type: caselaw

text:
 26.1.2013
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 26/78
 Rikors ippreżentat fit-28 ta’ Novembru 2012 — ZZ vs Il-Kummissjoni
 (Kawża F-146/12)
 2013/C 26/164
 Lingwa tal-kawża: il-Franċiż
 Partijiet
 Rikorrenti: ZZ (rappreżentanti: S. Orlandi, A. Coolen, J.-N. Louis, E. Marchal u D. Abreu Caldas, avukati)
 Konvenuta: Il-Kummissjoni Ewropea
 Suġġett
 Annullament tad-deċiżjoni dwar it-trasferiment tad-drittijiet għall-pensjoni tar-rikorrenti fl-iskema tal-pensjoni tal-Unjoni, deċiżjoni li tapplika d-DĠI dwar l-Artikoli 11 u 12 tal-Anness VIIII tar-Regolamenti tal-Persunal.
 Talbiet tar-rikorrenti
 —
 Tiddikjara l-illegalità tal-Artikolu 9 tad-dispożizzjonijiet ġenerali ta’ implementazzjoni tal-Artikolu 11(2) tal-Anness VIII tar-Regolamenti tal-Persunal;
 —
 tannulla d-deċiżjoni tat-3 ta’ Frar 2012 li jiġu applikati l-parameti intiżi fid-dispożizzjonijiet ġenerali ta’ implementazzjoni tal-Artikolu 11(2) tal-Anness VIII tar-Regolamenti tal-Persunal tat-3 ta’ Marzu 2011 għat-trasferiment tad-drittijiet għall-pensjoni tar-rikorrenti;
 —
 tikkundanna lill-Kummissjoni għall-ispejjeż.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 3.6.2016
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 146/6
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/880 AL COMISIEI
 din 2 iunie 2016
 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),
 având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.
 (2)
 Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 2 iunie 2016.
 Pentru Comisie,
 pentru președinte
 Jerzy PLEWA
 Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală
 (1) JO L 347, 20.12.2013, p. 671.
 (2) JO L 157, 15.6.2011, p. 1.
 ANEXĂ
 Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
 (EUR/100 kg)
 Codul NC
 Codul țării terțe (1)
 Valoarea forfetară de import
 0702 00 00
 MA
 127,1
 TR
 66,0
 ZZ
 96,6
 0707 00 05
 TR
 99,6
 ZZ
 99,6
 0709 93 10
 TR
 149,1
 ZZ
 149,1
 0805 50 10
 AR
 171,0
 MA
 160,2
 TR
 75,0
 ZA
 188,7
 ZZ
 148,7
 0808 10 80
 AR
 112,0
 BR
 103,6
 CL
 135,6
 CN
 112,1
 NZ
 156,1
 PE
 111,0
 US
 192,9
 ZA
 112,7
 ZZ
 129,5
 0809 10 00
 TR
 260,5
 ZZ
 260,5
 0809 29 00
 TR
 572,4
 US
 828,7
 ZZ
 700,6
 (1) Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2017 10 23
 COM(2017) 618 final
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimopagal Suomijos paraišką „EGF/2017/005 FI/Retail“
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 1.Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (toliau – EGF) finansinės paramos taisyklės nustatytos 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006
 1
 (toliau – EGF reglamentas).
 2.2017 m. birželio 12 d. Suomija pateikė paraišką „EGF/2017/005 FI/Retail“ dėl finansinės paramos iš EGF atleidus darbuotojus
 2
 ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 47 skyriui (Mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą) NUTS 2 lygmens Vakarų Suomijos (FI19, Länsi-Suomi), Helsinkio-Ūsimos (FI1B, Helsinki-Uusimaa), Pietų Suomijos (FI1C, Etelä-Suomi) ir Šiaurės ir Rytų Suomijos (FI1D, Pohjois- ja Itä-Suomi) regionuose.
 3.Įvertinusi šią paraišką Komisija, laikydamasi visų EGF reglamento taikytinų nuostatų, padarė išvadą, kad finansinės paramos suteikimo iš EGF sąlygos yra įvykdytos.
 PARAIŠKOS SANTRAUKA
 EGF paraiška
 „EGF/2017/005 FI/Retail“
 Valstybė narė
 Suomija
 Susijęs (-ę) regionas (-ai) (NUTS
 3
 2 lygis)
 Vakarų Suomijos regionas (FI19)
 Helsinkio-Ūsimos regionas (FI1B)
 Pietų Suomijos regionas (FI1C)
 Šiaurės ir Rytų Suomijos regionas (FI1D)
 Paraiškos pateikimo data
 2017 m. birželio 12 d.
 Paraiškos gavimo patvirtinimo data
 2017 m. birželio 12 d.
 Prašymo pateikti papildomos informacijos data
 2017 m. birželio 19 d.
 Papildomos informacijos pateikimo terminas
 2017 m. liepos 31 d.
 Vertinimo atlikimo terminas
 2017 m. spalio 23 d.
 Intervencijos kriterijus
 EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punktas
 Susijusių įmonių skaičius
 3
 Ekonominės veiklos sektorius (-iai)
 (NACE 2 red. skyrius)
 4
 47 skyrius – Mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą
 Ataskaitinis laikotarpis (devynių mėnesių):
 2016 m. rugpjūčio 3 d. – 2017 m. gegužės 3 d.
 Bendras atleistų darbuotojų skaičius
 1 660
 Bendras reikalavimus atitinkančių paramos gavėjų skaičius
 1 660
 Bendras tikslinių paramos gavėjų skaičius
 1 500
 Tikslinių nedirbančių ir nesimokančių jaunuolių (NEET) skaičius:
 0
 Individualiems poreikiams pritaikytoms paslaugoms skirtas biudžetas (EUR)
 3 906 600
 EGF paramai įgyvendinti skirtas biudžetas
 5
 (EUR)
 259 000
 Bendras biudžetas (EUR)
 4 165 600
 EGF parama (EUR) (60 %)
 2 499 360
 PARAIŠKOS VERTINIMAS
 Procedūra
 4.Suomija paraišką „EGF/2017/005 FI/Retail“ pateikė 2017 m. birželio 12 d., t. y. per 12 savaičių nuo tos dienos, kurią buvo įgyvendinti EGF reglamento 4 straipsnyje nustatyti intervencijos kriterijai. Tą pačią dieną Komisija patvirtino gavusi paraišką ir 2017 m. birželio 19 d. Suomijos paprašė pateikti papildomos informacijos. Papildoma informacija pateikta per šešias savaites nuo prašymo gavimo. 12 savaičių terminas, iki kurio, gavusi tinkamai užpildytą paraišką, Komisija turėtų baigti paraiškos atitikties EGF finansinės paramos suteikimo sąlygoms vertinimą, baigiasi 2017 m. spalio 23 d.
 Paraiškos tinkamumas
 Susijusios įmonės ir paramos gavėjai
 5.Paraiška susijusi su 1 660 darbuotojų, atleistų iš darbo ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 47 skyriui (Mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą). Darbuotojai atleisti NUTS 2 lygio regionuose – Vakarų Suomijos (FI19), Helsinkio-Ūsimos (FI1B), Pietų Suomijos (FI1C) ir Šiaurės ir Rytų Suomijos (FI1D) regionuose.
 Įmonės ir atleistų darbuotojų skaičius per ataskaitinį laikotarpį
 „Anttila Oy“
 1 217
 „Oy Vallila Collection Ab“
 26
 „Stockmann Oy“
 417
 Iš viso įmonių: 3
 6
 Iš viso atleistų darbuotojų:
 1 660
 Iš viso savarankiškai dirbančių asmenų, kurių veikla nutrūko:
 0
 Iš viso reikalavimus atitinkančių darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų:
 1 660
 Intervencijos kriterijai
 6.Suomija pateikė paraišką laikydamasi EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytų intervencijos kriterijų, pagal kuriuos reikalaujama, kad per devynių mėnesių ataskaitinį laikotarpį iš įmonių, kurios visos veikia tame pačiame NACE 2 red. skyriaus ekonomikos sektoriuje ir yra viename valstybės narės NUTS 2 lygio regione arba dviejuose gretimuose NUTS 2 lygio regionuose, būtų atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų. Vien tik Helsinkio-Ūsimos regione (FI1B) atleisti 835 darbuotojai.
 7.Šios paraiškos ataskaitinis devynių mėnesių laikotarpis – 2016 m. rugpjūčio 3 d. – 2017 m. gegužės 3 d.
 Atleistų darbuotojų ir darbo veiklą nutraukusių asmenų skaičiaus apskaičiavimas
 8.Apskaičiuotas ataskaitiniu laikotarpiu atleistų darbuotojų skaičius:
 –1 660 – nuo darbdavio individualaus įspėjimo apie darbuotojo atleidimą arba apie darbo sutarties nutraukimą dienos.
 Reikalavimus atitinkantys paramos gavėjai
 9.Bendras reikalavimus atitinkančių paramos gavėjų skaičius – 1 660.
 Darbuotojų atleidimo sąsaja su esminiais pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais dėl globalizacijos
 10.Siekdama įrodyti darbuotojų atleidimo sąsają su esminiais pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais dėl globalizacijos, Suomija teigia, kad dėl globalizacijos (internetinės prekybos) mažmeninei prekybai dabar yra didelių pokyčių metas. Pokyčiams įtakos taip pat turi kintantys vartotojų įpročiai, skaitmeninimas ir ekonomikos krizė.
 11.Pardavimo internetu mastas didėja jau daugybę metų. Manoma, kad iki 2019 m. 13 proc. visos pasaulio mažmeninės prekybos vyks internete. 2014 m. ši dalis buvo tik 6,3 proc.
 7
 . Vartotojai pirmenybę ėmė teikti internetinėms parduotuvėms. Pastaruoju metu jie pradėjo dažniau pirkti iš tarptautinių internetinių parduotuvių, įsikūrusių už ES ribų.
 12.Pirkimas internetu daro didelį poveikį tradicinių prekybos centrų pardavimo mastui. Didžiausios internetinės parduotuvės yra įsikūrusios Kinijoje, Indijoje ir JAV.
 13.Suomijoje 2010–2015 m. mažmeninių produktų pardavimas internetu padidėjo 34 proc. Suomiai, labiau nei kitų Skandinavijos šalių gyventojai, dažniau linkę apsipirkti užsienio internetinėse parduotuvėse
 8
 . Dėl to Suomijos prekybos centrų pardavimo mastas sumažėjo. Palyginti su 2013 m., 2014 m. prekybos centrų pardavimo mastas sumažėjo 4,3 proc., o 2016 m., palyginti su 2015 m., jis sumažėjo 2,8 proc.
 9
 .
 14.Taip pat labai keičiasi su mažmenine prekyba susijusios darbo vietos. Sistemiškai mažėja visos darbo dienos darbo vietų, nauji darbo pasiūlymai yra darbui ne visą darbo dieną ir šioms darbo vietoms reikia naujų gebėjimų, pvz., IT, prognozavimo, duomenų analizės, komunikacijos, vartotojų informavimo gebėjimų ir logistikos žinių
 10
 . 43 proc. mažmeninės prekybos darbuotojų yra vyresni nei 45 m. ir neturi pirmiau nurodytų gebėjimų.
 15.Iki šio meto pateiktos 8 EGF paraiškos pagal NACE 2 red. 47 skyrių (Mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą)
 11
 .
 Darbuotojų atleidimą ir darbo veiklos nutraukimą lemiantys įvykiai
 16.Mažmeninės prekybos sektoriuje Suomijoje dirba 7 proc. visų šalies darbuotojų, tačiau šis sektorius atviras jauniems, ne visą darbo dieną dirbantiems ir naujų gebėjimų turintiems darbuotojams. Pirkimo iš ES nepriklausančiose šalyse įsikūrusių internetinių parduotuvių mastas padidėjo nuo 6 proc. (2008 m.) iki 19 proc. (2016 m.) nuo viso pardavimo masto. 32 proc. pirkimo internetu atvejų apsiperkama ES valstybėse narėse įsikūrusiuose internetinėse parduotuvėse, 16 proc. – parduotuvėse, įsikūrusiose už ES ribų. 23 proc. Suomijos tarptautinės internetinės prekybos sudaro prekyba su Kinija
 12
 .
 17.Panaši tendencija reiškiasi kitose ES šalyse; pirkimo internetu iš ES nepriklausančių šalių mastas 2012–2016 m. laikotarpiu padidėjo nuo 13 proc. iki 20 proc., skaičiuojant nuo visų tarptautinių pirkimo internetu atvejų kartu paėmus (šaltinis – Eurostatas).
 18.„Anttila Oy“ buvo mažmeninės prekybos įmonė, įsteigta 1952 m. kaip užsakomosios prekybos paštu įmonė. Ji daugiausia prekiavo buitiniais elektronikos prietaisais, drabužiais ir namų apyvokos reikmenimis. „Anttila “ prekybos centrų buvo 23 vietovėse.
 19.„Anttila “ jau nemažai metų veikė nuostolingai, visų pirma dėl bendro prekybos centrų verslo modelio nuosmukio. Įmonė dėjo pastangas savo pelningumui atkurti. Ji buvo rekapitalizuota, taip pat pasikeitė savininkas. „Anttila“ taip pat sumažino darbuotojų skaičių (2015 m.)
 13
 .
 20.Nors buvo dėtos visos pastangos, įmonės pinigų srautas ir pelningumas toliau mažėjo, visų pirma dėl tarptautinės internetinės prekybos. Įmonė ieškojo išorinių finansinių išteklių, tačiau nesėkmingai
 14
 .
 21.Klientų skaičius „Anttila“ prekybos centruose kasmet sumažėdavo 10–20 proc. Dėl skaitmeninimo ir internetinės prekybos „Anttila“ prekybos centruose visiškai smuko prekyba muzika, filmais, žaidimais ir namų apyvokos reikmenimis
 15
 .
 22.2016 m. ji buvo priversta skelbti bankrotą. Įspėjimai apie atleidimą iš darbo buvo įteikti visiems 1 222 darbuotojams. 2017 m. „Anttila“ buvo visiškai uždaryta. Darbo taip pat neteko „Anttila“ patronuojamosios įmonės „Oy Vallila“ darbuotojai.
 23.„Anttila“ pardavimo mastui įtakos taip pat turėjo ekonomikos nuosmukis Suomijoje
 16
 . „Anttila“ darbuotojai dirbdavo 30–35 valandas per savaitę. Dabar siūlomos laisvos 12 valandų per savaitę darbo vietos.
 24.„Stockmann“ yra Suomijos tradicinis prekybos centrų tinklas, žinomas kaip aukštos kokybės produktų prekybos vieta. „Stockmann“ susidūrė su panašaus pobūdžio problemomis kaip „Anttila“, tačiau mažesniu mastu
 17
 .
 25.„Stockmann“ savo finansinę padėtį ir padėtį rinkoje pradėjo gerinti 2015 m. 2017 m. buvo uždaryta parduotuvė Oulu mieste. Šiuo metu tinklas turi tik šešis prekybos centrus. „Stockmann“ problemos iš dalies yra susijusios su e. prekyba, kintančiais apsipirkimo įpročiais ir menku vartotojų pasitikėjimu ekonomika
 18
 .
 26.2012–2016 m. „Stockmann“ klientų skaičius sumažėjo daugiau kaip 40 proc. Per tą patį laikotarpį pardavimo apyvarta sumažėjo 38 proc. Veiklos marža tapo neigiama
 19
 .
 Tikėtinas darbuotojų atleidimo poveikis vietos, regiono ar šalies ekonomikai ir užimtumui
 27.Poveikį patyrė visi keturi NUTS 2 lygio Suomijos regionai. Labiausiai paveiktas yra Helsinkio-Ūsimos regionas (prarastos 835 darbo vietos). 2017 m. kovo mėn. Suomijoje buvo 317 251 darbo ieškančių bedarbių. Tai 10,3 proc. darbingo amžiaus žmonių. 38 proc. iš jų buvo vyresni nei 50 metų
 20
 . Kiekvienai laisvai darbo vietai teko 6 bedarbiai. 4 proc. visų bedarbių anksčiau dirbo prekybos sektoriuje
 21
 .
 Vakarų Suomija
 28.Pirkanmos srityje
 22
 mažmeninė ir didmeninė prekyba sudaro didelę visų sektorių apyvartos dalį (apie 30 proc). Regiono ekonomika pamažu atsigauna dėl eksporto pramonės ir statybų sektoriaus plėtros.
 29.2017 m. kovo mėn. Pirkanmos ekonominės plėtros, transporto ir aplinkos centre užsiregistravusių bedarbių skaičius siekė 31 577. Tai 12,9 proc. darbingo amžiaus žmonių – skaičius, didesnis už šalies vidurkį
 23
 .
 30.„Anttila“ prekybos centrų tinklas buvo svarbus regiono darbdavys. Sunkiausia naują darbą susirasti vyresniems nei 50 metų asmenims.
 Helsinkis-Ūsima
 31.2017 m. kovo pabaigoje Ūsimos regione buvo 86 659 darbo ieškantys bedarbiai ir tai sudarė 10,3 proc. darbingo amžiaus žmonių.
 32.2017 m. kovo mėn. buvo 34 942 ilgalaikiai bedarbiai. Vyresni nei 50 metų asmenys sudarė 36 proc. visų darbo ieškančių bedarbių
 24
 .
 Pietų Suomija
 33.„Anttila“ buvo vienas didžiausių mažmeninės prekybos sektoriaus darbdavių Turku mieste. Užsidarius „Anttila“ tinklo parduotuvėms prarasta nemažai darbo vietų.
 34.Šio regiono nedarbo lygis siekia 11,6 proc. Įmonės įdarbina jaunus darbuotojus į darbo ne visą darbo dieną vietas. Daug bedarbių yra vyresni nei 50 metų
 25
 .
 35.2017 m. pavasario pabaigoje regiono pietvakarinėje srityje buvo maždaug 26 224 bedarbiai. Tai 11,6 proc. darbingo amžiaus žmonių. Be to, dar 10 600 žmonių naudojosi užimtumo skatinimo paslaugomis
 26
 .
 Šiaurės ir Rytų Suomija
 36.„Stockmann“ ir „Anttila“ buvo svarbūs mažmeninės prekybos sektoriaus darbdaviai Oulu srityje. Šiems tinklams nutraukus veiklą mieste atleista daug darbuotojų, daug jų priklausė vyresnio amžiaus grupėms.
 37.Nedarbo lygis Oulu srityje tebėra aukštas. 2017 m. kovo mėn. buvo 25 928 bedarbiai. Be to, Užimtumo ir ekonominės plėtros tarnybos (toliau – TE tarnybos) maždaug 9 650 žmonių teikė užimtumo skatinimo paslaugas
 27
 .
 Tiksliniai paramos gavėjai ir siūlomi veiksmai
 Tiksliniai paramos gavėjai
 38.Apskaičiuota, kad priemonėmis pasinaudos 1 500 atleistų darbuotojų. Šių darbuotojų pasiskirstymas pagal lytį, pilietybę ir amžiaus grupę:
 Kategorija
 Tikslinių paramos gavėjų
 skaičius
 Lytis:
 Vyrai:
 355
 (23,7 proc.)
 Moterys:
 1 145
 (76,3 proc.)
 Pilietybė:
 ES piliečiai:
 1 495
 (99,7 proc.)
 ne ES piliečiai:
 5
 (0,3 proc.)
 Amžiaus grupė:
 15–24 metai:
 103
 (6,9 proc.)
 25–29 metai:
 144
 (9,6 proc.)
 30–54 metai:
 985
 (65,7 proc.)
 55–64 metai:
 263
 (17,5 proc.)
 vyresni nei 64 metų:
 5
 (0,3 proc.)
 Siūlomų veiksmų tinkamumas
 39.Prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos, kurios bus teikiamos atleistiems darbuotojams, apima toliau išvardytus veiksmus.
 –Konsultuojamojo ugdymo priemonės ir kitos parengiamosios priemonės. Jos apima darbo paieškos mokymus pasitikėjimui savimi stiprinti ir darbo paieškos gebėjimams atnaujinti. Į tai taip pat įeina individualus konsultuojamasis ugdymas darbe.
 –Užimtumas ir kitos su verslu susijusios priemonės. Šios priemonės tikslas – teikti informaciją, ekspertų paslaugas ir konsultuoti planuojant iš naujo įdarbinti naudos gavėjus, taikant internetines paslaugas, orientuojant profesijos ir darbo paieškos klausimais, teikiant darbo pasiūlymus, nustatant kompetenciją, vertinant darbo gebėjimus, suteikiant galimybę pabandyti darbą.
 –Kursai. Šios priemonės tikslas – teikti profesinio, tęstinio, prisitaikymo prie pokyčių mokymo ir profesinio perkvalifikavimo kursus. Ji apima ir verslumo paramos kursus. Šie kursai bus pritaikyti tikslinėms grupėms.
 –Veiklos pradžios dotacijos. Šios dotacijos tikslas – paskatinti pradėti verslo veiklą ir didinti atskirų asmenų užimtumą. Veiklos pradžios dotacija padeda laipsniškai pradėti ir sukurti visos darbo dienos etatą atitinkantį verslą. Ji teikiama ne ilgiau kaip 12 mėnesių. Su dotacijomis taip pat siejamos mokymo ir konsultuojamojo ugdymo paslaugos.
 –Bandomieji konsultuojamojo ugdymo projektai. Vykdant vyresniems nei 50 metų paramos gavėjams skirtą bandomąjį projektą bus nagrinėjamos fizinės, psichinės ir kitos priežastys, kurios gali kliudyti iš naujo įsidarbinti. Be to, kai kuriems naudos gavėjams gali reikėti intensyvaus orientavimo paslaugų.
 –Darbo užmokesčio subsidija. Ši subsidija bus skiriama įsidarbinimui naujoje darbo vietoje remti, sumažinant darbo užmokesčio sąnaudas. Darbo užmokesčio subsidija padengs 30–50 proc. darbo užmokesčio sąnaudų ir bus mokama darbdaviui. Subsidija bus mokama 6–18 mėn., priklausomai nuo nedarbo laikotarpio trukmės.
 –Išmoka kelionės ir apgyvendinimo išlaidoms. Ji gali būti skiriama darbo ieškančiam asmeniui kelionės ir apgyvendinimo išlaidomoms, patirtoms ieškant darbo ar užimtumo skatinimo mokymo metu, padengti.
 40.Čia aprašyti siūlomi veiksmai yra aktyvios darbo rinkos priemonės, priskiriamos prie tinkamų finansuoti veiksmų, apibrėžtų EGF reglamento 7 straipsnyje. Šie veiksmai neatstoja pasyvių socialinės apsaugos priemonių.
 41.Suomija pateikė prašomą informaciją apie veiksmus, kurių susijusi įmonė privalo imtis pagal nacionalinės teisės aktus arba kolektyvines sutartis. Ji patvirtino, kad tokie veiksmai negali būti pakeisti EGF finansine parama.
 Biudžeto sąmata
 42.Numatomos bendros išlaidos sudaro 4 165 600 EUR, iš kurių prie individualių poreikių pritaikytoms paslaugoms skiriama 3 906 600 EUR, o išlaidų parengiamajai, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklai – 259 000 EUR.
 43.Bendra iš EGF prašomos finansinės paramos suma yra 2 499 360 EUR (60 proc. visų išlaidų).
 Veiksmai
 Numatomas dalyvių skaičius
 Numatomos išlaidos vienam dalyviui
 (EUR)
 Numatomos visos išlaidos
 (EUR)
 Individualiems poreikiams pritaikytos paslaugos (veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies a ir c punktus)
 Konsultuojamojo ugdymo ir kitos parengiamosios priemonės (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet)
 315
 1 200
 378 000
 Įdarbinimo ir verslo paslaugos (Työllisyys- ja yrityspalvelut)
 500
 60
 30 000
 Kursai (Koulutus)
 235
 5 000
 1 175 000
 Veiklos pradžios dotacijos (Starttiraha)
 18
 9 000
 162 000
 Bandomieji konsultuojamojo ugdymo projektai (Uravalmennuspilotti)
 260
 5 000
 1 300 000
 Tarpinė suma (a):
 Individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketo procentinė dalis
 –
 3 045 000
 (77,95 proc.)
 Išmokos ir paskatos (veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punktą)
 Darbo užmokesčio subsidijos
 200
 4 200
 840 000
 Išmokos kelionės ir apgyvendinimo išlaidoms
 180
 120
 21 600
 Tarpinė suma (b):
 Individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketo procentinė dalis
 –
 861 600
 (22,05 proc.)
 Veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 4 dalį
 1. Parengiamoji veikla
 –
 4 000
 2. Valdymas
 –
 150 000
 3. Informavimas ir viešinimas
 –
 25 000
 4. Kontrolė ir ataskaitų teikimas
 –
 80 000
 Tarpinė suma (c):
 Bendrų išlaidų procentinė dalis:
 –
 259 000
 (6,22 proc.)
 Visos išlaidos (a + b + c):
 –
 4 165 600
 EGF parama (60 proc. visų išlaidų)
 –
 2 499 360
 44.Lentelėje nurodytiems veiksmams, kaip ir veiksmams pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punktą, skirtos išlaidos neviršija 35 proc. bendrų išlaidų, skirtų suderintam prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketui. Suomija patvirtino, kad šie veiksmai taikomi tik tuo atveju, jeigu tiksliniai paramos gavėjai patys aktyviai dalyvauja ieškant darbo ar mokymo veikloje.
 45.Suomija patvirtino, kad investicijų, skirtų savarankišką veiklą ar verslą pradedantiems asmenims ir įmonę perimantiems darbuotojams, sąnaudos neviršys 15 000 EUR vienam paramos gavėjui.
 Išlaidų tinkamumo finansuoti laikotarpis
 46.2016 m. rugpjūčio 3 d. Suomija tiksliniams paramos gavėjams pradėjo teikti individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas. Todėl šių veiksmų išlaidos bus laikomos tinkamomis finansuoti EGF lėšomis nuo 2016 m. rugpjūčio 3 d. iki 2019 m. birželio 12 d.
 47.2016 m. rugpjūčio 3 d. Suomija patyrė pirmąsias administracines išlaidas, susijusias su EGF paramos įgyvendinimu. Todėl parengiamosios, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklos išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti EGF finansinės paramos lėšomis nuo 2016 m. rugpjūčio 3 d. iki 2019 m. gruodžio 12 d.
 Nacionalinių ar Sąjungos fondų finansuojamų veiksmų papildomumas
 48.Nacionalinio išankstinio finansavimo ar bendro finansavimo dalis skiriama pagal Ekonomikos ir užimtumo ministerijos administracinio padalinio valstybinių užimtumo tarnybų biudžeto eilutę. Kai kurios paslaugos taip pat bus finansuojamos kaip ekonominės plėtros centrų (toliau – ELY centrai) ir TE tarnybų veiklos išlaidos. Techninės paramos užduotys bus finansuojamos kaip Ekonomikos ir užimtumo ministerijos ir ELY centrų veiklos išlaidos. Bus stengiamasi visų veiksmų ir užduočių įgyvendinimui suteikti nacionalinį išankstinį finansavimą.
 49.Suomija patvirtino, kad pirmiau aprašytoms priemonėms, kurioms skiriama finansinė parama iš EGF, nebus skiriama finansinė parama pagal kitas Sąjungos finansines priemones.
 Tvarka, pagal kurią buvo konsultuotasi su tiksliniais paramos gavėjais ar jų atstovais arba socialiniais partneriais, vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis
 50.Suomija nurodė, kad suderintas individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketas buvo parengtas konsultuojantis su Ūsimos, Pirkanmos, Šiaurės Pohjanmos ir Pietvakarių Suomijos ELY centrų bei Ūsimos TE tarnybos atstovais. Taip pat buvo įtraukti „Anttila“ ir profesinių sąjungų atstovai (PAM, Paslaugų sektoriaus profesinių sąjungų asociacija).
 51.Ekonomikos ir užimtumo ministerija įsteigė darbo grupę, kurią sudaro visų pirmiau nurodytų vietos ir regionų valdžios institucijų, „Anttila“ ir PAM atstovai. Ši darbo grupė sprendžia iš prekybos sektoriaus atleistų darbuotojų klausimą; ji dalyvavo rengiant EGF paraišką.
 Valdymo ir kontrolės sistemos
 52.Paraiškoje pateiktas valdymo ir kontrolės sistemos aprašas, kuriame nurodyta susijusių įstaigų atsakomybė.
 –Suomija Komisijai pranešė, kad finansinę paramą administruos Ekonomikos ir užimtumo ministerija, kuri veikia kaip EGF vadovaujančioji ir tvirtinančioji institucija ir EGF lėšas paskirstanti tarpinė institucija. EGF valdymo funkcijos priskirtos Užimtumo ir verslumo departamentui.
 –Tvirtinimo funkcijos priskirtos Žmogiškųjų išteklių ir administracijos skyriui. Išmokos paramos gavėjams skiriamos per ELY centrus ir TE tarnybas.
 –Nepriklausomas vidaus audito padalinys yra atsakingas už auditą, jis veikia prie Ekonomikos ir užimtumo ministerijos nuolatinio sekretoriato.
 Susijusios valstybės narės prisiimti įsipareigojimai
 53.Suomija suteikė visas būtinas garantijas, kad:
 –suteikiant galimybę naudotis siūlomais veiksmais ir juos įgyvendinant bus laikomasi vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principo;
 –buvo laikytasi nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytų su kolektyviniu atleidimu susijusių reikalavimų;
 –darbuotojus atleidusios įmonės, tęsusios veiklą po atleidimo, patenkino visus teisinius reikalavimus, susijusius su atleidimais, ir tinkamai parėmė tuos darbuotojus;
 –siūlomi veiksmai nebus finansiškai remiami iš kitų Sąjungos fondų ar pagal kitas finansines priemones ir bus išvengta bet kokio dvigubo finansavimo;
 –siūlomi veiksmai papildys struktūrinių fondų lėšomis finansuojamus veiksmus;
 –finansinė parama EGF lėšomis atitiks procedūrines ir materialines Sąjungos taikomas valstybės pagalbos taisykles.
 POVEIKIS BIUDŽETUI
 Biudžeto pasiūlymas
 54.EGF lėšų didžiausia metinė suma neviršija 150 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa
 28
 , 12 straipsnyje.
 55.Išnagrinėjusi paraišką pagal taikytinas EGF reglamento 13 straipsnio 1 dalies sąlygas ir atsižvelgusi į tikslinių paramos gavėjų skaičių, siūlomus veiksmus ir numatytas išlaidas, Komisija siūlo iš EGF mobilizuoti 2 499 360 EUR sumą, atitinkančią 60 proc. siūlomų veiksmų bendrų išlaidų, kad būtų suteikta finansinė parama pagal pateiktą paraišką.
 56.Siūlomą sprendimą mobilizuoti EGF lėšas bendrai priims Europos Parlamentas ir Taryba, kaip nustatyta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
 29
 13 punkte.
 Susiję teisės aktai
 57.Komisija, pateikdama šį pasiūlymą dėl sprendimo mobilizuoti EGF lėšas, Europos Parlamentui ir Tarybai taip pat pateikia pasiūlymą pervesti 2 499 360 EUR sumą į atitinkamą biudžeto eilutę.
 58.Kartu su šiuo pasiūlymu dėl sprendimo mobilizuoti EGF lėšas Komisija kaip įgyvendinimo aktą priims sprendimą dėl finansinės paramos, kuris įsigalios tą dieną, kurią Europos Parlamentas ir Taryba priims siūlomą sprendimą mobilizuoti EGF lėšas.
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo
 pagal Suomijos paraišką „EGF/2017/005 FI/Retail“
 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
 atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006
 30
 , ypač į jo 15 straipsnio 4 dalį,
 atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
 31
 , ypač į jo 13 punktą,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (toliau – EGF) tikslas – teikti paramą atleistiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, nutraukusiems darbo veiklą dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, atsiradusių dėl tebesitęsiančios pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės arba dėl naujos pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką;
 (2)EGF lėšų didžiausia metinė suma neturi viršyti 150 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013
 32
 12 straipsnyje;
 (3)2017 m. birželio 12 d. Suomija pateikė paraišką mobilizuoti EGF lėšas dėl atleistų darbuotojų ekonomikos sektoriuje, kuris pagal Europos bendrijos statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių (NACE) priskiriamas 2 red. 47 skyriui (Mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą) teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros (NUTS)
 33
 2 lygmens Vakarų Suomijos (FI19, Länsi-Suomi), Helsinkio-Ūsimos (FI1B, Helsinki-Uusimaa), Pietų Suomijos (FI1C, Etelä-Suomi) ir Šiaurės ir Rytų Suomijos (FI1D, Pohjois- ja Itä-Suomi) regionuose. Paraiška buvo papildyta papildoma informacija pagal Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 8 straipsnio 3 dalį. Paraiška atitinka EGF finansinės paramos sumai nustatyti taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 13 straipsnyje;
 (4)todėl finansinei paramai pagal Suomijos pateiktą paraišką suteikti iš EGF turėtų būti mobilizuota 2 499 360 EUR suma;
 (5)siekiant kuo greičiau mobilizuoti EGF lėšas, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo jo priėmimo dienos,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 2017 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos mobilizuojamos siekiant skirti 2 499 360 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.
 2 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną. Jis taikomas nuo [the date of its adoption]*.
 Priimta Briuselyje
 Europos Parlamento vardu
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 Pirmininkas
 (1)
 OL L 347, 2013 12 20, p. 855.
 (2)
 Pagal EGF reglamento 3 straipsnį.
 (3)
 2012 m. lapkričio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1046/2012, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo nuostatos dėl naujojo regionų suskirstymo laiko eilučių perdavimo (OL L 310, 2012 11 9, p. 34).
 (4)
 OL L 393, 2006 12 30, p. 1.
 (5)
 Laikantis Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 7 straipsnio ketvirtos pastraipos nuostatų.
 (6)
 Darbuotojai atleisti iš dviejų didelių prekybos centrų tinklų („Anttila“ ir „Stockman“) ir iš vienos patronuojamosios įmonės („Vallila“). „Anttila“ ir „Vallila“ visiškai nutraukė veiklą.
 (7)
 http://www.emarketer.com/public_media/docs/....2016_Worldwide_ECommerce_Report.pdf
 (8)
 http://kauppa.fi/eng/press_releases/e_commerce_of_goods_increasing_despite_recession_24804
 http://www.postnord.fi/globalassets/suomi/tutkimukset/e-commerce-in-nordics-2017_eng_low.pdf
 ,
 (9)
 http://tilastokeskus.fi/til/klv/2016/12/klv_2016_12_2017-02-15_tie_002_en.html
 http://tilastokeskus.fi/til/klv/2014/12/klv_2014_12_2015-02-12_tie_002_en.html
 ,
 (10)
 http://www.stat.fi/til/tyti/2016/13/tyti_2016_13_2017-04-12_kat_002_en.html
 (11)
 „EGF/2010/010 CZ/Unilever“, „EGF/2010/016_ES/Aragon retail“, „EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas“, „EGF/2014/009 EL/Sprider Stores“, „EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas“, „EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa“, „EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail“, „EGF/2017/003 GR/Attica retail“.
 (12)
 http://www.postnord.com/en/media/publications/
 (13)
 http://www.helsinkitimes.fi/business/14110-anttila-declares-bankruptcy.html
 (14)
 https://www.statista.com/statistics/243872/number-of-employees-in-the-e-commerce-segment-in-china
 (15)
 http://www.ifpi.org/downloads/GMR2016.pdf
 (16)
 http://www.reuters.com/article/stockmann-seppala-idUSL6N0VC0NQ20150202
 (17)
 https://ek.fi/wp-content/uploads/Luottamusindikaattori1412eng.pdf
 (18)
 http://tilastokeskus.fi/til/kbar/2016/07/kbar_2016_07_2016-07-27_tie_001_en.html
 (19)
 https://fashionunited.uk/news/retail/a-challenging-turnaround-ahead-for-the-owner-of-lindex/2015062216813
 (20)
 https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319
 https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79798
 (21)
 https://www.ammattibarometri.fi
 (22)
 28–30 ir 33–38 straipsniuose „sritys“ reiškia NUTS 3 lygio regionus.
 (23)
 https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319
 (24)
 https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79798
 (25)
 https://www.ammattibarometri.fi
 (26)
 https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319
 (27)
 https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319
 (28)
 OL L 347, 2013 12 20, p. 884.
 (29)
 OL C 373, 2013 12 20, p. 1.
 (30)
 OL L 347, 2013 12 20, p. 855.
 (31)
 OL C 373, 2013 12 20, p. 1.
 (32)
 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).
 (33)
 2012 m. lapkričio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1046/2012, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo nuostatos dėl naujojo regionų suskirstymo laiko eilučių perdavimo (OL L 310, 2012 11 9, p. 34).


type: contracts

text:
 Ważna informacja prawna
 |
 22003D0040
 Dziennik Urzędowy L 193 , 31/07/2003 P. 0003 - 0005
 Decyzja Wspólnego Komitetu EOGnr 40/2003z dnia 16 maja 2003 r.zmieniająca załącznik I (Zagadnienia weterynaryjne i fitosanitarne) do Porozumienia EOGWSPÓLNY KOMITET EOG,uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, dostosowane Protokołem dostosowującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej Porozumieniem, w szczególności jego art. 98,a także mając na uwadze, co następuje:(1) Załącznik I do Porozumienia został zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 3/2003 z dnia 31 stycznia 2003 r. [1](2) Dyrektywę Rady 2002/53/WE z dnia 13 czerwca 2002 r. w sprawie Wspólnego Katalogu Odmian Gatunków Roślin Rolniczych [2] należy włączyć do Porozumienia.(3) Dyrektywę Rady 2002/54/WE z dnia 13 czerwca 2002 r. w sprawie obrotu materiałem siewnym buraka [3] należy włączyć do Porozumienia.(4) Dyrektywę Rady 2002/55/WE z dnia 13 czerwca 2002 r. w sprawie obrotu materiałem siewnym warzyw [4] należy włączyć do Porozumienia.(5) Dyrektywę Rady 2002/57/WE z dnia 13 czerwca 2002 r. w sprawie obrotu materiałem siewnym roślin oleistych i włóknistych [5] należy włączyć do Porozumienia.(6) Dyrektywę Rady 2002/68/WE z dnia 19 lipca 2002 r. zmieniającą dyrektywę 2002/57/WE w sprawie obrotu materiałem siewnym roślin oleistych i włóknistych [6] należy włączyć do Porozumienia.(7) Decyzję Komisji 2002/756/WE z dnia 16 września 2002 r. określającą warunki wspólnotowych porównawczych prób i analiz nasion i materiału rozmnożeniowego niektórych roślin na mocy dyrektyw Rady 66/401/EWG, 66/402/EWG, 68/193/EWG, 92/33/EWG, 2002/54/WE, 2002/55/WE, 2002/56/WE i 2002/57/WE [7] należy włączyć do Porozumienia.(8) Dyrektywa 2002/53/WE uchyla dyrektywę Rady 70/457/EWG [8], która jest włączona do Porozumienia i w konsekwencji zostanie skreślona z Porozumienia.(9) Dyrektywę 2002/54/WE uchyla dyrektywę Rady 66/400/EWG [9], która jest włączona do Porozumienia i w konsekwencji zostanie skreślona z Porozumienia.(10) Dyrektywa 2002/55/WE uchyla dyrektywę Rady 70/458/EWG [10], która jest włączona do Porozumienia i w konsekwencji zostanie skreślona z Porozumienia.(11) Dyrektywa 2002/57/WE uchyla dyrektywę Rady 69/208/EWG [11], która jest włączona do Porozumienia i w konsekwencji zostanie skreślona z Porozumienia,PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ:Artykuł 1W rozdziale III załącznika I do Porozumienia wprowadza się następujące zmiany:1) w części 1 po pkt 9 (dyrektywa Komisji 74/268/EWG), dodaje się punkty w brzmieniu:"10. 32002 L 0053: dyrektywa Rady 2002/53/EWG z dnia 13 czerwca 2002 r. w sprawie Wspólnego Katalogu Odmian Gatunków Roślin Rolniczych,Przepisy tej dyrektywy, do celów niniejszego Porozumienia, należy rozumieć z uwzględnieniem następujących dostosowań:Odniesienia do innych aktów znajdujące się w dyrektywie są uwzględniane w stopniu i w formie, w jakich akty te są włączone do Porozumienia.11. 32002 L 0054: dyrektywa Rady 2002/54/WE z dnia 13 czerwca 2002 r. w sprawie obrotu materiałem siewnym buraka (Dz.U. L 193 z 20.7.2002, str. 12).Przepisy tej dyrektywy, do celów niniejszego Porozumienia, należy rozumieć z uwzględnieniem następujących dostosowań:Odniesienia do innych aktów znajdujące się w dyrektywie są uwzględniane w stopniu i w formie, w jakich akty te są włączone do Porozumienia.12. 32002 L 0055: dyrektywa Rady 2002/55/EWG z dnia 13 czerwca 2002 r. w sprawie obrotu materiałem siewnym warzyw;Przepisy tej dyrektywy, do celów niniejszego Porozumienia, należy rozumieć z uwzględnieniem następujących dostosowań:Odniesienia do innych aktów znajdujące się w dyrektywie są uwzględniane w stopniu i w formie, w jakich akty te są włączone do Porozumienia.13. 32002 L 0057: dyrektywa Rady 2002/57/EWG z dnia 13 czerwca 2002 r. w sprawie obrotu materiałem siewnym roślin oleistych i włóknistych (Dz.U. L 193 z 20.7.2002, str. 74), zmieniona:- 32002 L 0068: dyrektywą Rady 2002/68/WE (Dz.U. L 195 z 24.7.2002, str. 32).Przepisy tej dyrektywy, do celów niniejszego Porozumienia, należy rozumieć z uwzględnieniem następujących dostosowań:Odniesienia do innych aktów znajdujące się w dyrektywie są uwzględniane w stopniu i w formie, w jakich akty te są włączone do Porozumienia."2) w części 1 skreśla się tekst pkt 1 (dyrektywa Rady 66/400/EWG), pkt 4 (dyrektywa Rady 69/208/EWG), pkt 5 (dyrektywa Rady 70/457/EWG) i pkt 6 (dyrektywa Rady 70/458/EWG);3) w części 2 po pkt 20 (decyzja Komisji 2002/454/WE) dodaje się pkt 21 w brzmieniu:"21. 32002 D 0756: decyzja Komisji 2002/756/WE z dnia 16 września 2002 r. określająca warunki wspólnotowych porównawczych prób i analiz nasion i materiału rozmnożeniowego niektórych roślin na mocy dyrektyw Rady 66/401/EWG, 66/402/EWG, 68/193/EWG, 92/33/EWG, 2002/54/WE, 2002/55/WE, 2002/56/WE i 2002/57/WE (Dz.U. L 252 z 20.9.2002, str. 33).Przepisy tej decyzji, do celów niniejszego Porozumienia, należy rozumieć z uwzględnieniem następujących dostosowań:Odniesienia do innych aktów znajdujące się w dyrektywie są uwzględniane w stopniu i w formie, w jakich akty te są włączone do Porozumienia.".Artykuł 2Teksty dyrektyw 2002/53/WE, 2002/54/WE 2002/55/WE, 2002/57/WE i 2002/68/WE I decyzji 2002/756/WE w języku islandzkim i norweskim, które zostaną opublikowane w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, są autentyczne.Artykuł 3Niniejsza decyzja wchodzi w życie dnia 17 maja 2003 r., pod warunkiem że wszystkie notyfikacje na mocy art. 103 ust. 1 Porozumienia zostały dokonane wobec Wspólnego Komitetu EOG [12].Artykuł 4Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w Sekcji EOG i w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.Sporządzono w Brukseli, dnia 16 maja 2003 r.W imieniu Wspólnego Komitetu EOGP. WesterlundPrzewodniczący[1] Dz.U. L 94 z 10.4.2003, str. 47.[2] Dz.U. L 193 z 20.7.2002, str. 1.[3] Dz.U. L 193 z 20.7.2002, str. 12.[4] Dz.U. L 193 z 20.7.2002, str. 33.[5] Dz.U. L 193 z 20.7.2002, str. 74.[6] Dz.U. L 195 z 24.7.2002, str. 32.[7] Dz.U. L 252 z 20.9.2002, str. 33.[8] Dz.U. L 225 z 12.10.1970, str. 1.[9] Dz.U. L 125 z 11.7.1966, str. 2290.[10] Dz.U. L 225 z 12.10.1970, str. 7.[11] Dz.U. L 169 z 10.7.1969, str. 3.[12] Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.--------------------------------------------------


text:
 27.7.2005
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 L 196/46
 BESCHLUSS DES EUROPÄISCHEN PARLAMENTS
 vom 12. April 2005
 betreffend die Entlastung für die Ausführung des Gesamthaushaltsplans der Europäischen Union für das Haushaltsjahr 2003, Einzelplan V — Rechnungshof
 (2005/534/EG)
 DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT,
 gestützt auf den Gesamthaushaltsplan der Europäischen Union für das Haushaltsjahr 2003 (1),
 in Kenntnis der Haushaltsrechnung und der Vermögensübersicht für das Haushaltsjahr 2003 (C6-0018/2005),
 in Kenntnis des Jahresberichts des Europäischen Rechnungshofs zum Haushaltsjahr 2003, zusammen mit den Antworten der Organe (2),
 in Kenntnis der vom Rechnungshof gemäß Artikel 248 des EG-Vertrags vorgelegten Erklärung über die Zuverlässigkeit der Rechnungsführung sowie die Rechtmäßigkeit und Ordnungsmäßigkeit der zugrunde liegenden Vorgänge (3),
 gestützt auf Artikel 272 Absatz 10 sowie die Artikel 275 und 276 des EG-Vertrags,
 gestützt auf die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1605/2002 des Rates vom 25. Juni 2002 über die Haushaltsordnung für den Gesamthaushaltsplan der Europäischen Gemeinschaften (4), insbesondere auf Artikel 50, Artikel 86 Absatz 4 sowie die Artikel 145, 146 und 147,
 gestützt auf die Haushaltsordnung vom 21. Dezember 1977 für den Gesamthaushaltsplan der Europäischen Gemeinschaften (5),
 gestützt auf Artikel 71 und Anlage V seiner Geschäftsordnung,
 in Kenntnis des Berichts des Haushaltskontrollausschusses (A6-0066/2005),
 1.
 erteilt dem Rechnungshof in seiner Eigenschaft als Anweisungsbefugtem Entlastung für die Ausführung des Haushaltsplans für das Haushaltsjahr 2003;
 2.
 legt seine Bemerkungen in der dazugehörigen Entschließung nieder;
 3.
 beauftragt seinen Präsidenten, diesen Beschluss und die dazugehörige Entschließung dem Rat, der Kommission, dem Gerichtshof, dem Rechnungshof, dem Europäischen Wirtschafts- und Sozialausschuss, dem Ausschuss der Regionen und dem Bürgerbeauftragten zu übermitteln und für ihre Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union (Reihe L) zu sorgen.
 Der Präsident
 Josep BORRELL FONTELLES
 Der Generalsekretär
 Julian PRIESTLEY
 (1) ABl. L 54 vom 28.2.2003, S. 1.
 (2) ABl. C 293 vom 30.11.2004, S. 1.
 (3) ABl. C 294 vom 30.11.2004, S. 99.
 (4) ABl. L 248 vom 16.9.2002, S. 1.
 (5) ABl. L 356 vom 31.12.1977, S. 1.
 ENTSCHLIEßUNG DES EUROPÄISCHEN PARLAMENTS
 mit den Bemerkungen, die Bestandteil des Beschlusses betreffend die Entlastung für die Ausführung des Gesamthaushaltsplans der Europäischen Union für das Haushaltsjahr 2003 sind, Einzelplan V — Rechnungshof
 DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT,
 gestützt auf den Gesamthaushaltsplan der Europäischen Union für das Haushaltsjahr 2003 (1),
 in Kenntnis der Haushaltsrechnung und der Vermögensübersicht für das Haushaltsjahr 2003 (C6-0018/2005),
 in Kenntnis des Jahresberichts des Europäischen Rechnungshofs zum Haushaltsjahr 2003, zusammen mit den Antworten der Organe (2),
 in Kenntnis der vom Rechnungshof gemäß Artikel 248 des EG-Vertrags vorgelegten Erklärung über die Zuverlässigkeit der Rechnungsführung sowie die Rechtmäßigkeit und Ordnungsmäßigkeit der zugrunde liegenden Vorgänge (3),
 gestützt auf Artikel 272 Absatz 10 sowie die Artikel 275 und 276 des EG-Vertrags,
 gestützt auf die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1605/2002 des Rates vom 25. Juni 2002 über die Haushaltsordnung für den Gesamthaushaltsplan der Europäischen Gemeinschaften (4), insbesondere auf Artikel 50, Artikel 86 Absatz 4 sowie die Artikel 145, 146 und 147,
 gestützt auf die Haushaltsordnung vom 21. Dezember 1977 für den Gesamthaushaltsplan der Europäischen Gemeinschaften (5),
 gestützt auf Artikel 71 und Anlage V seiner Geschäftsordnung,
 in Kenntnis des Berichts des Haushaltskontrollausschusses (A6-0066/2005),
 Jahresbericht des Europäischen Rechnungshofs
 1.
 stellt fest, dass der Europäische Rechnungshof (ERH) einen Haushalt in Höhe von 77 076 689 EUR verwaltet hat, wovon bis zum 31. Dezember 2003 96,83 % (74 634 579,94 EUR) gebunden und 89,58 % (69 045 709,53 EUR) ausgegeben waren;
 2.
 begrüßt die Tatsache, dass der ERH erstmals das Kontrollumfeld aller Organe getrennt bewertet und seine Bemerkungen in einem gesonderten Abschnitt veröffentlicht hat;
 3.
 stellt fest, dass der ERH Chartas ausgearbeitet hat, in denen die Aufgaben, Rechte und Pflichten der Finanzakteure im Einzelnen festgelegt sind, und dass im Dezember 2003 Mindestnormen angenommen wurden;
 4.
 nimmt die Feststellungen der externen Wirtschaftsprüfungsgesellschaft KPMG bezüglich des ERH zur Kenntnis: „Nach unserer Beurteilung wurden die Rechnungsführungsdaten und der als Anlage beigefügte Jahresabschluss in Übereinstimmung mit der Haushaltsordnung und den diesbezüglichen Durchführungsbestimmungen, den allgemein anerkannten Rechnungsführungsgrundsätzen und den internen Vorschriften des Europäischen Rechnungshofes erstellt. Sie vermitteln ein wirklichkeitsgetreues Bild der Vermögens- und Finanzlage des Europäischen Rechnungshofes zum 31. Dezember 2003 sowie seiner Einnahmen und Ausgaben im Rahmen des zu diesem Zeitpunkt abgeschlossenen Haushaltsjahres“;
 5.
 ersucht um eine Kopie des Bewertungsberichts über die Gebäudepolitik des Rechnungshofs, sobald dieser fertiggestellt ist;
 Weiterbehandlung des Entlastungsverfahrens 2002
 6.
 weist darauf hin, dass der Entlastungsbericht 2002 auch Bemerkungen zur Zuverlässigkeitserklärung und zum Prüfungssystem enthielt; diese Bemerkungen werden im Rahmen des Berichts über die Entlastung der Kommission weiterbehandelt;
 7.
 weist darauf hin, dass die vom Europäischen Amt für Betrugsbekämpfung (OLAF) im Zusammenhang mit Eurostat durchgeführten Untersuchungen zum gegenwärtigen Zeitpunkt noch nicht abgeschlossen sind; fordert nachdrücklich, dass der ERH eine umfassende Prüfung der bestehenden Kontroll- und Überwachungssysteme vornimmt, sobald OLAF seine Untersuchungen abgeschlossen hat;
 8.
 bekräftigt seine Empfehlung in den Nummern 21 und 22 seiner Entschließung vom 21. April 2004 (6) zur Entlastung 2002, wonach im Zuge der Vergrößerung des Rechnungshofes jedes seiner 25 Mitglieder besondere Prüfungsverantwortung für mindestens eine Generaldirektion der Kommission übernehmen sollte, um Fehlentwicklungen wie im Falle von Eurostat frühzeitig zu erkennen und zu verhindern;
 9.
 begrüßt die Tatsache, dass der ERH laut seinem Arbeitsprogramm für 2005 die Aufstellungen des Europäischen Systems Volkswirtschaftlicher Gesamtrechnungen, das Bruttonationaleinkommen (BNE) und die Qualität des BNE prüfen wird;
 10.
 begrüßt die Tatsache, dass der Rechnungshof das neue Statut für die Mitglieder des Europäischen Wirtschafts- und Sozialausschusses geprüft hat; stellt fest, dass die Bestimmungen des Statuts für sich genommen keine unmittelbaren finanziellen Auswirkungen haben; ist beruhigt darüber, dass sich der Rechnungshof im Rahmen der Prüfung 2004 erneut mit dieser Frage befassen wird;
 11.
 stellt fest, dass der Europäische Wirtschafts- und Sozialausschuss im Oktober detaillierte Modalitäten für das Bestandsverzeichnis angenommen hat; fordert daher den Rechnungshof auf, das Bestandsverzeichnis bei der Ausarbeitung des Jahresberichts 2004 zu prüfen;
 12.
 begrüßt die Tatsache, dass der ERH seine Beschlüsse vom 16. Dezember 2004 über die Modalitäten für eine Zusammenarbeit mit dem Europäischen Amt für Betrugsbekämpfung (was die Mitglieder, das Personal und den Zugang zu Prüfungsinformationen betrifft) übermittelt hat; bedauert, dass diese Beschlüsse erst so spät gefasst wurden;
 13.
 begrüßt die vom ERH bezüglich der Nutzung von Dienstfahrzeugen durch seine Mitglieder getroffenen Maßnahmen, die im Verwaltungsbeschluss vom 15. Juni 2004 dargelegt sind; erkennt an, dass die neuen Bestimmungen transparent sind und eine Verbesserung der Situation bedeuten; stellt fest, dass der Rechnungshof zur Verringerung des Verwaltungsaufwands auch die Kosten für 15 000 km zusätzlich zu den durch Dienstreiseauftrag genehmigten Fahrten übernimmt und dass die berufliche Nutzung des Fahrzeugs im Fahrtenbuch eingetragen wird;
 14.
 stellt fest, dass Artikel 5 des vorgenannten Beschlusses vorsieht, dass für den Fall, dass ein Mitglied oder der Generalssekretär sein Dienstfahrzeug für andere als die in Artikel 4 genannten Fahrten (d. h. Fahrten in Ausübung seines Amtes auf der Grundlage eines Dienstreiseauftrags oder pauschal 15 000 km/Jahr) benutzt, die damit verbundenen Kosten (Straßenbenutzungsgebühren, Treibstoffkosten und etwaige zusätzliche Mietkosten, die aufgrund einer Überschreitung der im Rahmenvertrag vorgesehenen Gesamtkilometerleistung von 45 000 km/Jahr anfallen) zu seinen Lasten gehen; ist der Auffassung, dass die private Nutzung eines Dienstfahrzeugs eine verdeckte geldwerte Leistung darstellt, die das Parlament als nicht zulässig betrachtet;
 Jährlicher Tätigkeitsbericht des Anweisungsbefugten und Jahresbericht des Internen Prüfers
 15.
 erkennt an, dass der ERH dem Haushaltskontrollausschuss einen einseitigen Bericht (gemäß Artikel 86 Absatz 4 der Haushaltsordnung) zugeleitet hat; erwartet von einem solchen Bericht, dass er ein klares Bild des gegenwärtigen Kontrollumfelds und der Verbesserungen, die im darauf folgenden Jahr eingeführt werden sollten, vermittelt;
 16.
 fordert, dass der Jahresbericht der Anweisungsbefugten eine unterzeichnete Zuverlässigkeitserklärung enthält;
 17.
 wünscht eine Kopie des Jahresberichts des Internen Prüfers; ist sich bewusst, dass der ERH diesen Bericht als internes Dokument betrachtet; weist jedoch darauf hin, dass der Bericht des Internen Prüfers die Entlastungsbehörde gewöhnlich in die Lage versetzt, sich ein klares Bild vom Kontrollumfeld und den für das kommende Jahr geplanten Verbesserungen zu machen; unterstreicht, dass die meisten anderen Organe darauf vertrauen, dass der Haushaltskontrollausschuss mit diesem Dokument verantwortungsbewusst umgeht;
 18.
 stellt fest, dass der ERH ein computergestütztes System zur Auditunterstützung eingeführt hat, mit dem Folgendes erleichtert und verbessert werden soll: Planung und Standardisierung des Prüfungsprozesses, Qualitätskontrolle auf allen Ebenen des Prozesses, Dokumentation, Darstellung der Ergebnisse und Ausarbeitung von Berichten, Arbeit an entfernten Orten und Bereitstellung von Managementinformationen;
 19.
 stellt fest, dass 2003 nur 50 % der für den Austausch von Beamten und Sachverständigen verfügbaren Mittel verwendet wurden, da die anwendbaren Finanzvorschriften geändert wurden; 2003 könnte somit als Übergangsjahr betrachtet werden;
 20.
 ist der Auffassung, dass es sich als notwendig erweisen könnte zu prüfen, ob die derzeitige Struktur und Arbeitsweise des „kopflastigen“ Europäischen Rechnungshofs reformiert werden sollte; weist darauf hin, dass der Rechnungshof derzeit über 736 Bedienstete verfügt, von denen 325 von Beruf Prüfer sind (Laufbahngruppen A und B), von denen wiederum 275 (Laufbahngruppen A und B) in den Prüfungsgruppen und 50 (Laufbahngruppe A) in den Kabinetten der Mitglieder tätig sind;
 21.
 begrüßt die Tatsache, dass der Rechnungshof dem Haushaltskontrollausschuss den Bericht über seine Gebäudepolitik vom September 2003 übermittelt hat; ersucht, im Rahmen des Entlastungsverfahrens 2004 über die erzielten Fortschritte auf dem Laufenden gehalten zu werden;
 Weitere Bemerkungen
 22.
 gratuliert dem ERH zu dem mit Rechnungskontrollbehörden aus den Mitgliedstaaten und den Bewerberländern (zur Vorbereitung auf die Erweiterung) eingerichteten Netz; fordert den ERH auf, dem zuständigen Ausschuss des Parlaments rechtzeitig für das Entlastungsverfahren 2004 über die Fortschritte Bericht zu erstatten, die erzielt wurden, um
 —
 zu einer besseren Lastenverteilung zwischen dem ERH und den nationalen Rechnungskontrollbehörden zu gelangen, insbesondere was den Zugang zu nationalen Prüfungsunterlagen betrifft, und
 —
 die Prüfungsverfahren im Hinblick auf eine bessere Kompatibilität zu straffen, insbesondere was den Zugang zu nationalen Zuverlässigkeitserklärungen und Prüfungssystemen betrifft, und
 —
 die Effizienz der Kontrollen durch eine genaue Überprüfung der Anzahl und der Qualität der geplanten Kontrollen zu verbessern;
 23.
 begrüßt die Bereitschaft des ERH, die Fragen rechtzeitig für die Entlastung 2003 schriftlich zu beantworten;
 24.
 fordert den ERH auf, dem Vorsitzenden des Haushaltskontrollausschusses und dem Berichterstatter für die Entlastung der Kommission — falls erforderlich vertrauliche — Vorabkopien des Jahresberichts zuzuleiten; möchte ferner frühzeitig erfahren, welche Sonderberichte im Laufe des Jahres zu erwarten sind, um sie entsprechend berücksichtigen zu können;
 25.
 fordert den ERH auf, die Auswirkungen der neuen Haushaltsordnung auf seine Verwaltungstätigkeit rechtzeitig im Hinblick auf ihre Überprüfung 2005/2006 zu bewerten.
 26.
 fordert den Rechnungshof auf, in seinen jährlichen Tätigkeitsbericht Informationen über seine Fähigkeit, die Leistungsziele zu erreichen, die Kosten pro Einheit, wichtige Entwicklungsbereiche und andere für seine Leistungsfähigkeit relevante Faktoren aufzunehmen; stellt fest, dass ein solcher Leistungsbericht auch eine hervorragende Möglichkeit darstellen würde, Informationen über die Modernisierung der Zuverlässigkeitserklärung und andere Entwicklungen, die den Prüfungsansatz des Rechnungshofes betreffen, zu veröffentlichen.
 (1) ABl. L 54 vom 28.2.2003, S. 1.
 (2) ABl. C 293 vom 30.11.2004, S. 1.
 (3) ABl. C 294 vom 30.11.2004, S. 99.
 (4) ABl. L 248 vom 16.9.2002, S. 1.
 (5) ABl. L 356 vom 31.12.1977, S. 1.
 (6) ABl. L 330 vom 4.11.2004, S. 144.


type: wikipedia

text:
Az Air India India nemzeti légitársasága, tulajdonosa a Tata Csoport az Air India Limiteden keresztül. Az Air India összesen 128 Airbus és Boeing repülőgépből álló flottájával 85 indiai belföldi és külföldi célállomásra repül. Bázisrepülőtere az újdelhi Indira Gandhi nemzetközi repülőtér. 2017-ben az Air India a külföldi járatok számát tekintve a legnagyobb indiai légitársaság volt 16,6%-os piaci részesedéssel, belföldi viszonylatban pedig negyedik legnagyobb az IndiGo, Jet Airways és SpiceJet után, 13,2%-os piaci részesedéssel. Az Air India a Star Alliance légiszövetség tagja 2014. július 11-e óta.
 A légitársaságot J. R. D. Tata francia-indiai pilóta és üzletember alapította 1932-ben Tata Airlines néven. Tata saját maga vezette a társaság első egymotors de Havilland Puss Moth gépét, csomagokat és postát szállítva Karacsiból Bombayba (ma Mumbai), majd onnan Madrászba (ma Csennai). A második világháború után a Tata Airlines részvénytársasággá alakult, és felvette az Air India nevet. 1960-ban szolgálatba állította az első Boeing 707-esét, és így az első sugárhajtású gépekkel rendelkező ázsiai légitársaság lett.
 Flotta
 Jegyzetek
 Indiai légitársaságok
 India gazdasága
 Star Alliance
 1932-ben alapított légitársaságok


text:
22.8.2016
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 305/49
 Sag anlagt den 1. juli 2016 — Belgacom International Carrier Services mod Kommissionen
 (Sag T-351/16)
 (2016/C 305/66)
 Processprog: engelsk
 Parter
 Sagsøger: Belgacom International Carrier Services (Bruxelles, Belgien) (ved advokaterne H. Vanhulle, B. van de Walle de Ghelcke, C. Borgers og N. Baeten)
 Sagsøgt: Europa-Kommissionen
 Sagsøgerens påstande
 —
 Kommissionens afgørelse af 11. januar 2016 om den skattefritagelse for overskydende fortjeneste, statsstøtteordning SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN), som Kongeriget Belgien har indført, annulleres.
 —
 Subsidiært annulleres afgørelsens artikel 2-4.
 —
 Under alle omstændigheder tilpligtes Europa-Kommissionen at betale sagens omkostninger.
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter
 Til støtte for søgsmålet har sagsøgeren fremsat fire anbringender.
 1.
 Første anbringende om, at Kommissionen begik en retlig fejl og anlagde et åbenbart urigtigt skøn ved identifikationen af den angivelige støtteforanstaltning og dens kvalificering som en støtteordning som omhandlet i artikel 1, litra d), i Rådets forordning nr. 2015/1589 (1) og i artikel 107 TEUF.
 2.
 Andet anbringende om, at Kommissionen tilsidesatte artikel 107 TEUF, undlod at give en begrundelse og anlagde et åbenbart urigtigt skøn, da den fastslog, at den belgiske ordning med bindende forhåndstilsagn for overskydende fortjeneste udgjorde en statsstøtteforanstaltning.
 3.
 Tredje anbringende om, at Kommissionen tilsidesatte artikel 16, stk. 1, i Rådets forordning nr. 2015/1589 og retssikkerhedsprincippet samt princippet om beskyttelsen af den berettigede forventning, idet den krævede tilbagesøgning af den angivelige støtte.
 4.
 Fjerde anbringende om, at Kommissionen tilsidesatte artikel 2, stk. 6, TEUF og ligebehandlingsprincippet, og misbrugte sine beføjelser, idet den anvendte statsstøttereglerne til at forbyde den belgiske ordning med bindende forhåndsbesked vedrørende overskydende fortjeneste.
 (1) Rådets forordning (EU) 2015/1589 af 13.7.2015 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT 2015, L 248, s. 9).