type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 3.7.2017
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 213/37
 Tužba podnesena 9. svibnja 2017. – GE.CO.P. protiv Komisije
 (Predmet T-280/17)
 (2017/C 213/51)
 Jezik postupka: talijanski
 Stranke
 Tužitelj: GE.CO.P. Generale Costruzioni e Progettazioni SpA (Rim, Italija) (zastupnik: G. Naticchioni, odvjetnik)
 Tuženik: Europska komisija
 Tužbeni zahtjev
 Tužitelj zahtijeva da Opći sud utvrdi da je Europska komisija – Ured za infrastrukturu i logistiku u Luxembourgu nezakonito postupila kada je donijela i objavila odluku od 7. ožujka 2017. koja je sadržavala isključenje tužitelja GE.CO.P. S.p.A. na dvije godine iz europskih postupaka nadmetanja, te da slijedom toga poništi tu odluku kao i sve akte koji iz nje proizlaze odnosno čija su posljedica, čak i ako GE.CO.P. za njih nije znao. Također traži da se tuženiku naloži snošenje troškova ovog postupka.
 Tužbeni razlozi i glavni argumenti
 Na temelju predmetne pobijane odluke, Komisija je 5. kolovoza 2015. po službenoj dužnosti raskinula Ugovor o nabavi br. 09bis/2012/OIL – serija 1, o radovima na obnovi dviju zgrada „Foyer européen” u Luksemburgu, koji su bili povjereni društvu GE.CO.P.
 U prilog tom zahtjevu tužitelj se poziva na povredu članka 8. Uredbe (EU, Euratom) 2015/1929 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. listopada 2015. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL 2015., L 286, str. 1.), te na povredu članka 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima.
 U tom pogledu tvrdi da donošenju pobijane odluke nije prethodio redovan kontradiktorni postupak. Tužitelj navodi da nije bio obaviješten o pokretanju postupka isključenja te da mu stoga nije bila dana mogućnost da se brani u okviru postupka i da pred nadležnim tijelom iznese argumente koji mu idu u prilog.
 Da je toj stranci dana mogućnost da se brani, smatra da bi bila iznijela argumente u svoju obranu koji bi vjerojatno doveli do drugačijeg mišljenja mjerodavnog tijela o meritumu te do drugačijeg ishoda cijelog postupka, povoljnijeg za GE.CO.P.


type: legislation

text:
 Viktigt rättsligt meddelande
 |
 52002PC0195
 Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 2001/76/EG när det gäller exportkrediter för fartyg /* KOM/2002/0195 slutlig - ACC 2002/0091 */
 Förslag till RÅDETS BESLUT om ändring av beslut 2001/76/EG när det gäller exportkrediter för fartyg(framlagt av kommissionen)MOTIVERINGGemenskapen är part [1] i överenskommelsen om riktlinjer för statsstödda exportkrediter (nedan kallad "consensusöverenskommelsen"). Denna överenskommelse införlivades med gemenskapsrätten genom ett rådsbeslut av den 4 april 1978, vars giltighet förlängdes på obestämd tid genom ett beslut av den 14 december 1992 och som senast ändrades genom två rådsbeslut av den 22 december 2000 som gällde dels konsolidering av alla ändringar som gjorts av consensusöverenskommelsen sedan den senaste revideringen i december 1992, dels införlivande av särskilda bestämmelser avseende projektfinansiering för exportkrediter.[1] Parterna i consensusöverenskommelsen är Australien, Europeiska gemenskapen (bestående av Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Spanien, Sverige, Tyskland och Österrike), Förenta staterna, Japan, Kanada, Norge, Nya Zeeland, Schweiz och Sydkorea.1. Vad beträffar exportkrediter för fartyg är den gällande ordningen den som anges i överenskommelsen från 1981 om exportkrediter för fartyg, som ingåtts inom ramen för OECD och som utan ändringar bifogades consensusöverenskommelsen. Denna ordning har inte ändrats sedan 1981 och är därför inaktuell.2. Avsnittet om exportkrediter i överenskommelsen från 1994 om upprätthållande av normala konkurrensförhållanden inom varvsindustrin, som ingicks av Europeiska gemenskapen och vissa tredjeländer inom ramen för OECD och utgör en uppdatering av den gällande ordningen, bör ersätta överenskommelsen från 1981. Överenskommelsen från 1994 har emellertid inte trätt i kraft, eftersom den inte har ratificerats av Förenta staterna.3. Överenskommelsen från 1994 har, trots att den inte trätt i kraft, tillämpats av vissa parter, medan andra har fortsatt att tillämpa överenskommelsen från 1981, vilket innebär en risk för att konkurrensen snedvrids. Deltagarna i arbetsgrupp 6 för varvsindustrin har därför givit en expertgrupp i uppdrag att lägga fram ett förslag till ny sektorsöverenskommelse om exportkrediter, varigenom situationen skulle kunna klargöras och uppdaterade exportkreditbestämmelser införas för denna sektor. Den lösning som eftersträvas bör vara möjlig utan att Förenta staterna (som för övrigt inte har någon närvaro på exportmarknaden för fartyg) deltar, eftersom detta land, som inte har ratificerat överenskommelsen från 1994, inte heller har något intresse av att delta i denna process.4. Expertgruppen har kommit fram till tre olika alternativ: antagande av överenskommelsen från 1994 i dess nuvarande lydelse, antagande av överenskommelsen från 1994 kompletterad med de ändringar av consensusöverenskommelsen som gjorts sedan dess eller antagande av en ny sektorsbilaga till consensusöverenskommelsen. Den 14 september 2001 enades expertgruppen om att föreslå en ordning för exportkrediter som redan från början ges formen av en bilaga till consensusöverenskommelsen.5. Efter det formella godkännandet den 21 december 2001 i OECD:s arbetsgrupp 6 [2] godkände parterna i consensusöverenskommelsen att den tidigare bilaga I ersattes med den nya sektorsöverenskommelsen.[2] De ordinarie medlemmarna av arbetsgrupp 6 är Europeiska gemenskapen (bestående av Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Spanien, Sverige, Tyskland och Österrike), Förenta staterna, Japan, Mexiko, Norge, Polen, Slovakien och Sydkorea, och de medlemmar som har observatörsstatus är Kanada, Rumänien, Ryssland och Turkiet.6. Huvudsyftet med överenskommelsen om riktlinjer för statsstödda exportkrediter är att reglera statliga ingripanden på exportkreditområdet, så att sådana ingripanden grundas på kvalitet och pris snarare än på vilka finansieringsvillkor som får mest stöd, och att på så sätt införa likvärdiga konkurrensvillkor för exportörerna. Consensusöverenskommelsen utgör den internationella referensram som reglerar det statliga stödet till exportkrediter. Det är alltså logiskt att fartyg omfattas av samma ordning på detta område som andra kapitalvaror som exporteras, dvs. en särskild behandling liknande den som gäller för kärnkraftverk och luftfartyg, som begränsas till de tekniska egenskaper som präglar just denna sektor.Kommissionen anser att consensusöverenskommelsen har gjort det möjligt att införa en effektiv internationell ordning som tydligt bidrar till att pressa ned subventionsnivån. Den har bidragit till att förhindra sådan snedvridning av konkurrensen som hänger samman med statsstödda exportkrediter och exportgarantier. Kommissionen stöder därför införandet av den nya ordningen för exportkrediter för fartyg i consensusöverenskommelsen, vilket utgör en ny etapp mot undanröjande av konkurrenssnedvridning på världsmarknaden.Kommissionen föreslår alltså att rådet antar förslaget till beslut om godkännande av den nya bilaga I till consensusöverenskommelsen och tillämpning av denna i gemenskapernas rättsordning.2002/0091 (ACC)Förslag till RÅDETS BESLUT om ändring av beslut 2001/76/EG när det gäller exportkrediter för fartygEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUTmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 i detta,med beaktande av kommissionens förslag, ochav följande skäl:(1) Gemenskapen är part i överenskommelsen om riktlinjer för statsstödda exportkrediter, som ingicks inom ramen för OECD (nedan kallad "consensusöverenskommelsen").(2) Enligt rådets beslut 2001/76/EG av den 22 december 2000 om att ersätta beslutet av den 4 april 1978 om tillämpningen av vissa riktlinjer för statsstödda exportkrediter [3] skall riktlinjerna i den överenskommelse som biläggs beslutet tillämpas i gemenskapen.[3] EGT L 32, 2.2.2001, s. 1.(3) Parterna i consensusöverenskommelsen har, i samråd med medlemmarna i OECD:s arbetsgrupp 6 för varvsindustrin, beslutat att uppdatera de specifika riktlinjerna för exportkrediter inom denna sektor enligt bilaga I till consensusöverenskommelsen. Parterna i överenskommelsen har inom OECD godkänt den nya sektorsöverenskommelsen om exportkrediter för fartyg.(4) Consensusöverenskommelsen gäller fortfarande fartyg som inte omfattas av sektorsöverenskommelsen och fartyg för vilka sektorsöverenskommelsen inte innehåller några specifika föreskrifter.(5) Följaktligen bör beslut 2001/76/EG ändras.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Bilagan till beslut 2001/76/EG skall ändras på följande sätt:1) Artikel 3 a skall ersättas med följande:"Consensusöverenskommelsen skall tillämpas på fartyg som inte omfattas av sektorsöverenskommelsen om exportkrediter för fartyg (bilaga I). Den skall gälla parterna i sektorsöverenskommelsen och de fartyg som omfattas av den överenskommelsen, utom om sektorsöverenskommelsen innehåller en motsvarande bestämmelse som kompletterar consensusöverenskommelsen, i vilket fall sektorsöverenskommelsen skall gälla."2) Artikel 49 a 4 skall utgå.3) Bilaga I skall ersättas med bilagan till detta beslut.Artikel 2Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den [...]På rådets vägnarOrdförande[...]"BILAGA ISEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER FÖR FARTYGKAPITEL I: SEKTORSÖVERENSKOMMELSENS RÄCKVIDD1. DeltagandeParter i sektorsöverenskommelsen är: Australien, Europeiska gemenskapen (omfattande Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Spanien, Sverige, Tyskland och Österrike), Japan, Korea, Norge, Polen och Slovakien.2. TillämpningsområdeI denna sektorsöverenskommelse, som kompletterar consensusöverenskommelsen, anges särskilda riktlinjer för statsstödda exportkrediter avseende exportkontrakt som omfattar följande:2.1. Nya havsgående fartyg på minst 100 bruttoregisterton som används för transport av varor eller personer, eller för att utföra en specialiserad tjänst (t.ex. fiskefartyg, fiskefabriksfartyg, isbrytare eller mudderverk, som har sådana framdrivnings- och styrsystem att de i sig är varaktigt fullt navigerbara på öppet hav), bogserfartyg på minst 365 Kw och ej färdigställda fartygsskrov som flyter och är rörliga. Sektorsöverenskommelsen omfattar inte militärfartyg. Flytdockor och rörliga offshoreanläggningar omfattas inte av sektorsöverenskommelsen, men om det uppstår problem gällande exportkrediter för sådana anläggningar kan parterna i sektorsöverenskommelsen (nedan kallade "parterna"), efter övervägande av en motiverad begäran från någon part, besluta att de skall omfattas.2.2. Ombyggnad av fartyg. Med ombyggnad av fartyg avses varje ombyggnad av havsgående fartyg på mer än 1 000 bruttoregisterton, förutsatt att ombyggnaden innebär genomgripande förändringar av fartygets lastkapacitet, skrov eller framdrivningssystem.2.3. i) Fartyg av svävartyp omfattas visserligen inte av sektorsöverenskommelsen, men parterna får bevilja exportkrediter för svävare på villkor likvärdiga med dem som anges i sektorsöverenskommelsen. De förbinder sig att tillämpa denna möjlighet med måtta och att inte bevilja sådana kreditvillkor för svävare i fall där det kan slås fast att ingen konkurrens råder på de villkor som anges i sektorsöverenskommelsen.ii) I sektorsöverenskommelsen avses med svävare en amfibiefarkost på minst 100 ton som är utformad att bäras av luft som drivs ut från farkosten och formar en luftkudde mellan marken eller vattenytan och farkosten innanför en flexibel kjol runt farkosten, och som kan framdrivas och styras med hjälp av propellrar eller riktade luftutsläpp drivna av fläktar eller liknande anordningar.iii) Parterna är eniga om att beviljandet av exportkrediter på villkor likvärdiga med dem som anges i denna sektorsöverenskommelse bör begränsas till svävare som används i sjötrafik och alltså inte på land, utom för att nå terminalanläggningar som är belägna högst en kilometer från vattnet.KAPITEL II: BESTÄMMELSER OM EXPORTKREDITER OCH BUNDET BISTÅND3. Längsta återbetalningstidLängsta återbetalningstid, oavsett landets klassificering, är 12 år efter leverans.4. Kontant betalningParterna skall kräva en kontant betalning på minst 20 % av kontraktspriset vid leverans.5. Återbetalning av kapitalÅterbetalning av en exportkredits kapitalbelopp skall ske i lika stora, regelbundna amorteringar med normalt sex månaders och högst tolv månaders intervall.6. MinimipremieBestämmelserna om minimipremienivåer i consensusöverenskommelsen skall inte tillämpas förrän de setts över ytterligare av parterna i denna sektorsöverenskommelse.7. BiståndEn part som önskar tillhandahålla bistånd skall, utöver vad som föreskrivs i consensusöverenskommelsen, bekräfta att fartyget inte förs under ett öppet register under återbetalningstiden, att det på ett tillfredsställande sätt försäkrats att den slutliga ägaren är bosatt i mottagarlandet, inte är ett vilande dotterbolag till ett utländskt bolag och har förbundit sig att inte sälja fartyget utan de inhemska myndigheternas tillstånd.KAPITEL III : FÖRFARANDEN8. UnderrättelserMed tanke på öppenheten skall varje part, utöver vad som föreskrivs i consensusöverenskommelsen och i det "Creditor Reporting System" som tillämpas av Världsbanken, Bernunionen och OECD, årligen lämna uppgifter om sitt system för beviljande av statligt stöd och om hur denna sektorsöverenskommelse, inbegripet befintliga system, genomförs.9. Översyna) Sektorsöverenskommelsen skall ses över årligen eller på begäran av någon part inom OECD:s arbetsgrupp för varvsindustri, och en rapport skall läggas fram för parterna i consensusöverenskommelsen.b) För att underlätta konsekvens och enhetlighet mellan consensusöverenskommelsen och denna sektorsöverenskommelse skall parterna i sektorsöverenskommelsen och consensusöverenskommelsen samråda och samordna sina insatser på lämpligt sätt, med beaktande av varvsindustrins karaktär.c) Om parterna i consensusöverenskommelsen beslutar att ändra denna, skall parterna i denna sektorsöverenskommelse (nedan kallade "parterna") granska detta beslut och överväga dess relevans för sektorsöverenskommelsen. Iavvaktan på detta övervägande skall ändringarna av consensusöverenskommelsen inte tillämpas på denna sektorsöverenskommelse. Om parterna godtar ändringarna av consensusöverenskommelsen skall de skriftligen underrätta parterna i consensusöverenskommelsen om detta. Om parterna inte godtar ändringarna av consensusöverenskommelsen vad avser deras tillämpning på varvsindustrin skall de meddela parterna i consensusöverenskommelsen sina invändningar och inleda samråd med dem i syfte att nå en lösning. Om enighet inte kan nås mellan de två grupperna skall parternas hållning i fråga om tillämpningen av ändringarna på varvsindustrin gälla.d) När överenskommelsen om upprätthållande av normala konkurrensförhållanden inom varvsindustrin träder i kraft skall denna sektorsöverenskommelse upphöra att gälla för de parter som lagligen är skyldiga att tillämpa 1994 års överenskommelse om exportkrediter för fartyg [C/WP6(94)6]. Dessa parter skall verka för en omedelbar översyn i syfte att bringa 1994 års överenskommelse i överensstämmelse med denna sektorsöverenskommelse.BIHANG ÅTAGANDEN BETRÄFFANDE DET FRAMTIDA ARBETETUtöver vad som sägs om det framtida arbetet i consensusöverenskommelsen är parterna i denna sektorsöverenskommelse eniga om följande:a) Att utarbeta en illustrativ förteckning över fartygstyper som i allmänhet anses som olönsamma, med beaktande av föreskrifterna om bundet bistånd i consensusöverenskommelsen.b) Att se över bestämmelserna i consensusöverenskommelsen gällande minimipremienivåer i syfte att införliva dem med denna sektorsöverenskommelse.c) Att med hänsyn till hur relevanta internationella förhandlingar utvecklas diskutera införande av andra bestämmelser om minimiräntesatser, inbegripet en särskild CIRR och rörliga räntor.d) Att diskutera om årliga amorteringar för återbetalning av kapital kan tillämpas."


type: other

text:
Soudy a státní zastupitelství | firmy, strana 5 - Evropská databanka
 Boleslavská třída 139/12 Nymburk 28802
 Pobočka. Krajský soud Olomouc.
 portal.justice.cz | Studentská 7 Olomouc 77111
 Krajský soud Ostrava.
 portal.justice.cz | Havlíčkovo nábřeží 1835/34 Ostrava-Moravská Ostrava 72881
 Radnická 178/36 Kutná Hora 28401
 Služby: -okresní soud.
 portal.justice.cz | Velké náměstí 121 Písek 39701
 Kramoly 641/37 Ústí nad Labem 40124
 Krombholcova 264 Mělník 27601
 Okresní státní zastupitelství. Prokuratura.
 Seifertova 2025/9 Blansko 67801
 Nejvyšší soud je vrcholným soudním orgánem ve věcech patřících do pravomoci soudů s výjimkou záležitostí, o nichž rozhoduje Ústavní soud nebo Nejvyšší správní soud. Nejvyšší soud zajišťuje zákonnost rozhodování soudů tím, že rozhoduje o mimořádných opravných prostředcích v případech stanovených zákony a rozhoduje také v jiných případech určených ...
 www.nsoud.cz | Burešova 571/20 Brno 60200
 Krajský soud v Brně. Pracoviště pro věci obchodní a obchodní rejstřík: -Husova 15, 601 95 Brno tel. 546511111 fax: 546529368 Pracoviště pro věci správní, azylové a důchodové: -Masarykova 31 601 95 Brno tel. 542 221 582 fax: 542 221 582.
 www.justice.cz | Rooseveltova 16 Brno 60200
 Nejvyšší státní zastupitelství Brno.
 portal.justice.cz | Jezuitská 4 Brno 66055
 Služby: -okresní soud -trestní oddělení.
 Lidická 20 České Budějovice 37001
 Česká republika - Okresní soud ve Vsetíně
 www.portal.justice.cz | Horní náměstí 5 Vsetín 75501
 Jaltská 4 Karlovy Vary 36001
 Lidická 2 Cheb 35002
 Klášterská 123/II Jindřichův Hradec 37728
 portal.justice.cz | Lidická 1 Cheb 35002
 Krajský soud. Krajské státní zastupitelství: -tel.:386358256.
 Zátkovo nábřeží 2 České Budějovice 37001
 portal.justice.cz | Na Poříčí 3206 Frýdek-Místek 73813
 Okresní státní zastupitelství ve Frýdku-Místku Krajské státní zastupitelství v Ostravě
 portal.justice.cz | Na Poříčí 3206 Frýdek-Místek 73801
 portal.justice.cz | Mírové náměstí 4 Jablonec nad Nisou 46601
 portal.justice.cz | nám. Hrdinů 1300 Praha 4 14065
 Služby: -soud.
 portal.justice.cz | Legií 876 Pelhřimov 39301
 Krajský soud České Budějovice pobočka Tábor
 Krajský soud.
 portal.justice.cz | Kpt.Jaroše 1851 Tábor 39003
 Arbitrážní sdružení České republiky, o. s.
 www.rozhodcidolozka.cz | náměstí 14. října 1307/2 Praha 5 - Smíchov 15000


type: wikipedia

text:
Liuksemburgo ekonomika išsiskiria tarp visų ES šalių savo raida. 1850 metais atrasta geležies rūda pažymėjo Liuksemburgo persilaužimą ir lėmė jo ekonomikos pakilimą. Svarbi plieno pramonė buvo įkurta pietvakariniame šalies pakraštyje, pritraukusi dešimtis tūkstančių užsienio darbuotojų į rūdos kasyklas ir plieno gamyklas ir atnešusi suklestėjimą visai šaliai.
 Eksportas
 Plieno eksportas sudaro ketvirtadalį Liuksemburgo eksporto. 'Arcelor' grupė pagamina 90 % viso Liuksemburgo plieno produkcijos. Nepaisant didelio ėjimo iš darbo aštuntajame dešimtmetyje, 'Arcelor' išlieka didžiausiu darbdaviu šalyje. 'Arcelor' yra didžiausias pasaulyje plokščiojo anglinio plieno bei ilgojo anglinio plieno gamintojas bei yra tarp lyderių nerūdijančio plieno gamyboje ir yra tarp didžiausių firmų Europoje pagal platinimą, transformavimą bei prekybą.
 Iš Liuksemburgo yra kontroliuojami 'Astra' palydovai.
 Pramonė
 Nuo Antrojo pasaulinio karo pabaigos didelės pastangos buvo įdėtos stengiantis atnešti įvairovę į buvusią monolitinę pramonę. Aliuminio, stiklo, cemento, padangų, magnetinių juostelių ir kompiuterių gamintojai įkūrė gamyklas, buvo įrengtos 'Esch - surgre' ir 'Rosport' užtvankos. Liuksemburge antra pagal dydį Europoje siurblinė pagamina daug hidroenergijos.
 Paslaugos
 Mokesčių nuolaidos, pagalba imant paskolas ir kitos nuolaidos yra siūlomos kompanijoms ketinančioms įkurti savo gamyklas Didžiojoje Hercogystėje. Vis dėlto, nepaisant šių pastangų Liuksemburgo pramonės darbas ženkliai krenta, žymėdamas perėjimą į paslaugų sferą.
 Finansai
 Liuksemburgas vaidina didelį vaidmenį kaip garsus tarptautinis finansinis centras. Daug bankų ir svarbių investuotojų investicijų atėjo į sostinę, po 1929 metais priimtų ekonominių įstatymų, tenkinančių bankus bei Holdingo kompanijas.
 Liuksemburge yra priskaičiuojama daugiau kaip 14000 holdingo kompanijų, apie 1300 investicinių fondų ir 220 bankų, kurie sudaro didžiausią bankininkystės koncentraciją visoje Europos Bendrijoje.
 Liuksemburgas, patvirtindamas savo kaip svarbaus Euro ryšių centras, ateityje turėtų pritraukti vis daugiau Europos investicinių fondų.
 Integracijos į ES pradžia
 Ekonomikos struktūra ir geografinė padėtis neišvengiamai paskatino Liuksemburgą bendradarbiauti su kitomis valstybėmis. Nuo 1921 metų su Belgija, o nuo antrojo Pasaulinio karo su Belgija ir Nyderlandai sukuriant Beniliuksą, ekonominę sąjungą kuri buvo pirmasis žingsnis link Europos Sąjungos.
 Žemės ūkis
 Produkcija
 Nuorodos
 OECD puslapis apie Liuksemburgą
 Liuksemburgas
 Ekonomika pagal šalis


text:
 20.5.2006
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 121/9
 Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Krajský soud v Ostravě 24. marca 2006 – Skoma-Lux sro/Celní ředitelství Olomouc
 (Vec C-161/06)
 (2006/C 121/15)
 Jazyk konania: čeština
 Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania
 Krajský soud v Ostravě
 Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom
 Žalobkyňa: Skoma-Lux sro
 Žalovaný: Celní ředitelství Olomouc
 Prejudiciálne otázky
 1.
 Je možné článok 58 Aktu o podmienkach pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia, na ktorého základe sa Česká republika stala od 1. mája 2004 členským štátom Európskej únie, vykladať tak, že členský štát môže voči jednotlivcovi uplatňovať nariadenie, ktoré nebolo v okamihu svojho uplatnenia riadne uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie v úradnom jazyku daného členského štátu?
 2.
 V prípade zápornej odpovede na otázku číslo 1, je nevymáhateľnosť predmetného nariadenia voči jednotlivcovi otázkou výkladu alebo otázkou platnosti práva Spoločenstva v zmysle článku 234 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva?
 3.
 Pokiaľ by Súdny dvor dospel k záveru, že predložená prejudiciálna otázka sa týka platnosti aktu Spoločenstva v zmysle rozsudku z 22. októbra 1987, Foto-Frost, 314/85, Zb. s. 4199, je nariadenie č. 2454/93 vo vzťahu k žalobkyni a jej sporu s colnými orgánmi Českej republiky neplatné kvôli nedostatku riadneho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie podľa článku 58 Aktu o podmienkach pristúpenia?


text:
 8.2.2016
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 48/80
 Tužba podnesena 09. listopada 2015. – Lysoform Dr. Hans Rosemann i dr. protiv ECHA-e
 (Predmet T-669/15)
 (2016/C 048/88)
 Jezik postupka: engleski
 Stranke
 Tužitelji: Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH (Berlin, Njemačka), Ecolab Deutschland GmbH (Monheim, Njemačka), Schülke & Mayr GmbH (Norderstedt, Njemačka), Diversey Europe Operations BV (Amsterdam, Nizozemska) (zastupnici: K. Van Maldegem, M. Grunchard, lawyers, i P. Sellar, Solicitor)
 Tuženik: Europska agencija za kemikalije (ECHA)
 Tužbeni zahtjev
 Tužitelji od Općeg suda zahtijevaju da:
 —
 tužbu proglasi dopuštenom i osnovanom;
 —
 poništi odluku Europske agencije za kemikalije o uključenju društva BASF na popis aktivnih tvari i dobavljača iz članka 95. Uredbe (EU) br. 528/2012 (1); i
 —
 naloži ECHA-i snošenje troškova tog postupka.
 Tužbeni razlozi i glavni argumenti
 Tužitelji tvrde da je ECHA uključivanjem društva na popis iz članka 95. Uredbe (EU) br. 528/2012 u pogledu određene tvari pogrešno primijenila pravo. Te se pogreške temelje na tri tužbena razloga.
 1.
 Prvi tužbeni razlog kojim se navodi da je ECHA pogrešno primijenila pravila u pogledu zahtjeva prema kojem društvo u skladu s člankom 95. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 treba podnijeti potpunu dokumentaciju.
 2.
 Drugi tužbeni razlog kojim se navodi da je ECHA postupala različito prema društvima koja su se nalazila u istom položaju.
 3.
 Treći tužbeni razlog kojim se navodi da je ECHA protivno zahtjevima Uredbe (EU) br. 528/2012 propustila osigurati jednaki položaj društava koja su sudjelovala u programu ocjenjivanja određene tvari i onih koja su bila izvan tog programa.
 (1) Uredba (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (SL L 167, str. 1.) (SL posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 13., svezak 49., str. 181.)


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22002D0090
 Απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ αριθ. 90/2002, της 25ης Ιουνίου 2002, για την τροποποίηση του παραρτήματος XX (Περιβάλλον) της συμφωνίας για τον ΕΟΧ
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. L 266 της 03/10/2002 σ. 0063 - 0064
 Απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧαριθ. 90/2002της 25ης Ιουνίου 2002για την τροποποίηση του παραρτήματος XX (Περιβάλλον) της συμφωνίας για τον ΕΟΧΗ ΜΕΙΚΤΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΟΥ ΕΟΧ,Έχοντας υπόψη τη συμφωνία για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, όπως τροποποιήθηκε από το πρωτόκολλο προσαρμογής της συμφωνίας για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, εφεξής "η συμφωνία", και ιδίως το άρθρο 98,Εκτιμώντας τα ακόλουθα:(1) Το παράρτημα XX της συμφωνίας τροποποιήθηκε με την απόφαση αριθ. 62/2002 της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ, της 31ης Μαΐου 2002(1).(2) Η οδηγία 2001/42/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 27ης Ιουνίου 2001, σχετικά με την εκτίμηση των περιβαλλοντικών επιπτώσεων ορισμένων σχεδίων και προγραμμάτων(2) πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία,ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ:Άρθρο 1Μετά το σημείο 2η (οδηγία 1999/391/ΕΚ της Επιτροπής) του παραρτήματος XX της συμφωνίας, παρεμβάλλεται το ακόλουθο σημείο:"2θ. 32001 L 0042: Οδηγία 2001/42/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 27ης Ιουνίου 2001, σχετικά με την εκτίμηση των περιβαλλοντικών επιπτώσεων ορισμένων σχεδίων και προγραμμάτων (ΕΕ L 197 της 27.7.2001, σ. 30).Για τους σκοπούς της παρούσας συμφωνίας, οι διατάξεις της οδηγίας προσαρμόζονται ως εξής:α) το άρθρο 3 παράγραφος 2 στοιχείο β) της οδηγίας δεν ισχύει·β) οι λέξεις 'όπως ζώνες που καθορίζονται σύμφωνα με τις οδηγίες 79/409/ΕΟΚ και 92/43/ΕΟΚ' θα διαγραφούν από το σημείο δ του παραρτήματος I (πληροφορίες που αναφέρονται στο άρθρο 5 παράγραφος 1 της οδηγίας."Άρθρο 2Τα κείμενα των οδηγιών 2001/42/ΕΚ στην ισλανδική και στη νορβηγική γλώσσα, τα οποία περιλαμβάνονται παράρτημα των αντίστοιχων γλωσσικών εκδόσεων της παρούσας απόφασης, είναι αυθεντικά.Άρθρο 3Η παρούσα απόφαση αρχίζει να ισχύει στις 26 Ιουνίου 2002, υπό την προϋπόθεση ότι έχουν πραγματοποιηθεί προς τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧ όλες οι κοινοποιήσεις που προβλέπονται στο άρθρο 103 παράγραφος 1 της συμφωνίας(3).Άρθρο 4Η παρούσα απόφαση δημοσιεύεται στο τμήμα ΕΟΧ και στο συμπλήρωμα ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.Βρυξέλλες, 25 Ιουνίου 2002.Για τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧΟ ΠρόεδροςP. Westerlund(1) ΕΕ L 238 της 5.9.2002, σ. 30.(2) ΕΕ L 197 της 21.7.2001, σ. 30.(3) Έχουν αναφερθεί συνταγματικές απαιτήσεις.


text:
VIIKON 9 KIRKKOESITTELYKinnula on pieni kunta Keski-Suomen
 maakunnassa. Paikkakunta on tunnettu kauniista luonnosta ja
 lukuisista järvistään. Tunnetuista kinnulalaisista voisi mainita kansanedustaja Mauri Pekkarisen. Kunnan keskustaajamassa sijaitsee varsin
 mielenkiintoisen näköinen kirkkorakennus. Tämä muhkealla päätytornilla varustettu puinen
 ristikirkko on rakennettu suurten nälkävuosien aikana, vuosina 1864
 - 1867. Sen suunnitteli sieviläinen rakennusmestari ja
 kirkonrakentaja Otto Korkiakoski. Perimätiedon mukaan hän teki kirkon piirustukset laudankappaleelle ja yksityiskohdat ratkaistiin rakennustyön edetessä. Rakennukseen tarvittava
 puutavara saatiin lahjoituksina. Kinnulan kirkko hautausmaan puolelta kuvattuna. Pääsisäänkäynti on tapulin puoleisesta päädystä. Vastakkaisen päädyn korkeassa osassa sijaitsee alttari ja sen takana olevassa matalassa osassa sakasti. Kuvassa etuoikealla sankarihaudat. Niiden muistomerkki on taiteilija Ilmari Wirkkalan suunnittelema ja peräisin vuode...
 Tuli kaiveltua taas arkistoja... Tämä Hornet-kuva vuodelta 2006 on yksi niistä otoksista, jotka aikoinaan pelastuvat kun tietokoneen kovalevy petti ja satoja kuvia hävisi bittiavaruuteen:( Taisi olla vuosi 2008. No, nykyään on kyllä sitten varmuuskopiot käytössä.
 Tässä siis Ilmavoimiemme lippulaiva Panasonicin pokkarilla kuvattuna vuonna 2006.
 ... mutta tällä kertaa hieman muutakin! Jonkinlaista väriä nimittäin havaittavissa. Voisikohan sen tulkita kevään merkiksi. En tiedä. Oli miten oli, melkein samanlaista harmaata se on kuitenkin. Tulikohan suoristettua horisonttia liiankin kanssa kun puut tönöttävät kaikki oikealle... Olisi pitänyt vielä se perspektiivikin suoristaa. Koskahan aurinko paistaisi? 6 kommenttia
 Hämäläinen tapa rakentaa tienristeys.
 Katsokaa nyt, eihän tässä ole mitään järkeä! Näin siinä näyttää käyvän, kun on liian monta insinööriä saman suunnittelupöydän ääressä. Ilmeisesti kahviakin on ollut iso pannu? Onkohan ollut lie muitakin juomia neuvoa antamassa... 20 kommenttia
 VIIKON 8 KIRKKOESITTELYNämä kirkkoesittelyt seuraavat yleistä säätilaa:) Koska viime viikkoina (tai paremminkin kuukausina) on ollut suurimmaksi osaksi kovin pilvistä (ainakin täällä), olen valinnut esittelyihin sellaisia kirkkoja, joiden kuvat sopivat säätilaltaan näihin päiviin. Älkää huoliko, kyllä nämäkin kuvat tästä hiljalleen piristyvät kevään edetessä ja auringon näyttäytyessä:) Tällä kertaa esittelyssä on Jyväskylään kuuluvan Tikkakosken alueseurakunnan kirkko Keski-Suomessa. Tikkakoski on ilmailuharrastajalle hyvin suositeltava käyntipaikka, sillä siellä sijaitsee mahtava Tikkakosken Ilmailumuseo, josta olen tehnyt juttua muualle tähän blogiini. Museon esittelyyn pääset halutessasi tästä. Vuonna 1957 valmistuneen jyrkkäkattoisen pienen kivikirkon on suunnitellut Jyväskylän kaupunginarkkitehti Olavi Kivimaa. Rakennus edustaa arkkitehtuurillisesti vapaasti toteutettua maamme keskiaikaisten kivikirkkojen muotokieltä.Kirkon yhteydessä olevassa matalassa siivessä on seurakuntatalo...
 Kuumeisena yritän tässä jotain nopeasti näpytellä. Olen tullut viime päivien aikana siihen tulokseen, että meillä valokuvaajilla on talvi vain sen vuoksi, että osaisimme arvostaa kesää! Todisteena tälle nämä kaksi valokuvaa. Ylempi on isän järkkärillä ottama kuva talvisesta Tampereesta, ja alempi tyttären halvalla Samsungin kännykällä ottama kuva kesäisestä Pelisalmesta Kangasalla. Kumpaa kuvaa sinä olisit mieluummin ottamassa? 9 kommenttia
 Viime päivät (viikot?) ovat olleet ainakin täälläpäin todella masentavan pimeitä ja synkkiä. Tuntuu, että pitäisi saada vähän väriä elämään. Aloitetaan nyt sitten se värien hakeminen tästä blogista:))
 Kun noita kirkkoja tulee kuvattua aika paljon, mukaan tarttuu tietysti (ja onneksi) usein samalla muutakin. Tässä joitakin ennalta suunnittelemattomia, kohdalle sattuneita asioita ja tilanteita kirkkokuvausreissuilta. Eli sellaisia pikaräpsyjä:) Kuvat on otettu vuosina 2007-2012. Kaksi vähäkyrölaistä lammasta ihan tulivat poseeraamaan. Pakkohan nuo oli kuvata:) Vaasan entinen tullirakennus on todella pitkä talo. Merenrannalla. Tämä pitäisi jokaisen käydä kokemassa; Raippaluodon silta. Väittävät, että suotuisalla säällä siltakaaren ylimmästä osasta ajotieltä näkee lahden yli ruotsiin! Mitat kuvassa. Mielenkiintoinen "Haaksirikon jälkeen" -taideteos on heti sillan ylityksen jälkeen Raippaluodon saarella sijaitsevan kahvila/bensa-aseman pihamaalla. Taustalla Pohjanlahti. Wingo:n ...
 Taitaa hihat olla hiukka liian pitkät:)) 15 kommenttia
 Kaikki upeat ja suuret kirkot eivät suinkaan sijaitse pääkaupunkiseudulla tai ylipäätänsä suurissa kaupungeissa. Sen todisteena on myös tämänkertainen esittely kirkosta, joka on poikkeuksellisen vaikuttava, josta harva tietää, ja joka sijaitsee jossain ihan muualla kuin pääkaupungin vilinässä. Sastamalan kaupungissa Vammalan taajamassa Pirkanmaalla sijaitseva Tyrvään kaksitorninen tiilikirkko on poikkeuksellisen mahtava. Kuvaussää sen sijaan ei ollut mahtava ollenkaan, mutta toisaalta tällainen usva antaa kuville jotain salaperäisyyden leimaa. Vuosina 1948-1855 rakennettu kirkko edustaa tyyliltään uusgotiikkaa. Sen suunnitteli Turun kaupunginarkkitehti P. J. Gylich ja se on vanhempi kahdesta maamme kaksitornisesta kirkosta. Toinen on Johanneksen kirkko Helsingissä. Kirkon pääovelle johtavan käytävän oikealla puolella sijaitsevat sankarihaudat. Valtavan, kahden suuren tapulin ja niiden väliosan muodostaman julkisivun holvikaarten alta on käynti kirkon pääovelle....
 Tämä äskettäin postaamani kirkkolaiva alkoi ruokkia mielikuvitustani siinä määrin, että päätin vähän työstää sitä. Vesillehän sitä kaivattiin, niin viedään se vesille:) Näin se saadaan vesille vaikka takan päällä! Tai vaikka isommille vesille samantien oikein taiteellisessa tunnelmassa!
 Monissa vanhoissa kirkoissa riippuu katosta laiva. Se on vanha kirkollinen symboli. Niinpä tämä muutamia vuosia sitten palkinnoksi saatu "kirkkolaiva" on minulle kirkkojen kuvaajana hyvin tärkeä. Vaikka se ei aito kirkkolaiva olekaan, eikä läheskään yhtä arvokas, se on silti kutakuinkin ulkoisesti hyvin samanlainen ja samankokoinen kirkoista löytyvien laivojen kanssa. Materiaalitkin hyvin samankaltaiset. 10 kommenttia
 Viime kesänä tuli käveltyä hieman Kalevankankaan hautausmaalla. Tarkoitus oli alunperin metsästää tunnettujen henkilöiden hautoja, mutta kun niitä ei juuri valtavalta hautausmaalta löytynyt, niin pongasin muutaman hautakiven päällä olleen enkelipatsaan. Käsittelin kuvia hieman vanhahenkisiksi. 8 kommenttia
 Vähässä ovat värit, mutta kyllä näistä tarjolla olevistakin onneksi kauniita sävyjä löytyy. Varsinkin silloin, kun aurinko paistaa:) 8 kommenttia
 VIIKON 6 KIRKKOESITTELY
 Muutaman viikon takainen kuvausmatka Keski-Pohjanmaalle tuotti saaliina useammankin yllättävän hienon kirkon. Kaikki pieniltä paikkakunnilta. Olen hyvin iloinen siitä, että tältä matkalta tarttui mukaan taas uudentyyppistä kirkkoarkkitehtuuria. Tässä eräs tuolla matkalla kuvatuista kirkkkorakennuksista. Perhon vuonna 1903 valmistunut puinen ristikirkko on mielenkiintoinen kirkkokohde. Vaikka kirkko onkin perinteinen aumakattoinen ristikirkko vailla sen kummempia erikoisuuksia, sen katon keskiosasta nouseva korkea huippu, ns. kattoratsastaja, sekä monet pienet yksityiskohdat tekevät siitä arkkitehtoonisesti varsin ainutlaatuisen kirkkorakennuksen. Lähinnä jugend-tyyliä edustavan kirkon on suunnitellut arkkitehti Valter Thomé.
 Kirkkoon mahtuu 650 ihmistä. Alttaritaulu, "Erämaiden Kristus", on taiteilija Ilmari Virkkalan maalaama ja peräisin vuodelta 1938. Nykyiset urut ovat Urkurakentamo Hans Heinrichin rakentamat ja vuodelta 1989. Äänikertoja niissä on...


text:
 17.12.2020
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 426/32
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/2122
 af 16. december 2020
 om ubegrænset toldfri adgang til Unionen i 2021 for visse varer med oprindelse i Norge og fremstillet af landbrugsprodukter som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2014
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2014 af 16. april 2014 om handelsordninger for visse varer fremstillet af landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1216/2009 og (EF) nr. 614/2009 (1), særlig artikel 16, stk. 1, litra a),
 under henvisning til Rådets afgørelse 2004/859/EF af 25. oktober 2004 om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Norge om protokol nr. 2 til den bilaterale frihandelsoverenskomst mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge (2), særlig artikel 3, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I protokol nr. 2 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge af 14. maj 1973 (3) (»den bilaterale frihandelsoverenskomst mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge«) og protokol nr. 3 til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«) (4), som ændret ved afgørelse truffet af det blandede EØS-udvalg nr. 140/2001 af 23. november 2001 om ændring af protokol 2 og 3 til EØS-aftalen om forarbejdede landbrugsvarer og andre landbrugsvarer (5), fastsættes handelsordningerne mellem Unionen og Kongeriget Norge for så vidt angår visse landbrugsprodukter og forarbejdede landbrugsprodukter.
 (2)
 I protokol nr. 3 til EØS-aftalen er der fastsat en nultoldsats for vand tilsat sukker eller andre sødemidler eller aromatiseret, henhørende under KN-kode 2202 10 00, og visse andre ikke-alkoholholdige drikkevarer uden indhold af varer henhørende under pos. 0401 til 0404 eller fedt af varer henhørende under pos. 0401 til 0404, henhørende under KN-kode 2202 90 10.
 (3)
 Siden den 1. januar 2017 har KN-kode 2202 90 været erstattet af KN-kode 2202 91 00 og 2202 99. Denne forordning bør derfor omfatte produkter henhørende under KN-kode 2202 10 00, ex 2202 91 00 og ex 2202 99.
 (4)
 Aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Norge om protokol nr. 2 til den bilaterale frihandelsoverenskomst mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge (6) (»aftalen i form af brevveksling«) suspenderer midlertidigt den toldfrie ordning, der anvendes i henhold til protokol nr. 2, for varer henhørende under KN-kode 2202 10 00 (vand, herunder mineralvand og vand tilsat kulsyre, tilsat sukker eller andre sødemidler eller aromatiseret) og ex 2202 90 10 (andre ikke-alkoholholdige drikkevarer med indhold af sukker), som erstattes af KN-kode 2202 10 00, ex 2202 91 00 og ex 2202 99. I henhold til aftalen i form af brevveksling er toldfri import af disse varer med oprindelse i Norge kun tilladt inden for et toldfrit kontingent. Import ud over dette toldfrie kontingent belægges med en told.
 (5)
 I henhold til aftalen i form af brevveksling får de pågældende varer endvidere ubegrænset toldfri adgang til Unionen, hvis kontingentet ikke er blevet opbrugt senest den 31. oktober i det foregående år.
 (6)
 Ifølge de oplysninger, der er indberettet til Kommissionen, var det årlige kontingent for 2020 for de pågældende varer, som blev åbnet ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2154 (7), ikke blevet opbrugt den 31. oktober 2020. De pågældende varer bør derfor få ubegrænset toldfri adgang til Unionen fra den 1. januar til den 31. december 2021.
 (7)
 Den midlertidige suspension af toldfriheden i henhold til protokol nr. 2 til den bilaterale frihandelsoverenskomst mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge bør derfor ikke finde anvendelse i 2021.
 (8)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Horisontale Spørgsmål i forbindelse med Handel med Forarbejdede Landbrugsprodukter uden for Bilag I —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 1. Fra den 1. januar til den 31. december 2021 får de varer med oprindelse i Norge, der er anført i bilaget, ubegrænset toldfri adgang til Unionen.
 2. Oprindelsesreglerne i protokol nr. 3 til den bilaterale frihandelsoverenskomst mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge finder anvendelse på de varer, der er anført i bilaget til denne forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Den anvendes fra den 1. januar 2021.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 2020.
 På Kommissionens vegne
 Ursula VON DER LEYEN
 Formand
 (1) EUT L 150 af 20.5.2014, s. 1.
 (2) EUT L 370 af 17.12.2004, s. 70.
 (3) EFT L 171 af 27.6.1973, s. 2.
 (4) EFT L 1 af 3.1.1994, s. 3.
 (5) EFT L 22 af 24.1.2002, s. 34.
 (6) EUT L 370 af 17.12.2004, s. 72.
 (7) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2154 af 16. december 2019 om åbning for 2020 af et toldkontingent ved import til Den Europæiske Union af visse varer med oprindelse i Norge og fremstillet af landbrugsprodukter som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2014 (EUT L 327 af 17.12.2019, s. 66).
 BILAG
 Varer med oprindelse i Norge, som får ubegrænset toldfri adgang til Unionen fra den 1. januar til den 31. december 2021
 Løbenr.
 KN-kode
 Taric-kode
 Varebeskrivelse
 09.0709
 2202 10 00
 —
 Vand, herunder mineralvand og vand tilsat kulsyre, tilsat sukker eller andre sødemidler eller aromatiseret
 ex 2202 91 00
 10
 —
 Alkoholfri øl med indhold af sukker
 ex 2202 99 11
 11
 19
 —
 Sojabaserede drikkevarer med et proteinindhold på 2,8 vægtprocent eller derover med indhold af sukker (saccharose eller invertsukker)
 ex 2202 99 15
 11
 19
 —
 Sojabaserede drikkevarer med et proteinindhold på under 2,8 vægtprocent; drikkevarer baserede på nødder henhørende under EU-toldkodeksens kapitel 8, korn henhørende under EU-toldkodeksens kapitel 10 eller frø med indhold af sukker (saccharose eller invertsukker) henhørende under EU-toldkodeksens kapitel 12
 ex 2202 99 19
 11
 19
 —
 Andre ikke-alkoholholdige drikkevarer uden indhold af varer henhørende under pos. 0401 til 0404 eller fedt af varer henhørende under pos. 0401 til 0404 , med indhold af sukker (saccharose eller invertsukker)


text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 21997D0710(18)
 Euroopa Liidu Teataja L 182 , 10/07/1997 Lk 0053 - 0053
 EMP Ühiskomitee otsusnr 19/97,24. märts 1997,millega muudetakse EMP lepingu XX lisa (keskkond)EMP ÜHISKOMITEE,võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi "leping", eelkõige selle artiklit 98,ning arvestades, et:lepingu XX lisa muudeti EMP Ühiskomitee 18. juuli 1995. aasta otsusega nr 61/95; [1]lepingusse tuleb lisada komisjoni 7. novembri 1994. aasta direktiiv 94/51/EÜ, millega tehnika arengut arvestades kohandatakse nõukogu direktiivi 90/219/EMÜ geneetiliselt muundatud mikroorganismide kasutamise kohta suletud keskkonnas, [2]ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Lepingu XX lisa punktile 24 (nõukogu direktiiv 90/219/EMÜ) lisatakse:", muudetud järgmiste aktidega:— 394 L 0051: komisjoni direktiiv 94/51/EÜ, 7. november 1994 (EÜT L 297, 18.11.1994, lk 29)."Artikkel 2Komisjoni direktiivi 94/51/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis on lisatud käesoleva otsuse vastavates keeltes versioonidele, on autentne.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub 1. aprillil 1997 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud.Artikkel 4Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.Brüssel, 24. märts 1997EMP Ühiskomitee nimeleesistujaC. Day[1] EÜT L 251, 3.10.1995, lk 43.[2] EÜT L 297, 18.11.1994, lk 29.--------------------------------------------------


text:
 16.11.2013
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 336/27
 Recours introduit le 6 septembre 2013 — Systran/Commission
 (Affaire T-481/13)
 2013/C 336/57
 Langue de procédure: le français
 Parties
 Partie requérante: Systran SA (Paris, France) (représentant: J. Hoss, avocat)
 Partie défenderesse: Commission européenne
 Conclusions
 La partie requérante conclut à ce qu’il plaise au Tribunal:
 —
 annuler les décisions des 5 juillet 2013 et 21 août 2013 prises par la Commission européenne, sinon l’Union européenne;
 —
 condamner la Commission européenne et l’Union européenne aux entiers dépens.
 Moyens et principaux arguments
 Par le présent recours, la partie requérante demande l’annulation des décisions de la Commission par lesquelles celle-ci procède, à la suite de l’arrêt de la Cour de justice du 18 avril 2013, Commission/Systran et Systran Luxembourg (C-103/11 P, non encore publié au Recueil), au recouvrement des intérêts compensatoires augmentés d’intérêts de retard à partir du 19 août 2013 sur le montant que la Commission avait payé à la partie requérante au titre de dommages-intérêts à la suite de l’arrêt du Tribunal du 16 décembre 2010, Systran et Systran Luxembourg/Commission (T-19/07, Rec. p. II-6083), annulé par l’arrêt de la Cour.
 À l’appui du recours, la partie requérante invoque trois moyens.
 1)
 Premier moyen tiré de l’incompétence de la Commission pour prendre les décisions attaquées, dans la mesure où la Commission n’aurait pas de compétence pour octroyer des intérêts compensatoires à elle-même, de tels intérêts pouvant être octroyés uniquement par une juridiction dès lors qu’ils auraient pour objet de réparer un préjudice résultant de l’inexécution par une partie de ses obligations. La partie requérante fait valoir que l’allocation d’intérêts compensatoires ne s’inscrit pas dans la liquidation des effets d’un arrêt rendu par la Cour.
 2)
 Deuxième moyen tiré d’une violation des principes généraux du droit européen, tant au regard de l’octroi d’intérêts qu’à celui du principe général d’interdiction d’enrichissement sans cause. La partie requérante fait valoir que:
 —
 la Commission a violé le principe général de droit européen sinon le principe commun aux États membres relatifs à l’octroi d’intérêts compensatoires en octroyant à elle-même des intérêts compensatoires, en l’absence de tout fait dommageable imputable à la partie requérante;
 —
 la Commission a violé le principe général d’interdiction d’enrichissement sans cause en mettant à la charge d’une personne morale de droit privé une obligation non prévue par les traités et, en tout état de cause, au regard de l’évaluation du montant des intérêts, en s’octroyant un montant d’intérêts forfaitaires majoré de 2 % au titre de l’inflation.
 3)
 Troisième moyen tiré d’un détournement de pouvoir commis par la Commission, dans la mesure où celle-ci ne pourrait pas se baser sur l’article 299 TFUE pour réclamer le paiement d’intérêts compensatoires en l’absence de base légale lui attribuant cette compétence et de décision judiciaire condamnant la partie requérante à leur paiement.


text:
24.9.2011
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 282/14
 Anmodning om præjudiciel afgørelse indgivet af First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Det Forenede Kongerige) den 25. juli 2011 — Field Fisher Waterhouse LLP mod Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs
 (Sag C-392/11)
 2011/C 282/27
 Processprog: engelsk
 Den forelæggende ret
 First-tier Tribunal (Tax Chamber)
 Parter i hovedsagen
 Sagsøger: Field Fisher Waterhouse LLP
 Sagsøgt: Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs
 Præjudicielle spørgsmål
 1)
 Hovedspørgsmålet i denne sag er, om de tjenesteydelser, der leveres af ejerne i henhold til en lejeaftale med lejerne (herefter »tjenesteydelserne«), bør anses for en bestanddel af en enkelt fritaget levering af udlejning af fast ejendom, enten fordi tjenesteydelserne objektivt set udgør en enkelt udelelig økonomisk ydelse sammen med lejeaftalen, eller fordi de er »sekundære« i forhold til lejeaftalen, som udgør den primære levering (herefter »den primære levering«). Ved afgørelsen af dette spørgsmål og i lyset af Domstolens dom i sag C-572/07, Tellmer, hvor relevant er det da, at tjenesteydelserne kunne (men faktisk ikke bliver det) leveres af andre personer end ejerne, selv om lejerne i henhold til vilkårene i de pågældende lejeaftaler ikke havde noget valg, men skulle modtage tjenesteydelserne fra ejerne?
 2)
 Ved afgørelsen af, om der er tale om en enkelt levering, er det da relevant, at lejerens undladelse af at betale servicegebyret, berettiger ejeren til ikke kun at nægte at levere tjenesteydelserne, men også til at opsige lejeaftalen med lejeren?
 3)
 Hvis svaret på spørgsmål 1 er, at muligheden for, at tredjemand kan levere tjenesteydelserne direkte til lejeren, er relevant, er det så blot en faktor ved afgørelsen af, om tjenesteydelserne er enten en enkelt udelelig økonomisk ydelse, som det ville være kunstigt at opdele eller en sekundær levering i forhold til den primære levering, eller er der herved tale om det afgørende kriterium? Hvis den omhandlede mulighed blot er en faktor, eller hvis den slet ikke er relevant, hvilke andre faktorer er da relevante ved afgørelsen af, om tjenesteydelserne er en sekundær levering? Hvor relevant er det navnlig, at tjenesteydelserne udføres i eller i forhold til de udlejede lokaler, som er lejeaftalens genstand, eller i andre dele af bygningen?
 4)
 Hvis muligheden for, at tredjemand leverer tjenesteydelserne er relevant, er det da herefter relevant, om tjenesteydelserne lovligt kunne leveres af tredjemand, selv hvis dette ville være vanskeligt i praksis at organisere eller aftale med ejeren, eller er den praktiske mulighed eller den fælles praksis i forbindelse med sådanne tjenesteydelser det relevante hensyn?
 5)
 Tjenesteydelserne i denne sag består i en række tjenesteydelser, som leveres mod et enkelt servicegebyr. Såfremt nogle af disse tjenesteydelser (f.eks. rengøring af fællesarealer, levering af sikkerhedstjenester) ikke er del af en enkelt udelelig økonomisk ydelse eller skal anses for sekundære i forhold til den primære levering mens andre tjenesteydelser er en del heraf, vil det så være korrekt at fordele det samlede vederlag mellem de forskellige tjenesteydelser med henblik på at fastlægge den andel af vederlaget, som skal pålægges afgift, og den del, der ikke skal? Ville det subsidiært være korrekt at anse rækken af leverede tjenesteydelser for så nært forbundne med hinanden, at de udgør »en enkelt udelelig økonomisk ydelse, som det ville være kunstigt at opdele«, da de i sig selv udgør en enkelt levering, som er særskilt i forhold til udlejningen af fast ejendom?