type: other

text:
SIILINJÄRVEN KUNTA. Henkilöstökertomus PDF
 Download "SIILINJÄRVEN KUNTA. Henkilöstökertomus 2013"
 1 SIILINJÄRVEN KUNTA Henkilöstökertomus 2013 Johtoryhmä Yhteistyötoimikunta2 Sisällys 1 Esipuhe Henkilöstöresurssit Henkilöstön määrä ja rakenne Työ- ja virkavapaat Yleisimmät ammattinimikkeet Henkilöstön sukupuolijakauma Henkilöstön ikärakenne Yhteenveto Vaihtuvuus ja rekrytointi Henkilöstön eläköityminen Henkilöstön osaaminen ja sen kehittäminen Työhyvinvointi Työterveyshuolto Varhainen tuki ja sairauspoissaolot Työsuojelu ja työtapaturmat Työhyvinvointikysely Henkilöstökustannukset Kannustaminen ja palkitseminen Palkat ja palkkiot vuonna Henkilöstökertomuksen tunnuslukuja Johtopäätökset... 213 1 Esipuhe Vuoden 2013 henkilöstökertomuksessa tehdään katsaus mm. henkilöstömääriin, virka- ja työvapaisiin, vaihtuvuuteen, osaamisen kehittämiseen sekä työhyvinvointiin. Tämän vuosittaisen raportoinnin ohella johtoryhmä seuraa kuukausittain vakinaisen ja määräaikaisen henkilöstön määriä sekä sairauspoissaoloja koko kunnan ja palvelualueiden tasolla. Siilinjärven kuntastrategian yhtenä viidestä tavoitteesta on osaava, hyvinvoiva ja sitoutunut henkilöstö. Tavoitteeseen pääsy ja arviointi vaativat, että kunnassa on käytössä toimivia välineitä seurannan tueksi. Henkilöstökertomus on yksi väline tähän. Vuoden 2013 alusta aloitti Siilinjärven kunnan uusi organisaatio. Suurimmat muutokset tapahtuivat sosiaali- ja terveys-, sivistys sekä talous- ja tukipalveluiden alueilla. Liikelaitos Siiliset peruspalvelukeskus purkaantui ja Siilinjärven kunnan oma sosiaali- ja terveyspalveluiden palvelualue aloitti toimintansa. Varhaiskasvatus siirtyi sosiaali- ja terveyspalveluista sivistyspalveluihin, josta tuli henkilöstömäärältään suurin palvelualue (47 % henkilöstöstä). Talous- ja tukipalveluihin tuli puhtaus- ja ruokapalvelut tulosalue, johon koottiin aikaisempi laitoshuolto sosiaali- ja terveyspalveluista, siivous teknisistä palveluista sekä ateriapalvelut sivistyspalveluista. Organisaatiomuutoksista johtuen vertailu edellisten vuosien tietoihin onnistuu vain osittain. Henkilöstökertomusta on tekstiosioiden osalta hieman kevennetty ja loppuun on lisätty johtopäätökset luku. Näillä muutoksilla toivotaan lisättävän kertomuksen helppolukuisuutta. Henkilöstökertomuksen tavoitteena on tarjota tietoa strategisen henkilöstöjohtamisen sekä henkilöstöpolitiikan kehittämiseksi. Henkilöstökertomus on tarkoitettu johdon, poliittisten päätöksentekijöiden sekä kaikkien työyhteisöjen ja työntekijöiden käyttöön. Henkilöstön määrä oli 1446, joista määräaikaisia oli 311. Keskiverto Siilinjärven kunnan työntekijä on 45-vuotias nainen, jolla on vakituinen työpaikka lähihoitajana. Tämä vastaa yleensäkin keskiverto kuntatyöntekijää. Valtuustotason strategisena tavoitteena ollut sairauspoissaolojen vähentäminen 10 prosentilla edellisen vuoden tasosta toteutui, sillä sairauspoissaolot vähenivät 16,7 kalenteripäivästä 14,7 päivään. Sairauspoissaolojen hallinnan ja seurannan parantamista varten otettiin 2013 vuoden alusta käyttöön Populus tietojärjestelmään poissaolohälytys esimiehille. Kevan Työhyvinvointikysely toteutettiin ensimmäisen kerran vuonna 2011 ja vuoden 2014 keväällä tehtiin vastaava uusintakysely. Vuoden 2011 ja 2014 tuloksia verrattaessa huomataan pientä kehitystä myönteiseen suuntaan. Siilinjärven kunnan henkilöstön työhyvinvointi on huomattavasti Kevan kyselypalvelun vertailuorganisaatioita paremmalla tasolla. Ilahduttavaa on, että vuonna 2014 Siilinjärven kyselyyn vastaajista 87 % suosittelisi työpaikkaansa tuttavalleen. Kyselyn pohjalta tehdään ensin työyksiköiden kehittämissuunnitelmat, sitten tulos- ja palvelualueiden suunnitelmat sekä päivitetään koko kunnan työhyvinvoinnin kehittämissuunnitelma. Johanna Antikainen, vs. henkilöstöpäällikkö 34 2 Henkilöstöresurssit 2.1 Henkilöstön määrä ja rakenne Taulukko 1. Henkilöstön määrä palvelualueittain v Palvelualue vakinaiset määräaikaiset määräaikaisista yhteensä v työllistettyjä Konserni- ja maankäyttöpalvelut Sivistyspalvelut Sosiaali- ja terveyspalvelut Talous- ja tukipalvelut Tekniset palvelut Yhteensä Siilinjärven kunnan henkilöstömäärä oli 1446 henkilöä, joista vakinaisia 1135 henkilöä, mikä on 78,5 % koko henkilöstöstä. Henkilömäärien tarkastelu vuoden viimeisen päivän tilanteen mukaisena antaa poikkileikkauskuvan tuon päivän henkilöresursseista. Yhteensä luku kuvaa voimassa olevien palvelussuhteiden määrää. Vakinaisen henkilöstön lukumäärään sisältyvät myös kaikki ne, joilla oli toistaiseksi voimassa oleva palvelussuhde, mutta jotka olivat palkallisella tai palkattomalla virka- ja työvapaalla. Vakinainen henkilö, joka hoitaa kunnassa toisen henkilön sijaisuutta, tilastoidaan vakinaiseksi, koska alkuperäinen palvelussuhde on toistaiseksi voimassa oleva. Konserni- ja maankäyttöpalvelut 2 % Sosiaali- ja terveyspalvelut 32 % Talous- ja tukipalvelut 14 % Tekniset palvelut 5 % Sivistyspalvelut 47 % Kuvio 1. Koko henkilöstön jakauma palvelualueittain prosentteina5 Henkilöresurssit henkilötyövuosina v Henkilötyövuodet HTV1 HTV2 HTV3 Vakinaiset Määräaikaiset Yhteensä HTV1 = poissaoloja ei huomioitu, HTV2 = palkattomat poissaolot huomioitu, HTV3 = kaikki poissaolot huomioitu Kuvio 2. Henkilöresurssit henkilötyövuosina v Henkilömäärä vaihtelee vuoden mittaan, joten vuoden viimeisen päivän henkilömäärien vertailua paremman vertailuluvun käytettävissä olleista henkilöresursseista antaa laskelma henkilötyövuosista. Osan vuotta kestäneet tai osa-aikaiset palvelussuhteet on muutettu vuosityöntekijöiksi eli henkilötyövuosiksi. Lisäksi vain osan vuotta palvelussuhteessa olleen tai osan vuotta palkkaa saaneen työ lasketaan suhteessa koko vuoden työpäiviin. Yhden henkilötyövuoden määrä on enintään yksi, jolloin ei ylitöitä eikä muullakaan tavoin tehtyä normaalin työajan ylittävää työaikaa oteta laskennassa huomioon. Koko henkilöstöstä työllistetyt mukaan lukien kokoaikaisia oli 1261 henkilöä (87,2 %) ja osaaikaisia 185 henkilöä (12,8 %). Naisista kokoaikaisia oli 1047 henkilöä (88,1 %) ja miehistä 214 henkilöä (83,3 %). Osa-aikaisuuden syynä voi osa-aikaisen viran tai tehtävän hoitamisen lisäksi osa-aikaeläke, osatyökyvyttömyyseläke, osittainen hoitovapaa, osittainen sairausloma tai henkilön oma pyyntö. 56 Koko- ja osa-aikaiset kokoaikaiset osa-aikaiset Kuvio 3. Koko- ja osa-aikaiset koko henkilöstöstä vuosina Työ- ja virkavapaat Taulukko 2. Työ- ja virkavapaat vuosina Virka- ja työvapaat hlö kpv hlö kpv hlö kpv Perhevapaat Bonusvapaa Vuorotteluvapaa Palveluaikavapaa Opintovapaa Työtapaturma Kuntoutustuki Kuntoutus Perhevapaisiin sisältyy sekä palkallisia (esim. palkallinen äitiysvapaa) että palkattomia (esim. hoitovapaa, vapaa pakottavista perhesyistä) vapaita. Bonusvapaa on harkinnanvarainen palkaton vapaa, jota tarjotaan henkilöstölle säästötarkoituksessa. Bonusvapaan ajaksi ei saa palkata sijaista. Vuorotteluvapaa on aina palkatonta. Palveluaikavapaa on henkilöstön huomioimista, kun Siilinjärven kunnan palvelua on kertynyt 20, 30 tai 40 vuotta. Vuoden 2013 palveluaikavapaiden määrä on huomattavan iso, koska etuus otettiin käyttöön takautuvasti siten, että vuonna 2013 vapaat saivat myös vuosina vastaavat palveluvuodet saavuttaneet. 67 2.3 Yleisimmät ammattinimikkeet Taulukko 3. Yleisimmät ammattinimekkeet, vakinainen henkilöstö Nimike Miehet Naiset Yhteensä lähihoitaja lastenhoitaja perusopetuksen luokanopettaja perusopetuksen lehtori sairaanhoitaja lastentarhanopettaja perhepäivähoitaja koulunkäynninohjaaja toimistosihteeri ravitsemistyöntekijä siivooja laitoshuoltaja terveydenhoitaja terveyskeskuslääkäri sosiaalityöntekijä perusopetuksen erityisluokanopettaja ohjaaja lukion lehtori kunnaneläinlääkäri kolmiperhehoitaja maaseutuasiamies Henkilöstön sukupuolijakauma Kunnalliset virka- ja työehtosopimukset takaavat tasa-arvoiset ja oikeudenmukaiset palvelussuhteen ehdot. Kuntatyönantajan teettämän tutkimuksen mukaan miehet ja naiset kokevat olevansa tasa-arvoisessa asemassa kunnallisilla työpaikoilla. Tutkimuksen mukaan myös miesten ja naisten palkkaerot ovat kunta-alalla pienemmät kuin yksityisellä sektorilla. Koko kunnan henkilöstömäärästä naisia oli 1135, mikä on 78,5 % (v ,0 %). Naisten määrän väheneminen selittyy Siiliset yhteistoiminta-alueen purkautumisesta. Kuntatyönantajan mukaan koko Suomen kunta-alan henkilöstöstä 80 % on naisia. 78 Yhteensä Miehet Naiset Määräaikaiset Vakinainen Kuvio 4. Henkilöstön sukupuolijakauma Henkilöstön ikärakenne Siilinjärven kunnan koko henkilöstön keski-ikä oli 45,0 vuotta, kun koko kuntasektorin valtakunnallinen keski-ikä oli 45,6 vuotta. Henkilöstön keski-ikä Keskiarvo 50,00 40,00 30,00 20,00 10,00 0,00 Nainen Mies Yhteensä Vakinainen 46,30 48,10 46,62 Määräaikainen 38,76 41,35 39,19 Yhteensä 44,66 46,74 45,03 Kuvio 5. Henkilöstön keski-ikä Vakinaisista yli 40-vuotiaita oli vuoden 2013 lopussa 839 henkilöä eli 73,9 % ja yli 50-vuotiaita 42,7 %. Yli 40-vuotiaiden naisten osuus vakinaisesta henkilöstöstä oli 59,3 % (v.2012, 61,0 %). 89 Naiset Miehet Kaikki Kuvio 6. Vakinainen henkilöstö ikäryhmittäin Palvelualueittaisessa vertailussa yli 40-vuotiaiden osuus palvelualueen vakinaisesta henkilöstöstä vuoden 2013 lopussa oli korkein konserni- ja maankäyttöpalveluissa 88 %. Teknisissä ja talous- ja tukipalveluissa vastaava luku oli noin 80 %, sosiaali- ja terveyspalveluissa 74 % ja sivistyspalveluissa 70 % KONSERNI- JA MAANKÄYTTÖ SIVISTYSPALVELUT SOSIAALI- JA TERVEYSPALVELUT TALOUS-JA TUKIPALVELUT TEKNISET PALVELUT Kuvio 7. Vakinaisen henkilöstön ikärakenne palvelualueittain10 2.6 Yhteenveto Koko henkilöstön määrä oli 1446, josta vakinaisten osuus 78,5 % (1135). Henkilötyövuosina mitattuna koko kunnassa oli kertomusvuonna vakinaista henkilöresurssia 1075 henkilötyövuotta. Sivistyspalveluissa oli lähes puolet henkilöstöstä (47 %). Naisten osuus koko henkilöstöstä oli 78,5 %. Vakinaisista yli 40-vuotiaita oli 73,9 % ja yli 50-vuotiaita oli 42,7 %. Vanhuuseläkkeelle vuonna 2013 jäi 36 henkilöä. 3 Vaihtuvuus ja rekrytointi Taulukko 4. Vaihtuvuus v Henkilöiden lukumäärä Vakinainen henkilöstö Lähtövaihtuvuus 69 - Poislähteneet vakituiset työntekijät 30 - Eläkkeelle jääneet vakituiset työntekijät 39 Vaihtuvuusprosentti 6,08 % Sisäisenä siirtona eri virkaan tai tehtävään siirtyi vuoden aikana 33 henkilöä (2,9 %). Taulukko 5. Rekrytoinnit Kuukausi Avoimet työpaikat Työsuhde Virkasuhde Hakijoita tammikuu helmikuu maaliskuu huhtikuu toukokuu kesäkuu heinäkuu elokuu syyskuu lokakuu marraskuu joulukuu Yhteensä11 Taulukko 6. Rekrytoinnit palvelualueittain Avoimet työpaikat Työsuhde Virkasuhde Palvelualue Konserni- ja maankäyttö Sivistyspalvelut Sosiaali- ja terveyspalvelut Talous- ja tukipalvelut Tekniset palvelut Yhteensä Taulukko 7. Koululaisten ja opiskelijoiden osuus hakijoista Kuukausi Avoimet työpaikat Työsuhde Virkasuhde Hakijoita Koululaiset Opiskelijat Yhteensä Taulukko 8. Hakijoiden ikäjakauma Hakemuksia yli Kuntarekry -järjestelmän käyttöönoton jälkeen on voitu tilastoida rekrytoinnit avoimien työpaikkojen määränä kuukausittain ja saatu hakijamäärät jokaiseen rekrytointiin. Vuoden aikana saatiin 124 avoimeen työpaikkaan 1844 hakemusta (vuonna työpaikkaan 1647 hakemusta). Kuntarekryn käyttöönoton jälkeen hakijoiden määrä on lisääntynyt ja hakijat ovat olleet laajemmalti koko valtakunnan alueelta. Koululaisten ja opiskelijoiden 36 kesätyöpaikkaan oli 630 hakijaa. Rekrytoinnissa on mukana vakinaisten lisäksi myös pidempiaikaisia määräaikaisuuksia. 4 Henkilöstön eläköityminen Kunta-alan eläketurva uudistui vuoden 2005 alusta. Uudistuksen jälkeen ei ole olemassa varsinaista eläkeikää. Vanhuuseläkkeelle voi jäädä joustavasti vuoden välillä. Jos työntekijä on tuolloin valinnut vanhan ammatillisen eläkeikäjärjestelmän ja vanhuuseläkeikä on alle 63 vuotta, alempi eläkeikä säilyy edelleen. Eläkkeelle siirtyneeksi katsotaan henkilö, jonka omaan työuraan perustuva eläke (muu kuin osaaikaeläke tai perhe-eläke) alkoi tilastovuonna. Osa-aikaeläkettä ei lueta eläkkeelle siirtyneisiin. Osa-aikaeläkkeellä oleva henkilö siirtyy eläkkeelle vasta sitten, kun hän siirtyy jollekin muulle omaan työuraan perustuvalle eläkkeelle useimmiten vanhuuseläkkeelle. 1112 Taulukko 9. Alkaneet eläkkeet vuosina Eläkelaji Vanhuuseläke Työkyvyttömyyseläke Yhteensä Taulukko 10. Alkaneet muut Kevan myöntämät tuet Muut Kuntoutustuki Osatyökyvyttömyyseläke Osa-aikaeläke Yhteensä Työnantaja maksaa työkyvyttömyyseläkkeelle jääneestä työntekijästä nk. varhemaksua 36 kuukauden ajan, joka voi jakautua neljän vuoden ajalle. Kevan esimerkkilaskelmassa 50-vuotiaasta työkyvyttömyyseläkkeelle jäävästä sairaanhoitajasta kunta maksaa varhemaksua noin Varhemaksu kannustaa työnantajaa tukemaan henkilöstön työkykyä ja miettimään uudelleensijoittamista, mikäli henkilö ei selviä omassa tehtävässään terveydellisistä syistä. Osatyökyvyttömyyseläkkeestä varhemaksua ei tule Eläkepoistumaennuste on laskettu vakinaisista virka- ja työsuhteisista, jotka ovat olleet KuEL tai VaEL-vakuutettuina. Ennusteessa arvioidaan ainoastaan vanhuuseläkkeelle siirtyvien määrää palvelualueittain ja se perustuu Kevan tietoihin henkilöistä, jotka saavuttavat yksilöllisen vanhuuseläkeiän vuosina Taulukko 11. Eläkepoistumaennuste vuosille Palvelualueet Konserni- ja maankäyttöpalvelut Sivistyspalvelut Sosiaali- ja terveyspalvelut Talous- ja tukipalvelut Tekniset palvelut Kaikki yhteensä Henkilöstön osaaminen ja sen kehittäminen Osaamisen johtaminen on avainasemassa, kun halutaan varmistaa kuntastrategian päämääränä oleva osaava ja motivoitunut henkilöstö. Henkilöstön kehittämisellä puolestaan tarkoitetaan kaikkia niitä toimintoja, joilla sovitetaan yhteen henkilöstön osaamista ja tehtävän vaatimuksia. Näitä ovat henkilöstökoulutuksen (jatko-, täydennys- ja uudelleenkoulutus) lisäksi mm. erilaiset työssä oppimisen tavat, kehityskeskustelut ja perehdyttäminen. 1213 Vuoden 2014 alusta astui voimaan laki taloudellisesti tuetusta koulutuksesta ja laki koulutuksen korvaamisesta. Näistä puhutaan nk. kolmen päivän koulutusoikeutena. Lait eivät turvaa työntekijälle subjektiivista oikeutta koulutukseen, mutta laki kannustaa työnantajia ammatillisen osaamisen kehittämiseen siten, että työnantaja saa osittaista korvausta koulutukseen käytettyjen työpäivien palkkakulujen osalta. Korvauksen maksamista varten koulutusta on seurattava työntekijäkohtaisesti, koska koulutuskorvausta maksetaan enintään kolmelta päivältä / työntekijä. Koulutuskorvauksen saaminen edellyttää organisaation koulutussuunnitelman laatimista. Henkilöstön ammatillista osaamista ylläpidetään ja kehitetään palvelualueiden ja työyksiköiden omilla talousarviomäärärahoilla. Kunnan koulutustyöryhmä suunnittelee henkilöstölle yhteistä koulutusta. Painopisteenä vuonna 2013 oli edelleenkin esimiesten valmennus. Yhteistä koulutusta järjestettiin euron määrärahalla. Aiheina olivat mm. työn ilo ja imu, KVTES, Populus - käyttäjäkoulutus, talouden ja palvelujen kehittäminen sekä työyhteisötaidot. Kertomusvuonna jatkettiin esimiesiltapäivien järjestämistä. Osallistujien määrä yhteisissä koulutuksissa ja esimiesinfoissa oli 530 henkeä ja keskiarvo koulutuksista annetuista palautteista oli hyvä eli 3,77 (asteikkona 0-5). Syksyllä 2013 käynnistettiin kokeilu esimiesten vertaisryhmistä. Omaehtoista koulutusta tuettiin kertomusvuonna noin eurolla. Tukea myönnettiin 28 henkilölle. Alkuvuodesta 2014 otettiin käyttöön sähköinen kehityskeskustelulomake Populus-tietojärjestelmään, jossa voidaan seurata käytyjen keskustelujen määriä. Työsykekyselyyn 2014 vastanneista 83 % ilmoitti käyvänsä vuosittain esimiehen kanssa etukäteen suunnitellun kehityskeskustelun. Taulukko 12. Henkilöstön koulutuspäivät vuosina Koulutusmuoto Koulutuspäiviä (kpv) Koulutuspäiviä (kpv) Koulutuspäiviä (kpv) Työn edellyttämä koulutus Täydennyskoulutus (sis. lakisääteisen ja sotetäydennyskoulutus) Luottamusmies-, yhteistoiminta- ja työsuojelukoulutus Oppisopimuskoulutus palkallinen14 6 Työhyvinvointi Kuvio 8. Työhyvinvointitoiminnan kokonaisuus Työhyvinvoinnin tärkeitä tekijöitä ovat työkyky, turvallinen ja terveellinen työympäristö, toimiva työyhteisö, osaaminen, hyvä esimiestyö ja oikeudenmukainen johtaminen sekä työn mielekkyys ja tuloksellisuus. Aikaisemmin työhyvinvointi on usein mielletty kapea-alaisena tyky -toimintana, jossa korostuvat työstä erilliset toiminnot ja tapahtumat. Moderni käsitys korostaa työhyvinvoinnin syntyvän ennen kaikkea työssä ja työtä tekemällä. Työsuojelu on osa työhyvinvointitoimintaa. Siilinjärven kunnan työhyvinvointitoiminnassa halutaan tuoda esille kuormitustekijöiden lisäksi myös voimavaratekijöitä. Ne ovat niitä positiivisia ja hyviä asioita niin itsessä työntekijänä, työssä, työyhteisössä ja organisaatiossa, joista kannattaa iloita. Ne antavat voimia ja työn iloa sekä tasapainottavat työn kuormitustekijöitä. Työhyvinvointitoiminnan tulee olla läpäisevänä periaatteena organisaation kaikilla tasoilla. Siilinjärvellä työhyvinvointi näkyy jo kuntastrategiassa, jossa yhtenä strategisena tavoitteena on osaava, hyvinvoiva ja motivoitunut henkilöstö. Työhyvinvointi on poliittisten päättäjien, johdon, lähiesimiesten ja kaikkien organisaatiossa työskentelevien yhteinen haaste, jossa jokaisella on tärkeä rooli oman, työyhteisön ja koko organisaation työhyvinvoinnin ylläpidossa ja kehittämisessä. Siilinjärven kunnan työhyvinvoinnin kehittämissuunnitelma on laadittu valtuustokaudelle Suunnitelman toimeenpano-osaa täydennetään vuosittain. 1415 Taulukko 13. Työhyvinvointitoiminta euroina Työnantajan tuki keskitetyistä määrärahoista mm. Työterveyshuolto (netto) Keskitetty henkilöstökoulutus (sis. ea -kurssit) Työpaikkaruokailun tuki Liikunta- ja kulttuurisetelit Merkkipäivämuistamiset Liikunta (ryhmät, alennukset, tapahtumat) Omaehtoisen koulutuksen tuki Työyhteisöjen tyhy-hankkeet Tuliniemi (sähkö ja tarvikkeet, ei sis. kiinteistön huoltoa) Yhteensä Yllä olevan lisäksi mm. työyhteisöjen virkistystoimintaan osoitettiin 25 euroa/työntekijä. Suurin sijoitus työhyvinvointitoimintaan on työterveyshuollon kautta. 6.1 Työterveyshuolto Siilinjärven kunta tarjoaa työntekijöilleen lakisääteisen ehkäisevän ja työkykyä ylläpitävän toiminnan (mm. työhöntulo- ja määräaikaistarkastukset sekä työpaikkakäynnit) lisäksi myös yleislääkäritasoisen sairaanhoidon. Työterveyshuollon kustannuksia ei voida vertailla edellisiin vuosiin, sillä ne sisältävät Siiliset yhteistoiminta-alueen kustannukset. Työntekijäkohtaiset kustannukset sen sijaan ovat vertailukelpoisia. Siinä on tapahtunut pientä laskua, kun vuonna 2012 nettokustannukset työntekijää kohtaan olivat 170 ja vuonna Nettokustannukset kertovat tilanteen Kelalta saadun korvauksen jälkeen. Työterveyshuollon korvausluokka I (ehkäisevä toiminta) osuus oli 32,1 % ja korvausluokka II (sairaanhoito) 67,9 %. Taulukko 14. Työterveyshuollon kustannukset vuosina Työterveysmenot v v v v v v Brutto / Brutto / Brutto / Netto Netto Netto Yhteensä Taulukko 15. Keskimääräiset työterveyshuollon kustannukset / työntekijä vuosina Työterveysmenot / työntekijä v v v v v v Brutto / Brutto / Brutto / Netto Netto Netto Yhteensä16 6.2 Varhainen tuki ja sairauspoissaolot Varhaisen tuen mallin perusajatus on havaita mahdollisimman varhaisessa vaiheessa oireet ja sairaudet. Tällöin voidaan käynnistää oikea-aikaisesti ja ennakoiden hoito ja kuntoutustoimet sekä mahdolliset työolojen korjaukset. Varhaiseen tukeen liittyy sairauspoissaolojen seuranta. Siilinjärven kunnassa on sovittu, että esimies ja työntekijä käyvät yhteisen työkykykeskustelun, mikäli sairauspoissaoloja on 12 kuukauden aikana yli viisi kertaa tai yhtäjaksoisesti 15 päivää. Lisäksi sairausvakuutuslain uudistuksen myötä työnantajalle tuli velvoite ilmoittaa työterveyshuoltoon, kun työntekijällä on 30 sairauspäivää kalenterivuoden aikana. Esimiehen ja työntekijän varhaisen tuen keskustelussa selvitetään, mikä osuus työhön liittyvillä tekijöillä on sairastamiseen ja mitä konkreettisia toimia tekemällä työkykyä voidaan edistää. tarvittaessa järjestetään yhteisneuvottelu työterveyshuollossa. Sairauspoissaolojen hallinnan parantamista ja seurantaa varten otettiin käyttöön Populustietojärjestelmään poissaolohälytys esimiehille. Kun varhaisen tuen ohjeen sairauspoissaolorajat täyttyvät, lähettää järjestelmä esimiehelle sähköpostitse muistutuksen tarkistaa tilanne yhteistyössä työntekijän kanssa. Esimies käy merkitsemässä Populukseen, onko työntekijän kanssa käyty varhaisen tuen keskustelu ja mitä toimia asiassa tehtiin tai sovittiin. Poissaolohälytys otettiin käyttöön alkaen. Poissaolohälytys auttaa esimiehiä sairauspoissaolojen seurannassa ja tuottaa tietoa myös koko kunnan tasolle esim. varhaisen tuen keskustelujen määrästä. Vuonna 2013 käytiin 120 henkilön kanssa varhaisen tuen keskustelu. Koko henkilöstön sairauspoissaolomäärä oli vuonna 2013 yhteensä kalenteripäivää. Keskimääräinen sairastavuus ilmaistaan vuotuisena sairauspoissaolopäivien määränä (kalenteripäivinä) keskimääräistä vakinaista henkilöstöä kohden. Luvut eivät sisällä tapaturmien aiheuttamia sairauspoissaoloja. Kunnan vakinaisesta henkilöstöstä 37,7 %:lla ei ollut lainkaan sairauspoissaoloja. Taulukko 16. Vakinaisen henkilöstön keskimääräinen sairastavuus vuosina Sairastavuus keskimäärin Vakinaisen henkilöstön sairastavuus keskimäärin (kpv/hlö/v) 16,8 16,7 14,7 Sairauspoissaolot yhteensä (kpv) Vakinainen henkilöstö, jolla ei ole sairauspoissaoloja (%) 33,8 % 36,3 % 37,7 % Keskimääräinen vakinainen henkilöstö (lkm) Yhteensä koko kunnan vakinaisen henkilöstön sairauspoissaolot olivat 14,7 kalenteripäivää. Vastaava luku vuonna 2012 oli 16,7 kalenteripäivää. Keskimääräisessä vakinaisen henkilöstön sairastavuudessa saavutettiin tulostavoitteena ollut 10 prosentin vähennystavoite. Keskimäärin määräaikaisen henkilöstön sairauspoissaolot koko kunnassa olivat 2,7 kalenteripäivää. (vuonna ,0) 1617 Taulukko 17. Vakinaisen henkilöstön keskimääräinen sairastavuus palvelualueittain vuosina 2013 Konserni- ja maankäyttöpalvelut Tammi Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo Syys Loka Marras Joulu Sairauspoissaolot, kpv/vakit.työntekijä/vuosi, enn. 4,3 5,5 5,0 3,8 3,0 4,2 5,1 4,5 4,3 3,9 3,9 4,7 Talous- ja tukipalvelut Tammi Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo Syys Loka Marras Joulu Sairauspoissaolot, kpv/vakit.työntekijä/vuosi, enn. 14,0 14,6 13,6 15,1 16,0 15,8 15,1 14,4 15,3 15,4 15,5 15,5 Sivistyspalvelut Tammi Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo Syys Loka Marras Joulu Sairauspoissaolot, kpv/vakit.työntekijä/vuosi, enn. 14,7 16,6 16,2 16,1 15,5 14,0 12,8 12,7 12,9 13,0 12,9 12,8 Sosiaali- ja terveyspalvelut Tammi Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo Syys Loka Marras Joulu Sairauspoissaolot, kpv/vakit.työntekijä/vuosi, enn. 22,6 19,7 18,8 17,1 16,1 15,9 15,7 15,9 16,4 16,8 16,6 16,8 Tekniset palvelut Tammi Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo Syys Loka Marras Joulu Sairauspoissaolot, kpv/vakit.työntekijä/vuosi, enn. 18,4 16,8 16,4 18,3 19,8 20,8 19,7 19,9 19,2 19,0 18,7 17,9 Sairauspoissaolot pituuksien mukaan Kalenteripäivät yhteensä Kpv 181- Kpv Kpv Kpv Kpv 4-10 Kpv Kpv 1-3 Kpv 4-10 Kpv Kpv Kpv Kpv 181- Kalenteripäiv ät yhteensä Kaikki Miehet Naiset Kuvio 9. Vakinaisen henkilöstön sairauspoissaolot poissaolojaksojen pituuden mukaan v18 Taulukko 18. Sairauksien, työtapaturmien ja kuntoutuksen poissaolot vuosina Poissaolon syyt Kalenteripäivät 2011 koko henkilöstö vak.henkilöstö yht. Sairauspoissaolot Työtapaturmat Kuntoutus Yhteensä Poissaolon syyt Kalenteripäivät 2012 koko henkilöstö vak.henkilöstö yht. Sairauspoissaolot Työtapaturmat Kuntoutus Yhteensä Poissaolon syyt Kalenteripäivät 2013 koko henkilöstö vak.henkilöstö yht. Sairauspoissaolot Työtapaturmat Kuntoutus Yhteensä Työsuojelu ja työtapaturmat Työsuojeluvaaleissa syksyllä 2013 valittiin kaudelle työsuojeluvaltuutetuiksi Anne Bruun, Juha Roivainen, Harri Ruotsalainen, Päivi Viljakainen ja Johanna Martikainen sekä heille ensimmäiset ja toiset varavaltuutetut. Työsuojelupäällikön tehtävät sisältyvät työhyvinvointipäällikön tehtävänkuvaan. Taulukko 19. Työtapaturmailmoituksien lukumäärä palvelualueittain vuonna 2013 Palvelualue v Konserni- ja maankäyttöpalvelut 2 Talous- ja tukipalvelut 27 Sivistyspalvelut 31 Tekniset palvelut 2 Sosiaali- ja terveyspalvelut 33 Yhteensä Yllä olevan taulukon tapaturmien määrät perustuvat vakuutusyhtiöön tehtyihin tapaturmailmoituksiin. Kirjatuista työtapaturmista ei ole välttämättä aiheutunut kustannuksia tai sairauspäiviä. Työtapaturmista sattui työssä tai työpaikalla 71, työmatkalla 21 ja ammattitautiepäilyjä oli yksi. Erityisesti työmatkatapaturmien määrä on huolestuttava ja niiden määrä kasvoi seitsemällä edelliseen vuoteen verrattuna. Toisaalta työmatkatapaturmiin työnantajan on vaikea vaikuttaa. Vakavilta työtapaturmilta onneksi vältyttiin. Yleisimmät aiheutuneet vammat olivat sijoiltaanmeno (n=34), haava 95 1819 (n=20) ja tärähdys (n=20). Vakuutusyhtiö korvasi 426 sairauspäivää ja tapaturmakorvaukset olivat yhteensä Työhyvinvointikysely 2014 Siilinjärven kunta pääsi mukaan Kevan Työhyvinvointisyke kyselyyn vuonna 2011 ja uusintakyselyyn vuonna Tässä vuoden 2013 henkilöstökertomuksessa esitetään lyhyt yhteenveto kyselystä, vaikka se toteutettiin helmikuussa vuonna Tulosten voidaan kuitenkin katsoa kuvaavan toimintaa myös edelliseltä vuodelta. Teemoina olivat johtaminen, työyhteisön toimivuus, työolot ja osaaminen sekä omat voimavarat ja työssä jaksaminen. Lisäksi Siilinjärven valitsemat kysymykset liittyivät sisäiseen viestintään ja yhteistyöhön, työssä jaksamisen tukemiseen, väkivaltaan ja kiusaamiseen sekä ylitöiden tekemiseen. Kyselyyn vastasi 911 työntekijää eli kyselyn vastausprosentti oli 74,4 %, mikä on erittäin hyvä. Vastauksissa paljon myönteistä mm. Koko kunnan vastauksissa Siilinjärven kunnan henkilöstön työhyvinvointi on huomattavasti vertailuorganisaatioita korkeammalla tasolla Siilinjärven kunnan vastaajista 87 % on valmis suosittelemaan nykyistä työpaikkaa tuttavalleen (vuonna %) 76 % ilmoittaa oman työtyytyväisyytensä melko tai erittäin hyväksi (vuonna %) 80 % pitää oman työyhteisönsä ilmapiiriä melko tai erittäin hyvänä Työtehtävänsä mielekkäänä kokee 83 % vastaajista Työyhteisöjen vahvuutena nousee avun ja tuen saaminen työkavereilta Suhteessa vertailuorganisaatioihin Siilinjärven kunnan esimiestyö näyttäytyy tulosten perusteella esimerkillisenä Kehittämiskohteita Esimiestyöskentely arvioidaan useassa yksikössä hyvälle tasolle, mutta toisaalta 19 % vastaajista arvioi, että saa esimieheltään huonosti palautetta onnistumisestaan. Työnantajan palkitsemistapojen kannustavuus arvioidaan 39 % vastauksissa melko tai erittäin huonoksi. Lisäksi ongelmia koetaan alimitoitetuissa henkilöstö- ja ryhmäkokoresursseissa. Kysely on pohjatietoa ja lähtölaukaus varsinaisille kehittämistoimille. Työsyke-kysely kytkeytyy kaikkeen muuhun kehittämiseen, eikä ole ainoastaan erillinen työhyvinvoinnin kehittämistoimi. Prosessi rakennettiin tarkoituksellisesti alhaalta ylöspäin niin, että ensin tehdään työyhteisöjen kehittämissuunnitelmat ja vasta tämän jälkeen tulos- ja palvelualueiden suunnitelmat. Näiden perusteella päivitetään koko kunnan työhyvinvoinnin kehittämissuunnitelma. Vuoden 2014 henkilöstökertomuksessa kuvataan niitä toimia, mitä tehtiin tämän työhyvinvointikyselyn perusteella. 1920 7 Henkilöstökustannukset 7.1. Kannustaminen ja palkitseminen Henkilökohtainen harkinnanvarainen lisä on kannustavan palkitsemisen muoto, jota voidaan myöntää henkilön työsuorituksen arvioinnin perusteella. Työsuorituksen arviointi tehdään yleensä kehityskeskustelun yhteydessä esimiehen ja työntekijän välillä. Henkilökohtaista harkinnanvaraista lisää sai 61,9 % vakinaisesta henkilöstöstä vuoden 2013 tilaston mukaan. Vuoden 2014 alusta otettiin käyttöön pilotti nk. tuottavuuslisästä. Pilotti koskee tilanteita, joissa poisjäävän tilalle ei palkata uutta työntekijää, vaan tehtävien tarpeellisuus ja toimintatavat arvioidaan uudelleen ja jäljelle jäävät tehtävät jaetaan muille työntekijöille. Osa saavutetusta kustannussäästöstä voidaan jakaa työntekijöiden kesken. Muita palkitsemiskeinoja ovat palveluaikavapaa pitkästä yhdenjaksoisesta palvelussuhteesta Siilinjärven kuntaan sekä työnantajan muistamiset henkilön 50- ja 60 -vuotispäivien yhteydessä sekä eläkkeelle siirtyessä. Lisäksi kannustamisen muotoja ovat mm. omaehtoisen koulutuksen tukeminen, tuetut kulttuuri- ja liikuntasetelit ja muu tuki liikunnalle, muu virkistystoiminta ja virkistäytymispaikka Tuliniemi. 7.2 Palkat ja palkkiot vuonna 2013 Siilinjärven kunta siirtyi pääsääntöisesti verkkopalkkalaskelman käyttöön marraskuusta 2013 alkaen. Taulukko 20. Henkilöstömenot vuosina Henkilöstömenot Palkat ja palkkiot Eläkekulut Muut henkilösivukulut Henkilöstökorvaustulot Henkilöstömenot yht Henkilösivukulujen osuus henkilöstömenoista % 22,4 % 22,7 % 22,8 % Taulukko 21. Eläkekulut vuosina Eläkekulut KuEl -maksut palkkaperusteinen KuEl -varhemaksut KuEl -eläkemenot Muut eläkemaksut (VaEl -maksut palkkaperusteinen) Eläkekulut yhteensä21 Henkilöstösivukuluista suurin osa muodostuu eläkekuluista. Tämä muodostuu kolmesta eri osiosta: palkkaperusteiset eläkemaksut, eläkemenoperusteiset maksut sekä varhaiseläkemenoperusteiset maksut. 8 Henkilöstökertomuksen tunnuslukuja Taulukko 22. Tunnuslukuja vuosilta Henkilömäärä vakinaisia määräaikaisia Osa-aikaisten osuus koko henkilöstöstä % 13,0 13,5 13,8 12,5 12,8 Henkilötyövuodet * vakinaiset määräaikaiset * 312 Naisten suhteellinen osuus vakinaisista, % 78,7 84,1 83,6 84,1 81,9 Koko henkilöstön keski-ikä, v 45,0 45,0 43,0 45,1 45,0 Vakinaisen henkilöstön keski-ikä 46,8 46,8 46,9 46,7 46,6 Yli 50-v osuus henkilöstöstä (vakinaiset), % 43,8 44,0 44,3 44,1 42,7 Sairauspoissaolot henkilöä kohden, kpv - vakinaiset 14,4 16,0 16,8 16,7 14,7 - määräaikaiset 6,7 3,6 4,0 4,0 2,7 * Koko henkilöstön ja määräaikaisten henkilötyövuosia ei ole saatavilla 9 Johtopäätökset Siilinjärven kuntastrategia nostaa yhtenä viidestä kärjestä osaavan, hyvinvoivan ja motivoituneen henkilöstön. Henkilöstön työhyvinvointiin kohdennettiin keskittyjä määrärahoja noin , joista suurin sijoitus on työterveyshuollon kautta. Työhyvinvoinnin tärkeitä tekijöitä ovat työkyky, turvallinen työympäristö, toimiva työyhteisö, osaaminen, hyvä esimiestyö ja oikeudenmukainen johtaminen sekä työn tuloksellisuus ja mielekkyys. Aikaisemmin työhyvinvointi on mielletty kapea-alaisena tyky-toimintana, jossa korostuvat työstä erilliset toiminnot ja tapahtumat. Sairauspoissaolojen määrässä päästiin asetettuun 10 %:n laskuun edellisestä vuodesta. Sairauspoissaolot vähenivät 16,7 kalenteripäivästä 14,7 päivään. Varhainen tuki on keskeinen työväline sairauspoissaolojen vähentämisessä. Esimiesten tueksi otettiin käyttöön Populuksen poissaolojen hälytysjärjestelmä, joka seuraa ja muistuttaa esimiehiä, kun sovitut sairauspoissaolorajat ylittyvät. Varhaisen tuen työkykyneuvotteluja käydään työntekijän ja esimiehen välisinä ja tarvittaessa mukaan kutsutaan työterveyshuolto sekä työhyvinvointipäällikkö ja työsuojeluvaltuutetut. Vuonna 2013 käytiin varhaisen tuen keskustelu 120 henkilön kanssa. 2122 Uudelleensijottamiseen terveydellisistä syistä laadittiin ohjeet. Työkyvyn tukemisella voidaan saavuttaa myös merkittäviä taloudellisia säästöjä, sillä varhe-maksu yhdestä työkyvyttömyyseläkkeestä esimerkiksi 50-vuotiaan sairaanhoitajan osalta voi olla noin euroa. Varhe-maksua jakaantuu 36 kuukauden ajalle. Vakinaisen henkilöstön määrän kasvoi 19 henkilöllä verrattuna vuoden 2013 tammi- ja joulukuun viimeisen päivän lukuja. Kasvun selittyy suurelta osin varhaiskasvatuksen palvelussuhteiden vakinaistamisilla syksyllä Vuoden 2012 lukuihin vertailuja ei voida tehdä, koska niissä on mukana Siiliset yhteistoiminta-alueen henkilöstö. Tiukassa taloudellisessa tilanteessa henkilöstömäärän kasvuun ei ole mahdollisuutta. Vakinaisten täyttölupamenettely on laajennettu koskemaan yli kuuden kuukauden määräaikaisia palvelussuhteita. Henkilöstösäästöjä haetaan myös tarkastelemalla entistä kriittisemmin lyhytaikaisten sijaisten ja muiden määräaikaisten palkkaamista sekä tarjoamalla henkilöstölle vapaaehtoisia bonusvapaita. Eläkepoistumaennusteen mukaan Siilinjärven kunnan työntekijöistä eläköityy vuonna henkilöä, samoin vuonna 2015 ja vuonna henkilöä. Vuoden 2014 alusta otettiin käyttöön pilotti nk. tuottavuuslisästä. Pilotti koskee tilanteita, joissa poisjäävän tilalle ei palkata uutta työntekijää, vaan tehtävien tarpeellisuus ja toimintatavat arvioidaan uudelleen ja jäljelle jäävät tehtävät jaetaan muille työntekijöille. Osa saavutetusta kustannussäästöstä voidaan jakaa työntekijöiden kesken. Myös muita kannustavan palkkauksen muotoja pohditaan. Koulutukseen käytettiin 3559 päivää, mikä on nähtävä työnantajan satsauksena osaavan henkilöstön kehittämisessä. Kehityskeskusteluja toivotaan käytävän kaikkien vakinaisten ja pitkäaikaisten sijaisten kanssa. Työsykekyselyssä 83 % vastasi, että hänen kanssaan käydään kehityskeskustelu vuosittain. 22 Samankaltaiset tiedostot
 Khall Kvalt JUUAN KUNNAN HENKILÖSTÖRAPORTTI VUODELTA 2015 Sisällysluettelo 1.Vakinainen henkilöstö palvelualueittain 2. Vakinaisen henkilöstön ikärakenne 3. Eläkeiän saavuttavat vuosina 2016-2025 4. Henkilöstömenot Lisätiedot Henkilöstö palvelualueittain 07/ /2016
 Henkilöstö palvelualueittain 09/2015-09/2016 Henkilöstö palvelualueittain Tilikartan mukainen 2015 2016 Syys Loka Marras Joulu Tammi Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo Syys Konserni- ja maankäyttöpalvelut Lisätiedot HENKILÖSTÖKERTOMUS 2016
 HENKILÖSTÖKERTOMUS 2015 Yhtymävaltuusto 14.6.2016 Timo Tammilehto Henkilöstöjohtaja Henkilöstövoimavarat Virkojen ja toimien määrän kehitys vuosina 2010 2015 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Lääkärit 131 Lisätiedot HENKILÖSTÖRAPORTTI ÄHTÄRIN KAUPUNKI
 HENKILÖSTÖRAPORTTI 215 ÄHTÄRIN KAUPUNKI l-ienkilöstöraportti kertoo tiivistetyssä muodossa olennaisimmat tiedot henkilöstön määrästä, henkilöstörakenteesta ja henkilöstökuluista. Raportti sisältää lisäksi Lisätiedot JOUTSAN HENKILÖSTÖKERTOMUS VUODELTA 2013
 JOUTSAN HENKILÖSTÖKERTOMUS VUODELTA 2013 SISÄLLYSLUETTELO 1. HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ JA JAKAUMA SEKTOREITTAIN. 1 2. IKÄ-JA SUKUPUOLIJAKAUMA.. 2 3. IKÄRAKENNE 3 4. PALVELUSSUHTEEN KESTO 3 5. HENKILÖSTÖMENOT 4 Lisätiedot RANUAN KUNNAN HENKILÖSTÖN TYÖHYVINVOINTIKYSELYN TULOKSET. Yhteenveto vuosilta 2011, 2014 ja 2015 toteutetuista kyselyistä
 IIN KUNTA HENKILÖSTÖRAPORTTI 2015 Kunnanhallitus 16.5.2016 2 HENKILÖSTÖRAPORTTI SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto... 3 2. Henkilöstön määrä ja rakenne... 3 2.1. Henkilöstömäärän kehitys ja palvelusuhteen luonne...... Lisätiedot Päätoimisia vuoden 2015 lopussa oli yhteensä 412, mikä oli 8 henkeä pienempi kuin edellisvuonna.
 1/19 HENKILÖSTÖRAPORTTI 2.1. Henkilöstön määrä ja rakenne 2.1.1. Henkilöstön määrä Vakinaisen henkilöstön määrä 31.12.2015 oli 336, muutos edellisvuoteen oli + 5 henkilöä. Määräaikaisten (sis. palkkatuella Lisätiedot Ennakoiva turvallisuuskulttuuri case Siilinjärvi. 28.4.2016 Kuopio, Musiikkikeskus Johanna Antikainen Työhyvinvointipäällikkö
 Ennakoiva turvallisuuskulttuuri case Siilinjärvi 28.4.2016 Kuopio, Musiikkikeskus Johanna Antikainen Työhyvinvointipäällikkö Siilinjärven kunta työnantajana Henkilöstön määrä palvelualueittain 31.12.2015 Lisätiedot Työntekijän työkyvyn tukeminen Aktiivinen tuki
 Varhainen tukeminen osa esimiestyötä asiantuntijapalvelut Tehostettu tuki kun työpaikan eivät riitä 1. Työntekijän ongelman tunnistaminen 2. Esimies ottaa asian puheeksi 3. Työpaikan 4. Työterveyshuollon Lisätiedot HENKILÖSTÖKERTOMUS 2011
 Maaningan kunta HENKILÖSTÖRAPORTTI 214 Kaupunginhallitus 3.3.215 JOHDANTO 1 Henkilöstön hyvinvointi ja jaksaminen on viime vuosina noussut esille useissa yhteyksissä. Kunnassa on toteutettu henkilöstökysely Lisätiedot Tarkastuslautakunta 12.5.2009 liite nro 4 (1/18) Kaupunginvaltuusto 22.6.2009 liite nro 4 (1/18) Yhteistyötoimikunta 04.05.2009 HENKILÖSTÖRAPORTTI
 Tarkastuslautakunta 12.5.29 liite nro 4 (1/18) Kaupunginvaltuusto 22.6.29 liite nro 4 (1/18) Yhteistyötoimikunta 4.5.29 HENKILÖSTÖRAPORTTI VUODESTA 28 Tarkastuslautakunta 12.5.29 liite nro 4 (2/18) Kaupunginvaltuusto Lisätiedot Henkilöstösäästöt Raportti 10/2016 ja hankintojen seuranta 7/ 2016
 2016-2017 TYÖHYVINVOINTIOHJELMA Hyväksytty henkilöstöjaostossa 25.4.2016 Sisällys 1 Työhyvinvointiohjelma... 2 2 Työhyvinvoinnin tekijöiden tehtävät ja vastuut... 3 3 Työhyvinvoinnin toimintasuunnitelma... Lisätiedot Palvelussuhde 31.12. Miehet Naiset Yhteensä Muutos-% ed. vuodesta
 1 2 Johdanto Kaupunginhallitus hyväksyi Alavuden kaupungin henkilöstöohjelman 2015 2020 kokouksessaan 18.5.2015. Henkilöstötyön tavoitteena on, että Alavuden kaupunki on houkutteleva ja vastuullinen työnantaja, Lisätiedot Henkilöstökertomus löytyy kokonaisuudessaan: http://www.salpaus.fi/kuntayhtyman-henkilostokertomus/sivut/default.aspx Henkilöstömäärä Henkilöstömäärässä huomioidaan myös osa-aikaeläkkeellä, sairauslomalla, Lisätiedot Hausjärven kunta. HENKILÖSTÖKERTOMUS vuodelta 2012
 Hausjärven kunta HENKILÖSTÖKERTOMUS vuodelta 2012 11.4.2013 SISÄLTÖ 2 1 JOHDANTO 3 2 HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ 4 2.1 Vakinainen ja määräaikainen henkilöstö 4 2.2 Henkilöstön kokonaismäärä toimialoittain 4 2.3 Lisätiedot KAUPUNGINHALLITUKSEN TALOUS- JA TOIMINTARAPORTTI
 HEINÄKUU 216 KAUPUNKI/KONSERNI TOIMINTATUOTOT JA KULUT ELINVOIMA JA TYÖPAIKAT Perustetut ja lakanneet yritykset, Salo Kaupunginhallituksen tuloskortin strategiset tavoitteet: 1. Elinvoima ja työpaikat Lisätiedot KIRKON HENKILÖSTÖN AMMATILLISEN OSAAMISEN KEHITTÄMINEN. Sari Anetjärvi
 KIRKON HENKILÖSTÖN AMMATILLISEN OSAAMISEN KEHITTÄMINEN Sari Anetjärvi Kirkon henkilöstön ammatillisen osaamisen kehittämissopimus Kirkon henkilöstön kehittämissopimuksen tilalle on tullut voimaan Kirkon Lisätiedot HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2015
 HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2015 1 SISÄLLYSLUETTELO 1.1 Johdanto... 1 1.2 Henkilöstön määrä... 1 1.2.1 Koko- ja osa-aikaisen henkilöstön määrä... 1 1.2.2 Vakinaisen ja määräaikaisen henkilöstön määrä... 2 1.2.3 Lisätiedot Paimion kaupunki HENKILÖSTÖKATSAUS 2015
 Paimion kaupunki HENKILÖSTÖKATSAUS 2015 Sisällys 1. HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ JA RAKENNE... 2 1.1. Henkilöstön määrä 31.12.... 2 1.2. Henkilötyövuodet 2015... 3 1.3. Ikä- ja sukupuolijakauma... 3 2. HENKILÖSTÖN Lisätiedot OAJ:n Työolobarometrin tuloksia
 OAJ:n Työolobarometrin tuloksia 31.1.2014 OAJ:n Työolobarometrin perustiedot Kysely toteutettiin loka-marraskuussa 2013 Kyselyn vastaajia 1347 Opetusalan ammattijärjestön ja Finlands Svenska Lärarförbundin Lisätiedot Henkilöstötilinpäätös 2015
 Henkilöstötilinpäätös 2015 Henkilöstötilinpäätös 2015 Sisällys HENKILÖSTÖOHJELMA... 1 SITRAN TYÖELÄMÄPALKINTO 2015... 1 HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ... 2 HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ PALVELUSSUHDELAJEITTAIN... 2 VAKITUISET Lisätiedot SOTKAMON KUNTA HENKILÖSTÖRAPORTTI 2013 1. JOHDANTO
 Kunnanhallitus 3.6.2014 erillisliite 122 SOTKAMON KUNTA HENKILÖSTÖRAPORTTI 2013 1. JOHDANTO Henkilöstöraportin tehtävänä on antaa tietoa henkilöstön kehittämisen perustaksi ja päätöksenteon tueksi. Henkilöstöraportti Lisätiedot Kunnalliset palkat ja henkilöstö
 Kunnanhallitus 2.5.2016 109 Yt-toimikunta SISÄLLYSLUETTELO HENKILÖSTÖRAPORTTI... 3 JOHDANTO... 3 HENKILÖSTÖRESURSSIT... 3 Henkilöstön määrä ja rakenne... 3 Henkilöstö hallinnonaloittain... 4 Henkilötyövuodet... Lisätiedot Henkilöstökertomus 2015
 Henkilöstökertomus 2015 Kaakkois-Suomen Ammattikorkeakoulu Oy Kymenlaakson Ammattikorkeakoulu Oy Mikkelin Ammattikorkeakoulu Oy Vastuuhenkilö Käsittelypäivä Käsittelypäivä Käsittelypäivä Käsittelypäivä Lisätiedot HENKILÖSTÖRAPORTTI 2013 ÄHTÄRIN KAUPUNKI
 HENKILÖSTÖRAPORTTI 2013 ÄHTÄRIN KAUPUNKI Henkilöstöraportti kertoo tiivistetyssä muodossa olennaisimmat tiedot henkilöstön määrästä, henkilöstörakenteesta ja henkilöstökuluista. Raportti sisältää lisäksi Lisätiedot Askolan kunnan henkilöstö-ja koulutussuunnitelma 2017
 Askolan kunnan henkilöstö-ja koulutussuunnitelma 2017 Yhteistyötoimikunta 30.1.2017 Kunnanhallitus1.2.2017 Sisällysluettelo 1 Yleistä 2 Perusteet henkilöstö- ja koulutussuunnitelman laatimiseen 3 Koulutuskorvauksen Lisätiedot HENKILÖSTÖRAPORTTI 2012
 HENKILÖSTÖRAPORTTI 2012 2 Sisällys 1 Toimintavuosi 2012... 3 2 Tunnusluvut... 3 2.1 Henkilöstön määrä ja rakenne... 3 2.2 Henkilöstön ikä... 3 2.3 Palvelussuhteen pituus... 4 2.4 Vaihtuvuus... 4 2.5 Eläkeelle Lisätiedot Kuntayhtymän hallitus Valmistelija henkilöstöjohtaja Janne Niemeläinen,
 Taso 3 HENKILÖSTÖRESURSSIT Henkilöstömäärä Henkilöstön lukumäärä 252 122200 1,0 14,0 43,0 118,3 7819,0 122200 Henkilöstön lukumäärän %-muutos edellisen vuoden lopusta -0,8-100,0-4,1 0,0 4,5 528,6-0,8 Henkilötyövuosien Lisätiedot MYNÄMÄEN KUNNAN HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS
 MYNÄMÄEN KUNNAN HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS VUODELTA 2015 1. JOHDANTO Mynämäen kunnan toiminta-ajatuksena on edesauttaa kuntalaisten, yritysten ja yhteisöjen hyvinvointia järjestämällä ja tuottamalla kunnallisia Lisätiedot Työntekijöiden näkemyksiä työhyvinvoinnin kehittämisestä ja yhteistoiminnasta työpaikoilla. Toimihenkilökeskusjärjestö STTK 14.2.
 Työntekijöiden näkemyksiä työhyvinvoinnin kehittämisestä ja yhteistoiminnasta työpaikoilla Toimihenkilökeskusjärjestö STTK 14.2.2017 Tutkimuksen taustaa Aula Research Oy toteutti STTK:n toimeksiannosta Lisätiedot Väestömuutokset 2016
 Iitin kunta 715/2.1.2/216 Talouskatsaus 21.11.216 Tammi-lokakuu Väestön kehitys ja väestömuutokset 216 Luonnollinen väestön lisäys Kuntien välinen muuttoliike Nettomaahanmuutto Väestönlisäys Väkiluku Syntyn Lisätiedot SYSMÄN KUNTA HENKILÖSTÖRAPORTTI 2007
 SYSMÄN KUNTA HENKILÖSTÖRAPORTTI 2007 2 1. JOHDANTO 3 2. HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ JA RAKENNE 3 2.1. Henkilöstön määrä 3 2.2. Henkilöstön määrä palvelukeskuksittain 4 2.3. Määräaikaisen henkilöstön osuus 5 2.4. Lisätiedot MUISTAMIS- JA PALKITSEMISSÄÄNTÖ
 MUISTAMIS- JA PALKITSEMISSÄÄNTÖ Hyväksytty kunnanhallituksessa x.x.2016 x SISÄLTÖ 1 YLEISTÄ... 3 2 MUISTAMISTILAISUUDET... 3 2.1 Työmerkkipäivät... 3 2.2 Läksiäistilaisuus... 3 2.3 Eläkkeelle siirtyminen... Lisätiedot Henkilöstötilinpäätöksen tunnusluvut viraston sisällä 2015 Tarkastelujoukko: Varastokirjasto Viraston org. rakenne
 HENKILÖSTÖRESURSSIT Henkilöstömäärä Henkilöstön lukumäärä 21 807 73676 Henkilöstön lukumäärän %-muutos edellisen vuoden lopusta -16,0 3,2-6,5 Henkilötyövuosien määrä vuoden 22,7 806,0 73132,0 Henkilötyövuosien Lisätiedot KAUPUNGINHALLITUKSEN TALOUS- JA TOIMINTARAPORTTI
 TOUKOKUU 216 KAUPUNKI/KONSERNI TOIMINTATUOTOT JA KULUT ELINVOIMA JA TYÖPAIKAT Perustetut ja lakanneet yritykset, Salo Kaupunginhallituksen tuloskortin strategiset tavoitteet: 1. Elinvoima ja työpaikat Lisätiedot SAIRAUSPOISSAOLOJEN HALLINTA
 1 SAIRAUSPOISSAOLOJEN HALLINTA Sairauspoissaolo tarkoittaa työstä poissaoloa sairaudesta, vammasta tai tapaturmasta johtuvan työkyvyttömyyden vuoksi. Sairauspoissaolojen hallinnan keskeinen tavoite on Lisätiedot Perhemyönteiset käytännöt kuntatyöpaikoilla 2016 kyselyn tulokset
 Hyvinvointia työstä Perhemyönteiset käytännöt kuntatyöpaikoilla 2016 kyselyn tulokset Salla Toppinen-Tanner Nina Olin Marjukka Laine 8.11.2016 Työterveyslaitos www.ttl.fi 2 Kyselyn toteutus Nettikysely Lisätiedot TASA- ARVOSUUNNITELMA
 TASA- ARVOSUUNNITELMA Kaupunginhallituksen 2.10.2012 165 hyväksymä Haapajärven kaupungin tasa-arvosuunnitelma Tasa-arvolain 6a.n mukaan tasa-arvosuunnitelma on selvitys työpaikan tasaarvotilanteesta ja Lisätiedot HENKILÖSTÖRAPORTTI 2015
 HENKILÖSTÖRAPORTTI 2015 Kaupunginhallitus 16.5.2016 Kaupunginvaltuusto 13.6.2016 2 JOHDANTO Tämä henkilöstöraportti on järjestyksessä seitsemästoista Orimattilan kaupungin henkilöstöraportti. Henkilöstöraportin Lisätiedot HYVVÄÄ MET PRUUVAAMA TEHÄ, MUTTA RIIMAA PUKKAA TULEHMAAN
 Taso 3 HENKILÖSTÖRESURSSIT Henkilöstömäärä Henkilöstön lukumäärä 286 120931 2,0 26,0 58,0 137,3 7825,0 120931 Henkilöstön lukumäärän %-muutos edellisen vuoden lopusta 13,5-1,0-100,0-4,8 0,0 3,8 383,3-1,0 Lisätiedot Psykososiaalisen kuormittumisen ehkäisy 2.12.2015
 Psykososiaalisen kuormittumisen ehkäisy 2.12.2015 Seinäjoen kaupunki Elisa Saunamäki Psykososiaalinen kuormittuminen Jokaisen yksilön työhyvinvointi ja psykososiaalinen kuormittuminen koostuu eri asioista. Lisätiedot JOUTSASOPIMUS JA LOMAUTUKSET
 JOUTSAN HENKILÖSTÖKERTOMUS VUODELTA 2015 SISÄLLYSLUETTELO JOUTSASOPIMUS JA LOMAUTUKSET 1 1. HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ JA JAKAUMA SEKTOREITTAIN. 2 2. IKÄ-JA SUKUPUOLIJAKAUMA.. 3 3. IKÄRAKENNE 4 4. PALVELUSSUHTEEN Lisätiedot Tammi-huhtikuun tulos 2016
 Tammi-huhtikuun tulos 2016 Eksote Tammi-huhtikuun tulos ja ennuste 2016 EKSOTE 2016 Tammi-huhtikuu Koko vuosi milj. EUR Toteuma Budjetti Erotus Ennuste Budjetti Erotus Jäsenkuntatuotot 150,1 150,3-0,1 Lisätiedot Miten työpaikan esimiestä voidaan tukea kohtaamaan osatyökykyinen työntekijä
 Miten työpaikan esimiestä voidaan tukea kohtaamaan osatyökykyinen työntekijä Kuormittavuuden hallinta työssä seminaari, Orton 10.11.2011 FL, projektipäällikkö Pirkko Mäkelä-Pusa Kuntoutussäätiö Työurien Lisätiedot Hausjärven kunta. Henkilöstökertomus vuodelta 2014
 Hausjärven kunta Henkilöstökertomus vuodelta 2014 Käsitelty: Kunnanhallitus 14.4.2015, 166 8.4.2015 Sisältö Sisältö... 2 Johdanto... 3 Organisaatiorakenne... 3 Merkittäviä tapahtumia... 3 Henkilöstömäärä Lisätiedot Röntgenliikelaitoksen henkilöstöraportti 2012
 SYSMÄN KUNTA Hallintopalvelukeskus HENKILÖSTÖRAPORTTI 2009 1. JOHDANTO 3 2. HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ JA RAKENNE 3 2.1. Henkilöstön määrä 2.2. Henkilötyövuosi 4 2.3. Henkilöstön määrä palvelukeskuksittain 5 2.4. Lisätiedot Aktiivisen tuen avaimet
 SIUNTION KUNTA SJUNDEÅ KOMMUN Aktiivisen tuen avaimet Työntekijän työhyvinvoinnin tukeminen Ammatillinen kuntoutus Työntekijällä on sairauden vuoksi uhka tulla työkyvyttömäksi lähivuosina. Ammatillisen Lisätiedot KAUPUNGINHALLITUKSEN TALOUS- JA TOIMINTARAPORTTI
 MAALISKUU 216 KAUPUNKI/KONSERNI TOIMINTATUOTOT JA KULUT ELINVOIMA JA TYÖPAIKAT Perustetut ja lakanneet yritykset, Salo 216 215 214 213 212 211 tammi-maaliskuu tammi-maaliskuu tammi-maaliskuu tammi-maaliskuu Lisätiedot SYSMÄN KUNTA. Hallintopalvelukeskus
 SYSMÄN KUNTA Hallintopalvelukeskus HENKILÖSTÖRAPORTTI 2008 1. JOHDANTO 3 2. HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ JA RAKENNE 3 2.1. Henkilöstön määrä 3 2.2. Henkilöstön määrä palvelukeskuksittain 4 2.3. Määräaikaisen henkilöstön Lisätiedot 4,2-23,6-3,0 Henkilötyövuosien määrä vuoden aikana 24,4 801, ,6 Henkilötyövuosien määrän %-muutos edellisestä vuodesta
 Henkilöstötilinpäätöksen tunnusluvut viraston sisällä 2014 Tarkastelujoukko: 621011 Varastokirjasto Viraston org. rakenne Virastotyyppi: 47 Kulttuuripalvelut Vaihtuvuustiedot on tilapäisesti poistettu Lisätiedot Harkinnanvaraista virka- ja työvapaata myönnettäessä noudatettavat ohjeet:
 Harkinnanvaraista virka- ja työvapaata myönnettäessä noudatettavat ohjeet: 1. Harkinnanvaraisen virka- tai työvapaan määritelmä ja myöntämisen yleiset edellytykset Harkinnanvaraisella virka- ja työvapaalla Lisätiedot Sisällys 1 JOHDANTO...1 2 HENKILÖSTÖVAHVUUS JA RAKENNE...1 Vakinainen henkilöstö 31.12.2014...1 Vakinainen henkilöstö hallinnonaloittain 2014...
 Henkilöstökertomus 2015 Vahvistamme hyvää, ajantasaista ammatillista osaamista ja työn hallintaa. Panostamme erityisesti ikääntyvän henkilöstön työkyvyn ja ammattitaidon ylläpitoon sekä uuden henkilöstön Lisätiedot HENKILÖSTÖKERTOMUS 2015
 HENKILÖSTÖKERTOMUS 2015 1 2 Sisältö 1. Johdanto 4 2. Henkilöstön määrä ja rakenne 31.12. 5 3. Johtaminen 6 4. Henkilöstön osaaminen ja ammattitaito 7 5. Työhyvinvoinnin edistäminen 7 6. Henkilöstökustannukset Lisätiedot Henkilöstökertomus 2014
 Henkilöstökertomus 2014 Sairaanhoitopiirin valtuusto 8.6.2015 Juha Jääskeläinen Henkilöstöjohtaja Henkilöstökertomus 2014 Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin kuntayhtymän 17. henkilöstökertomus henkilöstökertomuksen Lisätiedot Juankosken kaupunki. Henkilöstökertomus 2015
 Juankosken kaupunki Henkilöstökertomus 215 Kaupunginhallitus 4.4.216 JUANKOSKEN KAUPUNGIN HENKILÖSTÖKERTOMUS 215 Henkilöstökertomus on henkilöstöjohtamisen ja henkilöstösuunnittelun apuväline, jonka avulla Lisätiedot Alkupiiri (5 min) Lämmittely (10 min) Liikkuvuus/Venyttely (5-10min) Kts. Kuntotekijät, liikkuvuus
 Lisätiedot Helsingin kaupunki Henkilöstöraportti. Tilastotiedot
 06.06.2016 Henkilöstöraportti Tilastotiedot 2015 www.hel.fi 2 / 35 Sisällys 3 Lukijalle 4 Henkilöstötilastot 4 Henkilöstö yhteensä 2015 5 Kuukausipalkkainen henkilöstö 6 Tuntipalkkainen henkilöstö 7 Koko- Lisätiedot HENKILÖSTÖHALLINNON TOIMINTAOHJEET
 HENKILÖSTÖHALLINNON TOIMINTAOHJEET Kaupunginhallitus 23.01.2017 24 1 Sisällys 1. Täyttölupamenettely 3 Tehtävän vakinainen täyttäminen 3 Tehtävän määräaikainen täyttäminen 3 Sijaisten palkkaaminen 4 Sisäiset Lisätiedot Työterveyshuolto ja kuntoutusasiakas. Heli Leino Työterveyshuollon ja yleislääketeiteen erikoslääkäri
 Työterveyshuolto ja kuntoutusasiakas Heli Leino Työterveyshuollon ja yleislääketeiteen erikoslääkäri Ylilääkärii Työterveyshuolto tekee työtä työsuhteessa olevien terveyden edistämiseksi, työtapaturmien Lisätiedot Ammatillisen osaamisen kehittäminen. Henkilöstö- ja koulutussuunnitelma Yt-ryhmä Kunnanhallitus
 kehittäminen Henkilöstö- ja koulutussuunnitelma 2017 Yt-ryhmä 7.12.2016 30 Kunnanhallitus 2 Sisällysluettelo Johdanto... 3 Henkilöstösuunnitelma... 4 Henkilöstörakenne... 4 Osa-aikaiset työntekijät... Lisätiedot Tasa-arvosuunnitelma
 Tasa-arvosuunnitelma 2017-2019 1. JOHDANTO 3 2. TASA-ARVOSELVITYS 4 Tasa-arvoisuuden kokeminen 7 Koulutus 7 3. PERIAATTEET JA TOIMENPITEET TASA-ARVON EDISTÄMISEKSI 7 Henkilöstön rekrytointi 7 Tasa-arvoisen Lisätiedot 1. Lakiin tai virka-/työehtosopimukseen perustuva. Subjektiivinen oikeus edellytysten täyttyessä
 Virkavapaa, työvapaa Hakemuksen perusteella määräajaksi myönnetty vapautus työtehtävien hoitamisesta kokonaan tai osittain palkattomana tai palkallisena 1. Lakiin tai virka-/työehtosopimukseen perustuva Lisätiedot Henkilöstöraportti 2014
 Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymä HENKILÖSTÖRAPORTTI 1. Johdanto... 3 2. Henkilöstömäärä... 3 3. Henkilötyövuodet... 4 4. Työajan jakautuminen... 6 5. Ikärakenne... 7 7. Terveysperusteiset poissaolot... Lisätiedot Työttömien määrä väheni Kainuussa
 NÄKYMIÄ KAINUUN ELY-KESKUS Kainuun työllisyyskatsaus, maaliskuu Julkistettavissa 23.4. klo 9.00 Työttömien määrä väheni Kainuussa Kainuun työttömyyden kehitys poikkeaa koko maan kehityksestä Kainuun työttömyydessä Lisätiedot Työhyvinvointikysely Palvelupäällikkö Annaleena Rita Kunnanhallitus
 Työhyvinvointikysely 2015 Palvelupäällikkö Annaleena Rita Kunnanhallitus 20.6.2016 Työhyvinvointikyselyn 2016 toteutus Työhyvinvointikysely toteutettiin 1.-30.4.2016 sähköisenä kyselynä (Webropol). Henkilökohtainen Lisätiedot Kinnulan kunta, talousraportti 1-4/2014
 Kinnulan kunta, talousraportti 1-4/2014 Tuloslaskelma ja graafiset seurantaraportit TULOSLASKELMA 1.1.-30.4.2014 Kinnulan kunta 01-04/2012 01-04/2013 TA 2014 Toteuma Toteuma- % 01- TOIMINTATUOTOT 01-04/2014 Lisätiedot Yhteensä Minimi Alakvartiili Q1
 : Hallinnonala 24 Ulkoasiainministeriö (hala) HENKILÖSTÖRESURSSIT Henkilöstömäärä Henkilöstön lukumäärä vuoden 1549 1549 561,0 667,8 774,5 881,3 988,0 78767 Henkilöstön lukumäärän %-muutos edellisen vuoden Lisätiedot Käsittely: Työyhteisötoimikunta 15.3.2016 Kunnanhallitus 29.3.2016 Kunnanvaltuusto 25.4.2016
 Käsittely: Työyhteisötoimikunta 15.3.2016 Kunnanhallitus 29.3.2016 Kunnanvaltuusto 25.4.2016 HENKILÖSTÖKERTOMUS 2015 SISÄLLYS 1 JOHDANTO... 3 2 HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ JA RAKENNE... 4 2.1 Palvelussuhteen luonne... Lisätiedot SYSMÄN KUNTA Kvalt. 6.6.2011 Liite nro 1. Hallintopalvelukeskus
 SYSMÄN KUNTA Kvalt. 6.6.2011 Liite nro 1 Hallintopalvelukeskus HENKILÖSTÖRAPORTTI 2010 1. JOHDANTO 3 2. HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ JA RAKENNE 3 2.1. Henkilöstön määrä 2.2. Henkilötyövuosi 4 2.3. Henkilöstön määrä Lisätiedot HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2009
 TURVATEKNIIKAN KESKUS HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2009 Päivi Hakulinen Seppo Vaalavuo SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto... 4 2. Tehokas TUKES... 4 Henkilöstömäärä... 4 Keski-ikä... 5 Vaihtuvuus... 6 Työaika... 7 Lisätiedot Aktiivinen tuki työyhteisössä
 Aktiivinen tuki työyhteisössä Etelä-Savon sairaanhoitopiiri Sirpa Parantala Henkilöstökoordinaattori SP Mikkelin keskussairaala Moision sairaala Sairaansijat ja hoitopaikat Sairaansijat yhteensä 292 1.1.2013 Lisätiedot Maakuntahallitus , Erillisliite 3. Henkilöstöraportti 2015 Kainuun liitto
 Maakuntahallitus 21.3.2016, Erillisliite 3 Henkilöstöraportti 2015 Kainuun liitto 1 TIIVISTELMÄ 1. HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ JA RAKENNE...3 1.1 Palvelussuhteen luonne...3 1.2 Henkilöstön palvelussuhteet vastuualueittain...4 Lisätiedot Iitin kunta 45/ /2013 Talouskatsaus Tammi-elokuu. Nettomaahanmuutto. lähtömuutto
 Iitin kunta 45/02.01.02/2013 Talouskatsaus 30.9.2013 Tammi-elokuu Väestön kehitys ja väestömuutokset 2013 Luonnollinen väestön lisäys Kuntien välinen muuttoliike Nettomaahanmuutto Väestönlisäys Väkiluku Lisätiedot TYÖHYVINVOINTIA SUUNNITELLUSTI. Yhteysopettajaseminaari 2016 Varpu Sivonen, työsuojeluvaltuutettu
 TASA-ARVO- JA YHDENVERTAISUUSSUUNNITELMA Askolan kunta 2016-2018 Yhteistyötoimikunta 25.10.2016 Henkilöstöjaosto 31.10.2016 Kunnanhallitus 2.11.2016 Kunnanvaltuusto 16.11.2016 Sisällys 1. JOHDANTO... 3 Lisätiedot !"#$%$%&'#"()*(%""&(+,"&*&"'#"-$(*#"" (!."((" %/!0#11!"##(+,"&*&"'#"-$(*#"" (!."((" 2 1& &!"1#!!(""#"-$(*#"" (!."((" 3 3 )4#!,##"!$(0""&," (!.
 "#$%$%&'#"()*(%""&(+,"&*&"'#"-$(*#"" (."((" %/0#11"##(+,"&*&"'#"-$(*#"" (."((" 2 1& &"1#(""#"-$(*#"" (."((" 3 3 )4#,##"$(0""&," (."((" 3 %/%0"(,/$(0""&," (."((" %/'#"%/%.&),"/$(0""&," (."((" %/"($'&"%/'#" Lisätiedot Henkilöstövoimavarojen. arviointi 2015 ASIKKALAN KUNTA. Henkilöstötilinpäätös
 ASIKKALAN KUNTA Henkilöstövoimavarojen arviointi Henkilöstötilinpäätös Yhteistyötoimikunta 21.3.2016 Kunnanhallitus 29.3.2016 JOHDANTO Kuntatyönantajan on tunnettava henkilöstövoimavarat, joilla palvelut Lisätiedot Tammi-elokuun tulos 2016
 Tammi-elokuun tulos 2016 Eksote Tammi-elokuun tulos ja ennuste 2016 EKSOTE 2016 Tammi-elokuu Koko vuosi milj. EUR Toteuma Budjetti Erotus Ennuste Budjetti Erotus Jäsenkuntatuotot 300,8 300,6 0,2 451,1 Lisätiedot Pk-yritys - Hyvä työnantaja 2014 Työolobarometri
 Pk-yritys - Hyvä työnantaja 2014 Työolobarometri 1 Yritysten määrän kehitys 1990-2013 290 000 282635 270 000 266062 263 001263759 266909 262548 250 000 252 815 230 000 210 000 209151 207493 203542 205468 Lisätiedot ASUMISEN TUET KELASTA JOULUKUUSSA 2001
 Tiedustelut Pirjo Ylöstalo, puh. 020 434 1390 14.2.2002 s-posti pirjo.ylostalo@kela.memonet.fi ASUMISEN TUET KELASTA JOULUKUUSSA 2001 Joulu- Muutos Muutos Vuonna kuussa edell. joulukuusta 2001 2001 kuusta,% Lisätiedot Henkilöstösuunnitelma 2016
 Henkilöstösuunnitelma 2016 Yhtymähallitus 21.6.2016 Sisällysluettelo 1 Johdanto... 1 2 Henkilöstösuunnittelulle asetetut tavoitteet... 2 3 Nykyinen henkilöstömäärä... 2 4 Henkilöstön ikärakenne... 2 5 Lisätiedot HYVVÄÄ MET PRUUVAAMA TEHÄ, MUTTA RIIMAA PUKKAA TULEHMAAN. Yhteenveto toteutumasta henkilöstöraporttiin v. 2013
 HYVVÄÄ MET PRUUVAAMA TEHÄ, MUTTA RIIMAA PUKKAA TULEHMAAN Yhteenveto toteutumasta henkilöstöraporttiin v. 2013 Kriittinen menestystekijä: Suunnitelmallinen henkilöstöpolitiikka Arviointikriteeri; henkilöstöstrategia Lisätiedot Tilastotietoja kunta-alan eläkkeistä ja vakuutetuista. Lisätietoja:
 Tilastotietoja kunta-alan eläkkeistä ja vakuutetuista Lisätietoja: tilastot@keva.fi Kevassa tehdyt kunta-alan eläkejärjestelmää koskevat eläkeja etuuspäätökset lajeittain vuosina 2015 ja 2014 Eläkelaji Lisätiedot Yhteistoimintalainsäädännön uudistaminen
 Yhteistoimintalainsäädännön uudistaminen 14.2.2017 Taustaa Nykyisen YT-lain tavoitteet: 1. Edistää työnantajan ja työntekijän välistä sekä henkilöstöryhmien keskinäistä vuorovaikutusta perustuen oikea-aikaisesti Lisätiedot Työnantajan yhteystiedot VARHAISEN TUEN MALLI. Varhaisen tuen mallin tarkoitus ja tavoitteet
 Työnantajan yhteystiedot VARHAISEN TUEN MALLI Varhaisen tuen mallin tarkoitus ja tavoitteet Terveyden ja työkyvyn säilyminen ovat yksi työelämän suurimpia haasteita. Työkyky voidaan kuvata ihmisen voimavarojen Lisätiedot Arviointikriteerit, mittarit. Koulukiusaamistapausten lukumäärä
 1 ASIAKAS/ASUKASNÄKÖKULMA - Koulukiusaamisen ennaltaehkäiseminen, 0 -toleranssi kiusaamisessa Koulukiusaamistapausten lukumäärä Kiusaamistapausten lukumäärän väheneminen / koulujen ja varhaiskasvatuksen Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52013PC0116
 Proposta għal DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL li tawtorizza lir-Repubblika Ċeka u l-Polonja biex japplikaw miżuri speċjali ta’ deroga mill-Artikolu 5 tad-Direttiva 2006/112/KE dwar is-sistema komuni ta’ taxxa fuq il-valur miżjud /* COM/2013/0116 final - 2013/0069 (NLE) */
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 1. IL-KUNTEST TAL-PROPOSTA
 Ir-raġunijiet u l-għanijiet
 tal-proposta
 Skont l-Artikolu 395(1) tad-Direttiva
 2006/112/KE tat-28 ta’ Novembru 2006 dwar is-sistema komuni ta’
 taxxa fuq il-valur miżjud (minn hawn ’il quddiem: “id-Direttiva tal-VAT”),
 il-Kunsill, li jaġixxi unanimament fuq proposta mill-Kummissjoni, jista’
 jawtorizza lil kwalunkwe Stat Membru li japplika miżuri speċjali biex
 jidderoga mid-dispożizzjonijet ta’ dik id-Direttiva, sabiex jissimplifika
 l-proċedura għall-ġbir tat-taxxa fuq il-valur miżjud (VAT)
 jew biex jipprevjeni ċerti forom ta’ evażjoni jew evitar tat-taxxa.
 Permezz ta’ ittri rreġistrati
 mal-Kummissjoni dwar, rispettivament, is-26 ta’ Settembru 2011 u
 t-8 ta’ Ġunju 2012, ir-Repubblika Ċeka u l-Polonja talbu
 awtorizzazzjoni biex japplikaw miżuri ta’ deroga mill-Artikolu 5
 tad-Direttiva tal-VAT. B’ittra rreġistrata
 fil-5 ta’ Novembru 2012 ir-Repubblika Ċeka ffirmat it-talba
 inizjali tagħha billi qablet ma ċerti żidiet imsemmija fit-talba
 Pollakka. Skont l-Artikolu 395(2) tad-Direttiva tal-VAT, il-Kummissjoni
 infurmat lill-Istati Membri l-oħra bl-ittri ddatati
 l-5 ta’ Diċembru 2012 tat-talb magħmul mir-Repubblika
 Ċeka u l-Polonja. Permezz ta’ ittra bid-data tal-10 ta’ Diċembru 2012,
 il-Kummissjoni nnotifikat lir-Repubblika Ċeka u l-Polonja li kellha
 l-informazzjoni kollha meħtieġa biex tikkunsidra t-talba.
 Kuntest ġenerali
 Bil-ħsieb li jiffaċilitaw t-trasport
 fit-toroq bejn ir-Repubblika Ċeka u l-Polonja, u li jirregolaw
 il-kostruzzjoni u l-manutenzjoni tal-infrastruttura tat-toroq fuq il-fruntiera
 tal-Istat Ċek u dak Pollak, iż-żewġ Stati qablu li
 jidħlu fi Ftehim dwar il-kostruzzjoni u l-manutenzjoni ta’ pontijiet u ta’
 taqsimiet stradali komuni fuq il-fruntiera tal-Istat Ċek u dak Pollak. Dan
 l-abbozz ta’ Ftehim fih miżuri ta’ simplifikazzjoni li jidderogaw
 mid-Direttiva tal-VAT fir-rigward tal-prinċipju tat-territorjalità.
 Skont l-abbozz tal-Ftehim, ir-Repubblika
 Ċeka u l-Polonja t-tnejn isiru responsabbli għall-manutenzjoni ta’
 pontijiet fuq il-fruntiera u taqsimiet stradali komuni skont id-diviżjoni
 tar-responsabbiltajiet stabbiliti fl-Anness A tal-Ftehim.
 Ir-Repubblika Ċeka u l-Polonja t-tnejn
 isiru responsabbli għall-kostruzzjoni u l-manutenzjoni sussegwenti ta’
 pontijiet fuq il-fruntiera skont id-diviżjoni tar-responsabbiltajiet
 stabbiliti fl-Anness B ta’ dan il-Ftehim.
 Għall-finijiet tal-VAT, fir-rigward
 tal-provvista ta’ prodotti jew servizzi u akkwisti intra-Komunitarji ta’
 merkanzija maħsuba għall-kostruzzjoni jew il-manutenzjoni ta’
 pontijiet fuq il-fruntiera u ta’ taqsimiet stradali komuni skont
 l-Annessi A u B tal-Ftehim, il-pontijiet u t-taqsimiet stradali komuni in
 kwistjoni kif ukoll is-siti tal-kostruzzjoni tagħhom għandhom ikunu
 kkunsidrati bħala li huma fit-territorju tal-Istat li huwa responsabbli
 għall-kostruzzjoni jew il-manutenzjoni tagħhom kif stabbilit skont
 l-Annessi A u B tal-Ftehim.
 Skont ir-regoli normali, il-prinċipju ta’
 territorjalità stabbilit fid-Direttiva tal-VAT ikun jeħtieġ provvisti
 ta’ prodotti u servizzi, kif ukoll akkwisti intra-Komunitarji ta’ merkanzija li
 saru fir-Repubblika Ċeka biex ikunu soġġetti għall-VAT
 Ċeka. Bl-istess mod, provvisti ta’ prodotti u servizzi kif ukoll
 l-akkwisti intra-Komunitarji ta’ merkanzija li saru fil-Polonja jkunu
 soġġetti għall-VAT Pollakka. L-applikazzjoni ta’ dawn
 id-dispożizzjonijiet tfisser it-taqsim ta’ dawn l-operazzjonijiet skont
 it-territorju li fih twettqet kull parti tax-xogħlijiet.
 Ir-Repubblika Ċeka u l-Polonja
 jikkunsidraw li l-applikazzjoni ta’ dawn ir-regoli tinvolvi kumplikazzjonijiet
 maġġuri fit-taxxa għan-negozji responsabbli
 għax-xogħol in kwistjoni. Huma jikkunsidraw id-dispożizzjonijiet
 tat-taxxa fl-abbozz tal-Ftehim li huwa soġġett għal din it-talba
 ta’ deroga kif ġustifikat sabiex jittaffa l-piż amministrattiv fuq
 dawk in-negozji. Il-Kummissjoni taqbel li, f’dan il-każ, it-tassazzjoni
 uniformi tal-kostruzzjoni u l-manutenzjoni se jirrappreżentaw
 simplifikazzjoni li se jagħmluha iktar faċli għan-negozji
 kkonċernati biex japplikaw ir-regoli tat-taxxa milli kieku jkun il-każ
 li kieku kienu applikati r-regoli normali tat-taxxa.
 Dispożizzjonijiet eżistenti
 fil-qasam tal-proposta
 F’bosta okkażjonijiet il-Kunsill
 awtorizza Stati Membri biex jidderogaw mill-prinċipju ta’ territorjalità
 fir-rigward ta’ proġetti tal-infrastruttura tat-trasport f’żoni fuq
 il-fruntiera.
 2. IR-RIŻULTATI TAL-KONSULTAZZJONIJIET
 MAL-PARTIJIET INTERESSATI U L-VALUTAZZJONIJIET TAL-IMPATT
 Il-konsultazzjoni mal-partijiet interessati
 Mhux rilevanti.
 Il-ġbir u l-użu ta’ għarfien
 espert
 Ma kienx hemm bżonn ta’ għarfien
 espert estern.
 Il-valutazzjoni tal-impatt
 Id-Deċiżjoni proposta timmira li
 tissimplifika l-proċedura tal-ħlas tal-VAT fir-rigward
 tal-kostruzzjoni u l-manutenzjoni ta’ pontijiet u ta’ taqsimiet stradali komuni
 bejn ir-Repubblika Ċeka u l-Polonja u għalhekk għandha impatt
 ekonomiku potenzjalment pożittiv.
 Madankollu, minħabba l-kamp ta’
 applikazzzjoni ristrett tad-deroga, l-impatt se jkun fi kwalunkwe każ
 limitat.
 3. L-ELEMENTI LEGALI TAL-PROPOSTA
 Is-sommarju tal-azzjoni proposta
 L-awtorizzazzjoni lir-Repubblika Ċeka u
 l-Polonja biex jidderogaw mill-applikazzjoni territorjali tal-VAT fir-rigward
 tal-kostruzzjoni u l-manutenzjoni ta’ pontijiet fuq il-fruntiera u ta’
 taqsimiet stradali komuni.
 Il-bażi legali
 L-Artikolu 395 tad-Direttiva tal-VAT.
 4. L-IMPLIKAZZJONI BAĠITARJA
 Din il-proposta ma għandha l-ebda
 implikazzjoni għall-baġit tal-Unjoni.
 2013/0069 (NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 li tawtorizza lir-Repubblika Ċeka u
 l-Polonja biex japplikaw miżuri speċjali ta’ deroga mill-Artikolu 5
 tad-Direttiva 2006/112/KE dwar is-sistema komuni ta’ taxxa fuq il-valur
 miżjud
 IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar
 il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
 Wara li kkunsidra d-Direttiva tal-Kunsill
 2006/112/KE tat-28 ta’ Novembru 2006 dwar is-sistema komuni ta’
 taxxa fuq il-valur miżjud[1],
 u b’mod partikolari l-Artikolu 395(1) tagħha,
 Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni
 Ewropea,
 Billi:
 (1) Permezz ta’ ittri
 rreġistrati mal-Kummissjoni fis-26 ta’ Settembru 2011 u
 l-5 ta’ Novembru 2012 ir-Repubblika Ċeka u
 fit-8 ta’ Ġunju 2012 il-Polonja talbu awtorizzazzjoni biex
 japplikaw miżuri speċjali għal deroga mid-dispożizzjonijiet
 tad-Direttiva 2006/112/KE fir-rigward tal-kostruzzjoni u l-manutenzjoni ta’
 pontijiet fuq il-fruntiera u ta’ taqsimiet stradali komuni bejn
 iż-żewġ Stati Membri.
 (2) B’konformità
 mal-Artikolu 395(2) tad-Direttiva 2006/112/KE, il-Kummissjoni infurmat
 lill-Istati Membri l-oħra b’ittra ddatata
 l-5 ta’ Diċembru 2012 bit-talba li saret mir-Repubblika
 Ċeka u l-Polonja. Permezz ta’ ittra ddatata
 l-10 ta’ Diċembru 2012, il-Kummissjoni nnotifikat
 lir-Repubblika Ċeka u l-Polonja li kellha l-informazzjoni kollha
 meħtieġa biex tikkunsidra t-talba.
 (3) L-għan tal-miżuri
 speċjali huwa li fir-rigward tal-provvista ta’ prodotti jew servizzi u
 akkwist intra-Komunitarju ta’ merkanzija intenzjonati għall-manutenzjoni
 ta’ pontijiet fuq il-fruntiera u ta’ taqsimiet stradali komuni elenkati
 fl-Anness I u għall-kostruzzjoni u l-manutenzjoni sussegwenti ta’
 pontijiet fuq il-fruntiera elenkati fl-Anness II, il-pontijiet u
 t-taqsimiet stradali komuni, kif ukoll is-siti ta’ kostruzzjoni tagħhom,
 għandhom jitqiesu bħala kompletament fit-territorju jew
 tar-Repubblika Ċeka jew tal-Polonja skont Ftehim li għandu jiġi
 konkluż bejniethom dwar il-kostruzzjoni u l-manutenzjoni ta’ pontijiet u
 l-manutenzjoni ta’ taqsimiet stradali komuni fuq il-fruntiera tal-Istat
 Ċek u dak Pollakk.
 (4) Fl-assenza ta’ miżuri
 speċjali, ikun meħtieġ, li għal kull provvista ta’ prodotti
 jew servizzi jew akkwisti intra-Komunitarji ta’ merkanzija, jiġi
 aċċertat jekk il-post ta’ tassazzjoni kienx ir-Repubblika Ċeka
 jew il-Polonja. Xogħol fuq pont fuq il-fruntiera u fuq taqsimiet stradali
 komuni li sar fit-territorju tar-Repubblika Ċeka għandu jkun
 soġġett għal taxxa fuq il-valur miżjud fir-Repubblika
 Ċeka filwaqt li dak li sar fit-territorju tal-Polonja għandu jkun
 soġġett għat-taxxa fuq il-valur miżjud fil-Polonja.
 (5) Għalhekk, l-għan
 tad-deroga huwa li jissimplifika l-proċedura għall-ġbir
 tat-taxxa fir-rigward tal-bini u l-manutenzjoni ta’ pontijiet fuq il-fruntiera
 u ta’ taqsimiet stradali komuni in kwistjoni.
 (6) Id-deroga ma għandha
 l-ebda impatt negattiv fuq ir-riżorsi proprji tal-Unjoni li
 jirriżultaw mill-ġbir tat-taxxa fuq il-valur miżjud,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Soġġett għad-dħul
 fis-seħħ ta’ Ftehim li għandu jiġi konkluż bejn
 ir-Repubblika Ċeka u l-Polonja dwar il-mautenzjoni ta’ pontijiet u ta’
 taqsimiet stradali komuni fuq il-fruntiera tal-Istat Ċek u dak Pollakk,
 kif imsemmi fl-Anness I ta’ din id-Deċiżjoni, u dwar
 il-kostruzzjoni u l-manutenzjoni sussegwenti ta’ pontijiet fuq il-fruntiera
 tal-Istat Ċek u dak Pollakk, kif imsemmi fl-Anness II ta’ din
 id-Deċiżjoni, ir-Repubblika Ċeka u l-Polonja huma b’dan
 awtorizzati li japplikaw, skont l-Artikoli 2 u 3, il-miżuri li
 jidderogaw mid-Direttiva 2006/112/KE fir-rigward tal-bini u l-manutenzjoni ta’
 dawk il-pontijiet fuq il-fruntiera u t-taqsimiet stradali komuni, li kollha
 huma parzjalment fit-territorju tar-Repubblika Ċeka u parzjalment fit-territorju
 tal-Polonja.
 Artikolu 2
 B’deroga mill-Artikolu 5 tad-Direttiva
 2006/112/KE, il-pontijiet fuq il-fruntiera u t-taqsimiet stradali komuni
 għall-kostruzzjoni jew il-manutenzjoni li għalihom r-Repubblika
 Ċeka hija responsabbli, u, fejn xieraq, is-sit ta’ kostruzzjoni li
 jikkorrispondi, sakemm dawn ikunu fit-territorju tal-Polonja, għandhom
 jitqiesu li huma parti mit-territorju tar-Repubblika Ċeka
 għall-finijiet tal-provvista ta’ prodotti u servizzi u akkwisti
 intra-Komunitarji ta’ merkanzija maħsuba għall-kostruzzjoni jew
 il-manutenzjoni ta’ dawk il-pontijiet u t-taqsimiet stradali komuni.
 Artikolu 3
 B’deroga mill-Artikolu 5 tad-Direttiva
 2006/112/KE, il-pontijiet fuq il-fruntiera u t-taqsimiet stradali komuni
 għall-kostruzzjoni jew il-manutenzjoni li għalihom il-Polonja hija
 responsabbli, u, fejn xieraq, is-sit ta’ kostruzzjoni li jikkorrispondi, sakemm
 dawn ikunu fit-territorju tar-Repubblika Ċeka, għandhom jitqiesu li
 huma parti mit-territorju tal-Polonja għall-finijiet tal-provvista ta’
 prodotti u servizzi u akkwisti intra-Komunitarji ta’ merkanzija maħsuba
 għall-kostruzzjoni jew il-manutenzjoni ta’ dawk il-pontijiet u t-taqsimiet
 stradali komuni.
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni hija indirizzata
 lir-Repubblika Ċeka u lir-Repubblika tal-Polonja.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Kunsill
 Il-President
 ANNESS I
 Ir-Repubblika Ċeka għandha tkun
 responsabbli għall-manutenzjoni ta’ dawn l-istrutturi tal-pontijiet u
 t-taqsimiet stradali komuni fuq il-fruntiera tal-Istat Ċek u dak Pollakk:
 (1)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-xmajra Olecka Potok
 (Oleška) bejn Jasnowice u Bukovec, fuq taqsima I tal-fruntiera bejn
 il-markaturi tal-konfini 12/6 u I/13,
 (2)
 l-istruttura tal-pont (Wolnosci/Svobody) fuq
 ix-Xmara Olza (Olše) bejn Cieszyn u Český těšín, fuq
 it-taqsima I tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini I/86 u 86/1,
 (3)
 l-istruttura tal-pont (Przyjaźni/Družby) fuq
 ix-Xmara Olza (Olše) bejn Cieszyn u Český Těšín, fuq
 it-taqsima I tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini 87/2 u I/88,
 (4)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-xmajra Piotrówka Potok
 (Petrůvka) bejn Gołkowice u Závada, fuq it-taqsima I
 tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini I/156 u 156/1,
 (5)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Odra (Oder) bejn
 Chałupki u Bohumín (taqsima konkreta ta’ pont antik), fuq
 it-taqsima II tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini 7/4 u 7/5,
 (6)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Odra (Oder) bejn
 Chałupki u Bohumín (pont ġdid), fuq it-taqsima II tal-fruntiera
 bejn il-markaturi tal-konfini 8/1 u 8/2,
 (7)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Opawa (Opava)
 bejn Wiechowice u Vávrovice, fuq it-taqsima II tal-fruntiera bejn
 il-markaturi tal-konfini 71/4 u II/72,
 (8)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Opawa (Opava)
 bejn Dzierzkowice u Držkovce, fuq it-taqsima II tal-fruntiera bejn
 il-markaturi tal-konfini 74/1 u 74/2,
 (9)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Opawa (Opava)
 bejn Branice u Úvalno, fuq it-taqsima II tal-fruntiera bejn il-markaturi
 tal-konfini 85/4 u 85/5,
 (10)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Opawica
 (Opavice) bejn Krasne Pole u Krásné Loučky distrett tal-belt ta’ Krnov,
 fuq it-taqsima II tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini 97/11 u
 II/98,
 (11)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Opawa (Opava)
 bejn Lenarcice u Linhartovy, fuq it-taqsima II tal-fruntiera bejn
 il-markaturi tal-konfini 99/8 u 99/9,
 (12)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmajra Oleśnica
 Potok (Olešnice) bejn Podlesie u Ondřejovice (mal-grawd tal-isports), fuq
 it-taqsima II tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini 155/3a u
 155/3b,
 (13)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmajra Oleśnica
 Potok (Olešnice) bejn Podlesie u Ondřejovice (f’salib it-toroq Rejvíz),
 fuq it-taqsima II tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini 155/9 u
 155/10,
 (14)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmajra Oleśnica
 Potok (Olešnice) bejn Podlesie u Ondřejovice (fejn l-impjant makkinarju
 ta’ Ondřejovice), fuq it-taqsima II tal-fruntiera bejn il-markaturi
 tal-konfini 157/8 u 158/a,
 (15)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Orlica (Divoká
 Orlice) bejn Niemojów u Bartošovice v Orlických horách, fuq it-taqsima III
 tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini III/102 u III/103,
 (16)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Orlica (Divoká
 Orlice) bejn Mostowice u Orlické Záhoří, fuq it-taqsima III tal-fruntiera
 bejn il-markaturi tal-konfini III/113 u III/114,
 (17)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Orlica (Divoká
 Orlice) bejn Lasówka u Orlické Záhoří, distrett katastali
 Bedřichovka, fuq it-taqsima III tal-fruntiera bejn il-markaturi
 tal-konfini 117/8 u III/118,
 (18)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmajra Lubota Potok
 (Oldřichovský potok) bejn Kopaczów u Oldřichov na Hranicích, fuq
 it-taqsima IV tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini IV/144 u
 144/1,
 (19)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmajra Lubota Potok
 (Oldřichovský potok) bejn Porajów u Hrádek nad Nisou, fuq
 it-taqsima IV tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini 145/16 u
 IV/146,
 (20)
 it-triq bejn Leszna Górna u Horní lištná, fuq
 it-taqsima I tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini I/60 u
 60/3A, 60/3b, b’tul ta’ 0,333 km,
 (21)
 it-triq bejn Chałupki u Šilheřovice, fuq
 it-taqsima II tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini 11/4a,
 11/4b u II/12, b’tul ta’ 0,671 km,
 (22)
 it-triq bejn Kopaczów u Oldřichov na
 Hranicích, fuq it-taqsima IV tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini IV/142
 u 142/14a, 142/14b, b’tul ta’ 0,867 km.
 Il-Polonja għandha tkun responsabbli
 għall-manutenzjoni ta’ dawn l-istrutturi tal-pontijiet u t-taqsimiet
 stradali komuni fuq il-fruntiera tal-Istat Ċek u dak Pollakk:
 (1)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Olza (Olše) bejn
 Cieszyn u Chotěbuz, fuq it-taqsima I tal-fruntiera bejn il-markaturi
 tal-konfini 91/3 u 91/4,
 (2)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Odra (Oder) bejn
 Chałupki u Bohumín (parti tal-azzar ta’ pont antik), fuq
 it-taqsima II tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini 7/4 u 7/5,
 (3)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmajra Strachowicki
 Potok (Strahovický potok) bejn Krzanowice u Rohov, fuq it-taqsima II
 tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini 35/12 u 35/13,
 (4)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Opawa (Opava)
 bejn Boboluszki u Skrochovice, fuq it-taqsima II tal-fruntiera bejn
 il-markaturi tal-konfini 81/8 u 81/9,
 (5)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Opawa (Opavice)
 bejn Chomiąża u Chomýž, fuq it-taqsima II tal-fruntiera bejn
 il-markaturi tal-konfini II/96 u 96/1,
 (6)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Wielki Potok
 (potok Hrozová) bejn Pielgrzymów u Pelhřimovy, fuq it-taqsima II
 tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini 108/2 u 108/3,
 (7)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmajra Ciekłec
 Potok (potok Hrozová) bejn Równe u Slezské Rudoltice, fuq it-taqsima II
 tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini 110/7 u 110/8,
 (8)
 l-struttura tal-pont (culvert) fuq ix-Xmajra
 Graniczny Potok (Hraniční potok) bejn Trzebina u Bartultovice, fuq
 it-taqsima II tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini II/135 u
 135/1,
 (9)
 l-struttura tal-pont (culvert) fuq ix-Xmajra
 Łużyca Potok (Lužický potok) bejn Czerniawa Zdrój u Nove Mesto pod
 Smrkem, fuq it-taqsima IV tal-fruntiera bejn il-markaturi
 tal-konfini 66/23 u IV/67,
 (10)
 it-triq bejn Puńców u Kojkovice and
 Třince, fuq it-taqsima I tal-fruntiera bejn il-markaturi
 tal-konfini I/65a, I/65b u I/67a, I/67b, b’tul ta’ 0,968 km.
 (11)
 it-triq bejn Chałupki/Rudyszwałd u
 Šilheřovice, fuq it-taqsima II tal-fruntiera bejn il-markaturi
 tal-konfini II/12 u 12/8, b’tul ta’ 0,917 km.
 In-numri tal-markaturi tal-konfini li
 jidentifikaw il-lok tal-istrutturi tal-pont u t-taqsimiet stradali komuni
 jikkorrispondu mad-dokumentazzjoni tal-fruntiera mfassla fuq il-bażi
 tal-Artikolu 10(4) tal-Ftehim bejn ir-Repubblika tal-Polonja u r-Repubblika
 Ċeka dwar il-fruntiera statali komuni, magħmul fi Praga
 fis-17 ta’ Jannar 1995.
 ANNESS II
 Ir-Repubblika Ċeka għandha tkun
 responsabbli għall-kostruzzjoni u l-manutenzjoni sussegwenti
 tal-istrutturi tal-pontijiet li ġejjin fuq il-fruntiera tal-Istat Ċek
 u dak Pollakk:
 (1)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Olza (Olše) bejn
 Cieszyn u ċ-Český Těšín (pont pedonali għall-isportivi),
 fuq it-taqsima I tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini I/85 u
 84/4,
 (2)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Olza (Olše) bejn
 Cieszyn u ċ-Český Těšín (pont pedonali maġenb pont
 ferrovjarju), fuq it-taqsima I tal-fruntiera fuq il-markatur
 tal-konfini 88/7,
 (3)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Olza (Olše) bejn
 Olza u d-distrett Kopytov tal-belt ta’ Bohumín (pont pedonali), fuq it-taqsima I
 tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini I/182 u 182/1,
 (4)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Orlica (Divoká
 Orlice) bejn Niemojów u Bartošovice v Orlických horách, fuq it-taqsima III
 tal-fruntiera fuq il-markatur tal-konfini 101/32,
 (5)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Orlica (Divoká
 Orlice) bejn Poniatów u Bartošovice v Orlických horách, id-distrett katastali
 Neratov (pont pedonali), fuq it-taqsima III tal-fruntiera fuq il-markatur
 tal-konfini III/106,
 (6)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Orlica (Divoká
 Orlice) bejn Rudawa u Bartošovice v Orlických horách, id-distrett katastali
 Podlesí (pont pedonali) fuq it-taqsima III tal-fruntiera bejn il-markaturi
 tal-konfini 107/9 u 107/10.
 Il-Polonja għandha tkun responsabbli
 għall-kostruzzjoni u l-manutenzjoni sussegwenti tal-istrutturi
 tal-pontijiet li ġejjin fuq il-fruntiera tal-Istat Ċek u dak Pollakk:
 (1)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Olza (Olše) bejn
 Cieszyn u Český Těšín (pont Ewropew), fuq it-taqsima I
 tal-fruntiera fuq il-markatur tal-kofini I/87,
 (2)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Olza (Olše) bejn
 Hażlach-Pogwizdów u d-distrett Louky nad Olší tal-belt ta’ Karviná (pont
 pedonali), fuq it-taqsima I tal-fruntiera bejn il-markaturi
 tal-konfini 98/6 u I/99,
 (3)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Opawica
 (Opavice) bejn Chomiąża u Chomýž (pont pedonali), fuq
 it-taqsima II tal-fruntiera bejn il-markaturi tal-konfini 95/2 u
 95/3,
 (4)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Orlica (Divoká
 Orlice) bejn Niemojów u Bartošovice v Orlických horách, id-distrett katastali
 Vrchní Orlice (pont pedonali) fuq it-taqsima III tal-fruntiera bejn
 il-markaturi tal-konfini III/104 u 104/1.
 (5)
 l-istruttura tal-pont fuq ix-Xmara Orlica (Divoká
 Orlice) bejn Rudawa u Bartošovice v Orlických horách, id-distrett katastali
 Nová Ves (pont pedonali) fuq it-taqsima III tal-fruntiera bejn
 il-markaturi tal-konfini 108/2 u 108/3.
 In-numri tal-markaturi tal-konfini li
 jiddentifikaw il-lok tal-istrutturi tal-pont li jikkorrispondu
 mad-dokumentazzjoni tal-fruntiera mfassla fuq il-bażi
 tal-Artikolu 10(4) tal-Ftehim bejn ir-Repubblika tal-Polonja u
 r-Repubblika Ċeka dwar il-fruntiera Statali komuni, magħmul fi Praga
 fis-17 ta’ Jannar 1995.
 [1] ĠU L 347, 11.12.2006, p. 1.


type: wikipedia

text:
Insulīns ( — 'saliņa') ir aizkuņģa dziedzera hormons, kas piedalās ogļhidrātu maiņas regulēšanā organismā. Insulīns tā nosaukts tādēļ, ka šo hormonu izstrādā aizkuņģa dziedzera bēta šūnas, kas atrodas tā saucamajās Langerhansa saliņās — struktūrās, kas aizkuņģa dziedzerī veic endokrīnās funkcijas.
 Atklāšanas vēsture
 1889. gadā Oskars Minkovskis pierādīja, ka suņi pēc aizkuņģa dziedzera izņemšanas saslima ar cukura diabētu. 1909. gadā tolaik vēl nezināmā cukura līmeni pazeminošā aizkuņģa dziedzera saliņu hormona apzīmēšanai sāka lietot nosaukumu "insulīns".
 Pirmā pasaules kara laikā 1916. gadā rumāņu zinātnieks Nikolae Paulesku (Paulesco) veica eksperimentālus pētījumus par aizkuņģa dziedzera ekstrakta "pankreīna" (pancreine) iedarbību uz cukura līmeņa pazemināšanos asinīs ar diabētu slimiem suņiem, bet kara dēļ tos publicēja tikai 1921. gada agustā.
 1921. gada jūlijā kanādiešu ķirurgs Frederiks Bantings atklāja unikālu veidu, kā iegūt aizkuņģa dziedzera saliņu ekstraktu, kuru viņš nosauca par "isletonu". Novembrī viņš kopā ar Toronto Universitātes fizioloģijas profesoru Džonu Makleodu publicēja savu pētījumu rezultātus, bet jau 1922. gada 11. janvārī attīrīto saliņu ekstraktu injicēja pirmajam diabēta pacientam. 1922. gada aprīlī saliņu ekstrakta ieguves un attīrīšanas patentēja, bet jau 1923. gadā Bantings un Makleods kļuva par Nobela prēmijas laureātiem fizioloģijā vai medicīnā.
 1924. gadā atklāja, ka insulīns ir peptīdhomons, bet tā ķīmisko struktūru atšifrēja Frederiks Sengers, par ko viņam 1958. gadā piešķīra Nobela prēmiju ķīmijā.
 Biosintēze
 Insulīns veidojas no prekursora proinsulīna bēta šūnās jeb bazofilajos insulocītos aizkuņģa dziedzerī. Proinsulīns sintezējas uz graudainā endoplazmatiskā tīkla ribosomām. Proinsulīns sastāv no 3 peptīdu ķēdēm (A, B un C). A un B ķēdes saistītas ar disulfīda saiti, C peptīds saista A un B ķēdes. Gatavs proinsulīns nokļūst Goldži kompleksā, kur proteolītisko enzīmu ietekmē sašķeļas C-peptīds. No Goldži kompleksa insulīns, C peptīds un bieži proinsulīns nokļūst vezikulās, kur insulīns saistās ar cinku un depolarizējas kristāliskā stāvoklī. Dažādu stimulu ietekmē vezikulas kustas citoplazmatiskās membrānas virzienā un atbrīvo ūdenī izšķīdušo insulīnu pirmskapilārajā telpā.
 Insulīns ir vienkāršs olbaltums no 51 aminoskābju atlikumiem, kurš sastāv no divām (A un B) polipeptīdu ķēdēm. Ar masu 6000 daltoni. A ķēde satur 21 aminoskābju atlikumu, B ķēde — 30 aminoskābju atlikumus. A ķēdei raksturīgi disulfīda tiltiņi.
 Stiprākais insulīna sekrēcijas stimulators ir glikoze, kura saistās ar membrānas receptoriem. Insulīna atbilde uz glikozes iedarbību sastāv no divām fāzēm. Pirmā fāze ir ātra, tajā atbrīvojas jau "gatavais" insulīns. Otrā fāze ir lēna, tās laikā insulīns tiek sintezēts no jauna. Signāls no citoplazmatiskās membrānas enzīma adenilātciklāzes tiek sūtīts uz cAMF (ciklisko adenozīnmonofosfātu) sistēmu, kura mobilizē kalciju no mitohondrijiem, kurš piedalās insulīna atbrīvošanā.
 Iedarbība
 Asinīs insulīns var būt brīvā vai saistītā veidā. Brīvs insulīns iedarbojas uz tādiem mērķu orgāniem, kā aknas, skeleta muskuļi, zarnas. Saistīts insulīns ietekmē taukaudus. Muskuļaudu šūnas un taukšūnas ir lielākā mērā atkarīgas no insulīna, lai transportētu šūnās glikozi. Tāpēc muskuļaudus un taukaudus dēvē par insulīna atkarīgiem audiem.
 Galvenā insulīna nozīme organismā ir glikozes koncentrācijas pazemināšana asinīs. Insulīns aktivē galvenos glikolīzes fermentus, stimulē glikogēna veidošanos no glikozes aknās un muskuļos, veicina tauku un olbaltumvielu sintēzi, palielina šūnu membrānu caurlaidību glikozei. Turklāt insulīns nomāc fermentu, kuri sašķeļ glikogēnu un taukus, darbību, tātad tam ir ne tikai anaboliska, bet arī antikataboliska iedarbība.
 Cukura diabēts
 Insulīna sekrēcijas traucējumi bēta šūnu bojājumu dēļ jeb absolūtais insulīna trūkums ir galvenais I tipa cukura diabēta cēlonis. Relatīvais insulīna trūkums jeb insulīna iedarbības uz audiem traucējumi noved pie II tipa cukura diabēta rašanās.
 Skatīt arī
 Insulīna šoka terapija
 Atsauces
 Ārējās saites
 Insulīns | Medicīnas termins
 Cilvēka olbaltumvielas
 Hormoni
 Zāles


text:
Ivócimborái raboltak ki és vertek meg egy tizenhét évest Hajdúszoboszlón 2016-03-15 11:49:59
 Címkék: Bihari hírek, bántalmazás, Hajdúszoboszló, italozás, rablás, Súlyos testi sértés
 A rendõrök két fiatalembert vettek bûnügyi õrizetbe és kezdeményezték elõzetes letartóztatásukat.
 Rablás Derecskén 2015-12-01 19:59:46
 Címkék: Bihari hírek, derecske, rablás
 A derecskei rendõrök õrizetbe vették a 16 éves lányt és 18 éves társát.
 Kamaszok rabolták végig Debrecent 2015-07-05 08:52:06
 Címkék: Bihari hírek, RABLÁS, DOHÁNYBOLT, DEBRECEN
 Az év eleje óta négy debreceni üzletet is kifosztott a kamaszokból és fiatal felnõttekbõl álló társaság.
 Rablás a buszmegállóban 2015-05-05 08:41:24
 Címkék: Bihari hírek, BErettyóújfalu, buszmegálló, rablás, rabló
 A 19 éves helyi lakos az egyik zsákai buszmegállóban rabolta ki áldozatát. A rendõrök a gyanúsítottat elfogták és õrizetbe vették.
 Besurranó betörõk lopnak a nagyobb lakótelepeken 2015-03-08 08:37:23
 Címkék: Bihari hírek, betörés, rablás, rendõrség
 A rendõrség kéri, hogy még akkor is tartsuk zárva a bejárati ajtót, ha otthon vagyunk.
 Pénzt raboltak a dohányboltból 2015-03-05 10:20:41
 Címkék: Bihari hírek, Debrecen, felhívás, keresés, maszk, nemzeti dohánybolt, pénz, rablás, rablók, trafik
 A debreceni rendõrök a képeken látható ismeretlen tettesek azonosításában kérik a lakosság segítségét.
 Közlemény - Új eljárás lesz a pénzváltók kirablójának ügyében 2015-03-05 08:53:07
 Címkék: Bihari hírek, bíróság, debreceni ítélõtábla, rablás, Tolmács
 A Debreceni Ítélõtábla Dr. Elek Margit vezette tanácsa eljárási szabálysértésbõl adódó megalapozatlanság miatt hatályon kívül helyezte az elsõfokú ítéletet és új eljárás lefolytatására utasította a Nyíregyházi Törvényszéket.
 Elõbb együtt italoztak vele, majd kirabolták 2015-03-05 08:21:14
 Címkék: Bihari hírek, Hajdúnánás, mikrohullámú sütõ, Polgár, rablás, rendõrség
 A hajdúnánási rendõrök bíróság elé állítást javasolnak azzal a két férfival szemben, akik a gyanú szerint Polgáron kirabolták áldozatukat.
 Befejezték a nyomozást a fiatal nõ támadói ellen 2015-02-28 18:45:17
 Címkék: Bihari hírek, belváros, Debrecen, fiatal nõ, kés, múzeum köz, rablás, támadás, vádemelés
 Vádemelést javasolnak a debreceni rendõrök az ellen a két férfi ellen, akik egy fiatal nõt támadtak meg Debrecenben, a nyílt utcán.
 Késsel rabolt a dohányboltban 2015-02-26 11:02:14
 Címkék: Bihari hírek, rablás, rendõrség, trafik, Trafikrablás
 Az elsõdleges személyleírás szerint egy 25–30 éves, 160–170 centiméter magas, kék kapucnis pulóvert és sötét farmert viselõ férfi sállal eltakarva az arcát lépett be egy Jerikó utcai nemzeti dohányboltba hétfõn este fél hét tájban.
 Zsinegeltek, szúrtak, raboltak a vádlottak 2015-02-19 13:21:53
 Címkék: Bihari hírek, ítélet, Nyíracsád, rablás
 A tízezer forintot alig haladta meg a zsákmány...
 Egy hajdúszoboszlói rablás maszkos elkövetõjét keresik 2015-02-19 11:55:55
 Címkék: Bihari hírek, fegyver, felhívás, Hajdúszoboszló, keresés, rablás, rendõrség
 A megyei rendõr-fõkapitányság rablás gyanúja miatt indított nyomozást ismeretlen tettes ellen.
 Pénzért mentek a dohányboltba 2015-02-14 14:21:26
 Címkék: Bihari hírek, Debrecen, dohánybolt, rablás, rablók, ügyészség, vádemelés
 Fegyház várhat rablás kísérlete miatt a két férfire.
 Cigit kértek, benzines kannát vittek 2015-02-10 19:23:58
 Címkék: Bihari hírek, cigaretta, Hajdúnánás, kanna, Polgár, rablás
 A hajdúnánási rendõrök befejezték a nyomozást azzal a két gyanúsítottal szemben akik a gyanú szerint Polgáron rabolták ki áldozatukat.
 Üldözték a dohánybolti rablót 2015-01-27 11:40:51
 Címkék: Bihari hírek, dohánybolt, rablás, rendõrség
 Egy dohánybolti rablás elkövetõjét, valamint három lehetséges szemtanút keres a debreceni rendõrkapitányság.
 Betöréssel kezdte, rablással folytatta, lopással fejezte be 2015-01-16 12:31:23
 Címkék: Bihari hírek, betörés, Egyek, lopás, rablás, rendõrség
 A Balmazújvárosi Rendõrkapitányság eljárást folytat rablás bûntett és más bûncselekmények elkövetése miatt egy fiatalkorú fiúval szemben.
 Ártándon fogták el a rablót 2015-01-11 10:29:00
 Címkék: Bihari hírek, ártánd, határ, rablás, rendõrség
 Elfogatóparancs volt érvényben azzal a moldáv állampolgárral szemben, akit a Biharkeresztesi Határrendészeti Kirendeltség rendõrei fogtak el.
 Rabolt, majd állkapocstöréssel fenyegetõzött 2015-01-10 21:03:32
 Címkék: Bihari hírek, BErettyóújfalu, rablás, rendõrség
 A berettyóújfalui rendõrök rablás bûntett elkövetése miatt javasolnak bíróság elé állítást egy hencidai lakos ellen.
 Azt hitték elintézték, mindketten bíróság elé állnak 2015-01-05 08:52:02
 Címkék: Bihari hírek, alkohol, hosszúpályi, italozás, önbíráskodás, rablás, újév
 „Egy állampolgár” tett bejelentést a pofozkodásról, most mindkét érintett felel.
 Jogerõsen hét és fél, illetve kilenc év börtön az algériai késes rablóknak 2014-10-31 16:14:46
 Címkék: Bihari hírek, algéria, bíróság, Debrecen, ítélet, rablás
 A Debreceni Törvényszék hét és fél, illetve kilenc év szabadságvesztésre ítélte jogerõsen azt a két algériai menekültet, akik 2013 májusában késsel felfegyverkezve raboltak ki két lányt Debrecenben. A másodfokú bíróság ugyanakkor fegyházról börtönre enyhítette a Debreceni Járásbíróság elsõfokú ítéletét – közölte a törvényszék szóvivõje szerdán az MTI-vel. Tatár Tímea elmondta: a két férfit a szabadulásukat követõ idõszakra tíz évre kiutasították Magyarországról.
 Bicskával fenyegetõzött a hajléktalan pár 2014-09-07 13:26:47
 Címkék: Bihari hírek, bicska, Debrecen, Debreceni Járási Ügyészség, garázdaság, hajléktalanszálló, rablás
 Vádat emelt a Debreceni Járási Ügyészség az ellen a hajléktalan pár ellen, akik az utcán megpróbálták elrabolni egy nõtõl a nála lévõ szatyrokat.
 Jogerõsen is börtön jár a Rivotrillal kábítóknak 2014-07-04 16:37:22
 Címkék: Bihari hírek, Debreceni Törvényszék, ítélet, rablás, Rivotril, tárgyalás, visszaélés
 Harmadfokon megváltoztatták a Debreceni Törvényszék határozatát annak a két férfinak az ügyében, akik gyógyszerrel kevert itallal kábították el áldozataikat a cívisvárosban.
 Motorral ment bankot rabolni 2014-05-09 08:59:23
 A vádlott következetesen tagadott, folytatás június 5-én tanúkihallgatással.
 Késsel levágjuk a lányotok ujjait! 2014-03-27 20:22:36
 Címkék: Bihari hírek, Berettyóújfalu, betörés, bíróság, Komádi, rablás
 „Humánus” rablók: a beteg, idõs férfit nem kötözték meg eléggé...
 Hatan rabolták ki az idõs házaspárt 2014-03-26 19:23:15
 Címkék: Belföldi hírek, Berettyóújfalui Járásbíróság, fiatalkorúak, ítélet, Komádi, rablás
 Bûnösnek mondta ki a Berettyóújfalui Járásbíróság rablás, rablási kísérlet, személyi szabadság megsértése, lopás és lopási kísérlet bûntettében, valamint magánlaksértés vétségében azt a hat vádlottat, akik még 2012 tavaszán raboltak ki több idõs sértettet Komádiban.


text:
Canalul Bâstroe este un canal propus ca să facă legătura între Dunăre și Marea Neagră. Canalul va fi construit pe teritoriu ucrainean, în Delta Dunării.
 Probleme ecologice
 Datorită faptului că Delta Dunării este o zonă de patrimoniu mondial UNESCO, România, Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii au cerut Ucrainei să oprească acest proiect, din cauza interferențelor posibile cu ecosistemul deltei.
 Noi evoluții
 În iunie 2011, Reuniunea Părților la Convenția de la Espoo a reconfirmat faptul că Ucraina încalcă în continuare Convenția în privința proiectul canalului Bâstroe, considerând că avertismentul adresat acestei țări în anul 2008 referitor la acest proiect rămâne în vigoare.
 Note
 Legături externe
 The Bystroye Canal in the Ukrainian Danube Delta – Questions and Answers
 Atacul Ucrainei asupra Deltei. Documentar didactic Open University
 Romania pierde suprematia la gurile Dunarii, 23 august 2004, Evenimentul zilei
 Ucraina a inaugurat canalul BIstroe, 27 august 2004, Lavinia Tudoran, Jurnalul Național
 Cat de tare va fi afectata Delta, 30 august 2004, Lavinia Tudoran, Alexandru Nastase, Jurnalul Național
 Canalul ucigas din Delta Dunarii, 28 decembrie 2004, Alexandru Nastase, Jurnalul Național
 Bâstroe
 Canale propuse