type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 COMISIÓN EUROPEA
 Bruselas, 11.8.2017
 COM(2017) 433 final
 2017/0199(NLE)
 Propuesta de
 DECISIÓN DEL CONSEJO
 relativa a la celebración del Acuerdo de cooperación científica y tecnológica entre la Unión Europea y la República Libanesa por el que se establecen las condiciones de la participación de la República Libanesa en la Asociación para la Investigación e Innovación en la Región del Mediterráneo (PRIMA)
 EXPOSICIÓN DE MOTIVOS
 1.CONTEXTO DE LA PROPUESTA
 •Razones y objetivos de la propuesta
 El 30 de mayo de 2017, el Consejo autorizó a la Comisión a entablar negociaciones, en nombre de la Unión, con la República Libanesa («el Líbano») para la celebración de un acuerdo internacional entre la Unión y el Líbano por el que se establecen las condiciones de la participación de este país en la Asociación para la Investigación e Innovación en la Región del Mediterráneo («PRIMA»).
 De acuerdo con lo dispuesto en la Decisión de autorización del Consejo, las negociaciones no podían iniciarse hasta que no se adoptara una Decisión del Parlamento Europeo y del Consejo sobre la participación de la Unión Europea en la Asociación para la Investigación e Innovación en la Región del Mediterráneo (PRIMA), emprendida conjuntamente por varios Estados miembros.
 Las negociaciones comenzaron el 26 de junio de 2017 y concluyeron satisfactoriamente el 18 de julio de 2017, fecha en que los negociadores principales de las futuras Partes firmaron un acta mediante la que se certificaba la conclusión del proceso de negociación. El proyecto de Acuerdo adjunto a la presente propuesta es conforme a las directrices de negociación dictadas por el Consejo. En concreto, establece que las condiciones de la participación del Líbano en PRIMA serán las dispuestas en la Decisión (UE) 2017/1324
 1
 , haciendo referencia directa al acto legislativo de la Unión.
 A fin de asegurar la protección de los intereses financieros de la Unión, en concreto las competencias de la Comisión, la Oficina Europea de Lucha contra el Fraude, el Tribunal de Cuentas y la estructura de ejecución de PRIMA (PRIMA-IS) para llevar a cabo auditorías e investigaciones de conformidad con la legislación aplicable de la Unión, el Acuerdo hace referencia explícita a las disposiciones pertinentes de la Decisión (UE) 2017/1324 y obliga a las Partes a prestar la asistencia necesaria para garantizar su aplicación. Además, el futuro Acuerdo dispone que las Partes deben acordar las disposiciones detalladas en materia de asistencia, que son fundamentales para la cooperación entre ellas en el marco del Acuerdo. Asimismo, a petición del Líbano, y como se había acordado durante las negociaciones, se ha insertado un considerando adicional en el preámbulo del Acuerdo para dejar constancia de que la plena cooperación y coordinación entre las autoridades competentes de las futuras Partes es esencial a efectos de la aplicación del futuro Acuerdo.
 •Coherencia con las disposiciones existentes en la misma política sectorial
 Tal y como se indica en la evaluación de impacto de PRIMA
 2
 , su apertura a la participación de terceros países como el Líbano es coherente con los objetivos de la cooperación internacional en materia de investigación e innovación descritos en la Comunicación de la Comisión de 2012 Reforzar y centrar la cooperación internacional de la UE en investigación e innovación: un enfoque estratégico
 3
 , y con Horizonte 2020: Programa Marco de Investigación e Innovación, que promueve la cooperación con terceros países en los ámbitos de la ciencia, la tecnología y la innovación con la finalidad de abordar los retos sociales mundiales y respaldar las políticas exteriores de la Unión. Asimismo, el Acuerdo es coherente con el Acuerdo Euromediterráneo de Asociación entre la Comunidad Europea y sus Estados miembros, por una parte, y la República Libanesa, por otra
 4
 , en el que se prevé la cooperación entre la Unión y el Líbano en materia de investigación y desarrollo tecnológico y se fomentan las actividades de investigación y desarrollo en los ámbitos de interés común.
 •Coherencia con otras políticas de la Unión
 La realización de PRIMA en estrecha cooperación con terceros países como el Líbano es también coherente con otras políticas de la Unión y pertinente para ellas, como es el caso de la política de migración, la política de desarrollo y la política de vecindad.
 2.ELEMENTOS JURÍDICOS DE LA PROPUESTA
 La propuesta de Decisión del Consejo se basa en los artículos 186 y 218, apartado 6, letra a), del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea.
 Habida cuenta de lo anterior, la Comisión propone que el Consejo celebre el Acuerdo en nombre de la Unión Europea.
 2017/0199 (NLE)
 Propuesta de
 DECISIÓN DEL CONSEJO
 relativa a la celebración del Acuerdo de cooperación científica y tecnológica entre la Unión Europea y la República Libanesa por el que se establecen las condiciones de la participación de la República Libanesa en la Asociación para la Investigación e Innovación en la Región del Mediterráneo (PRIMA)
 EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
 Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, y en particular su artículo 186, leído en relación con su artículo 218, apartado 6, letra a),
 Vista la propuesta de la Comisión Europea,
 Vista la aprobación del Parlamento Europeo,
 Considerando lo siguiente:
 (1)La Decisión (UE) 2017/1324 del Parlamento Europeo y del Consejo
 5
 prevé la participación de la Unión Europea en la Asociación para la Investigación e Innovación en la Región del Mediterráneo («PRIMA»), emprendida conjuntamente por varios Estados miembros.
 (2)La República Libanesa («el Líbano») ha manifestado su deseo de adherirse a PRIMA en calidad de Estado participante y en igualdad de condiciones con respecto a los Estados miembros y los países asociados a Horizonte 2020 que participan en PRIMA.
 (3)De conformidad con el artículo 1, apartado 2, de la Decisión (UE) 2017/1324, el Líbano se convertirá en un Estado participante en PRIMA a reserva de la celebración de un acuerdo internacional de cooperación científica y tecnológica con la Unión en el que se establezcan las condiciones de la participación del Líbano en PRIMA.
 (4)Con arreglo a la Decisión del Consejo <XXX>
 6
 , el Acuerdo de cooperación científica y tecnológica entre la Unión Europea y la República Libanesa por el que se establecen las condiciones de la participación de la República Libanesa en la Asociación para la Investigación e Innovación en la Región del Mediterráneo (PRIMA), fue firmado en nombre de la Unión el XX de XX de 20XX, a reserva de su celebración en una fecha posterior.
 (5)Procede aprobar el Acuerdo en nombre de la Unión.
 HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
 Artículo 1
 Se aprueba, en nombre de la Unión, el Acuerdo de cooperación científica y tecnológica entre la Unión Europea y la República Libanesa por el que se establecen las condiciones de la participación de la República Libanesa en la Asociación para la Investigación e Innovación en la Región del Mediterráneo (PRIMA).
 El texto del Acuerdo se adjunta a la presente Decisión.
 Artículo 2
 El Presidente del Consejo designará a la persona facultada para proceder, en nombre de la Unión, a la notificación prevista en el artículo 5, apartado 2, del Acuerdo, a fin de expresar el consentimiento de la Unión en quedar vinculada por el Acuerdo.
 Artículo 3
 La presente Decisión entrará en vigor el [día de su adopción].
 Hecho en Bruselas, el
 Por el Consejo,
 El Presidente
 (1)
 Decisión (UE) 2017/1324 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 4 de julio de 2017, sobre la participación de la Unión Europea en la Asociación para la Investigación e Innovación en la Región del Mediterráneo (PRIMA), emprendida conjuntamente por varios Estados miembros (DO L 185 de 18.7.2017, p. 1).
 (2)
 SWD(2016)332 final de 18.10.2016.
 (3)
 COM(2012) 497 final.
 (4)
 DO L 143 de 30.5.2006, p. 2.
 (5)
 Decisión (UE) 2017/1324 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 4 de julio de 2017, sobre la participación de la Unión Europea en la Asociación para la Investigación e Innovación en la Región del Mediterráneo (PRIMA), emprendida conjuntamente por varios Estados miembros (DO L 185 de 18.7.2017, p. 1).
 ---documentbreak---
 COMISIÓN EUROPEA
 Bruselas, 11.8.2017
 COM(2017) 433 final
 ANEXO
 de la
 Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO
 relativa a la celebración del Acuerdo de cooperación científica y tecnológica entre la Unión Europea y la República Libanesa por el que se establecen las condiciones de la participación de la República Libanesa en la Asociación para la Investigación e Innovación en la Región del Mediterráneo (PRIMA)
 Acuerdo de cooperación científica y tecnológica entre la Unión Europea y la República Libanesa por el que se establecen las condiciones de la participación de la República Libanesa en la Asociación para la Investigación e Innovación en la Región del Mediterráneo (PRIMA)
 La Unión Europea (en lo sucesivo, «la Unión»),
 por una parte,
 y
 la República Libanesa (en lo sucesivo, «el Líbano»),
 por otra,
 (en lo sucesivo, «las Partes»),
 Considerando que el Acuerdo Euromediterráneo de Asociación entre la Comunidad Europea y sus Estados miembros, por una parte, y la República Libanesa, por otra, que entró en vigor el 1 de abril de 2006, prevé la cooperación científica, técnica y tecnológica.
 Considerando que la Decisión (UE) 2017/1324 del Parlamento Europeo y del Consejo, sobre la participación de la Unión Europea en la Asociación para la Investigación e Innovación en la Región del Mediterráneo (PRIMA), emprendida conjuntamente por varios Estados miembros, regula las condiciones aplicables a la participación de los Estados miembros de la UE y los países asociados a Horizonte 2020 que sean Estados participantes en la iniciativa, en concreto sus obligaciones financieras y su participación en las estructuras de gobierno de la iniciativa.
 Considerando que, de conformidad con la Decisión (UE) 2017/1324, el Líbano se convertirá en un Estado participante en PRIMA a reserva de la celebración de un acuerdo internacional de cooperación científica y tecnológica con la Unión en el que se establezcan las condiciones de su participación.
 Considerando que el Líbano ha manifestado su deseo de adherirse a PRIMA en calidad de Estado participante en igualdad de condiciones con respecto a los Estados miembros de la UE y los países asociados a Horizonte 2020 que participan en PRIMA.
 Considerando que se requiere celebrar un acuerdo internacional entre la Unión y el Líbano para regular los derechos y las obligaciones de este país en calidad de Estado participante en PRIMA.
 Considerando que la plena cooperación y coordinación entre las autoridades competentes de ambas Partes es fundamental a efectos de la aplicación del presente Acuerdo.
 HAN CONVENIDO EN LO SIGUIENTE:
 Artículo 1
 Objeto
 El presente Acuerdo tiene por objeto establecer las condiciones de la participación del Líbano en la Asociación para la Investigación e Innovación en la Región del Mediterráneo (PRIMA).
 Artículo 2
 Condiciones de la participación del Líbano en PRIMA
 Las condiciones de la participación del Líbano en PRIMA serán las dispuestas en la Decisión (UE) 2017/1324 del Parlamento Europeo y del Consejo, sobre la participación de la Unión Europea en la Asociación para la Investigación e Innovación en la Región del Mediterráneo (PRIMA), emprendida conjuntamente por varios Estados miembros. Las Partes cumplirán las obligaciones establecidas por dicha Decisión y adoptarán las medidas pertinentes, en concreto prestando la asistencia necesaria a fin de garantizar la aplicación de su artículo 10, apartado 2, y su artículo 11, apartados 3 y 4. Las Partes acordarán las disposiciones detalladas en materia de asistencia, que son fundamentales para la cooperación entre ellas en el marco del presente Acuerdo.
 Artículo 3
 Ámbito de aplicación
 El presente Acuerdo se aplicará, por una parte, en los territorios en los que sean de aplicación el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y el Tratado de la Unión Europea, y, por otra, en el territorio del Líbano.
 Artículo 4
 Firma y aplicación provisional
 El presente Acuerdo se aplicará de manera provisional a partir de la fecha de su firma.
 Artículo 5
 Entrada en vigor y duración
 1. El presente Acuerdo será aprobado por las Partes de conformidad con sus respectivos procedimientos.
 2. El presente Acuerdo entrará en vigor en la fecha en que ambas Partes se notifiquen, por vía diplomática, que han concluido los procedimientos a que se hace referencia en el apartado 1.
 3. El presente Acuerdo permanecerá vigente mientras la Decisión (UE) 2017/1324 esté en vigor, salvo que cualquiera de las Partes lo denuncie de conformidad con el artículo 6.
 Artículo 6
 Extinción
 1. Cualquiera de las Partes podrá denunciar en cualquier momento el presente Acuerdo notificando por escrito a la otra Parte su intención de denunciarlo.
 La denuncia surtirá efecto seis meses después de la fecha en que la notificación por escrito llegue a su destinatario.
 2. Los proyectos y actividades en curso en el momento en que se extinga el presente Acuerdo se proseguirán hasta su conclusión en las condiciones establecidas en el mismo.
 3. Las Partes resolverán de común acuerdo otras posibles consecuencias de la extinción.
 Artículo 7
 Solución de diferencias
 El procedimiento de solución de diferencias previsto en el artículo 82 del Acuerdo Euromediterráneo de Asociación entre la Comunidad Europea y sus Estados miembros, por una parte, y la República Libanesa, por otra, será de aplicación a todo litigio relacionado con la aplicación o interpretación del presente Acuerdo.
 El presente Acuerdo se redactará en doble ejemplar en lenguas alemana, árabe, búlgara, checa, croata, danesa, eslovaca, eslovena, española, estonia, finesa, francesa, griega, húngara, inglesa, italiana, letona, lituana, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, rumana y sueca, siendo cada uno de estos textos igualmente auténtico.


text:
 |
 52011PC0884
 Ehdotus NEUVOSTON ASETUS vuosina 2014–2020 toteutettavasta Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta /* KOM/2011/0884 lopullinen - 2011/0436 (APP) */
 PERUSTELUT
 1. EHDOTUKSEN TAUSTA
 1.1.
 Yleinen tausta
 On tärkeää ja merkityksellistä kannustaa
 kansalaisia olemaan laajemmin mukana Euroopan unioniin ja sen edustamiin
 asioihin liittyvässä toiminnassa ja helpottaa heidän osallistumistaan. Olisi
 lisättävä kansalaisten osallistumista ajankohtaisiin tapahtumiin ja
 varmistettava, että he ymmärtävät paremmin unionin historian ja sen
 syntyvaiheet kahden hirvittävän maailmansodan jälkimainingeissa. Edellisissä
 kansalaisohjelmissa on tartuttu menestyksekkäästi näihin haasteisiin, ja tätä
 työtä on jatkettava unionin tasolla näiden kysymysten käsittelemiseksi.
 Kuten puheenjohtaja Barroso totesi puheessaan
 unionin tilasta vuonna 2011, meneillään on unionin koko historian suurin
 kriisi. Kriisi on rahoituksellinen, taloudellinen ja yhteiskunnallinen, mutta
 kyse on myös luottamuksen horjumisesta. Näin laajamittaisia taloudellisia ja
 yhteiskunnallisia ongelmia ei ratkaista kansallisilla suunnitelmilla eikä edes
 hallitusten välisellä yhteistyöllä, mutta kansalaiset eivät vieläkään ole
 täysin tietoisia unionin roolista ja saavutuksista. Komission on siis
 löydettävä tapoja lisätä kansalaisten tietoisuutta ja ymmärrystä unionin
 yhdentymiskehityksestä.
 Euroopan unionista tehty sopimus tuo unionia
 lähemmäksi kansalaisiaan ja synnyttää rajatylittävää keskustelua
 EU-politiikasta: sen 11 artiklalla otetaan käyttöön osallistavan demokratian
 kokonaan uusi ulottuvuus, jonka yksi avaintekijä on uusi kansalaisten
 aloiteoikeus.
 Komissio ehdottaa, että tämän ohjelman
 puitteissa ryhdyttäisiin toimiin valmiuksien luomiseksi
 kansalaisosallistumiselle (joka olisi strategisen kolmion yksi sivu
 kansalaisten tarpeisiin vastaamisen ja kansalaisten oikeuksien edistämisen
 ohella). Ohjelmalla pyritään
 (1)
 kehittämään kansalaisyhteiskunnan valmiuksia
 osallistua unionin politiikan laadintaprosessiin;
 (2)
 luomaan tukirakenteita, joiden kautta tällaisten
 keskustelujen tulokset kanavoidaan asianomaisen tason päätöksentekijöille;
 (3)
 tarjoamaan yksittäisille kansalaisille lisää
 tilaisuuksia osallistua keskusteluihin ja väittelyihin unioniin liittyvistä
 kysymyksistä.
 1.2.
 Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet
 Ohjelmalla pyritään täyttämään tarve saada
 aikaan aidompaa, todellista keskustelua unioniin liittyvistä kysymyksistä
 paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla, mistä se voidaan siirtää
 yleiseurooppalaiseen viitekehykseen. Ohjelma pyrkii saavuttamaan laajan joukon
 kansalaisia – ne, jotka eivät yleensä hakeudu vaikuttamaan tai osallistumaan
 unionin asioihin – monien eri järjestöjen kautta siten, että ihmiset ottaisivat
 ensimmäisen askeleen ja tulisivat mukaan toimintaan. Toiminnan (unioniin
 liittyvä) sisältö ja muoto voivat olla millaisia tahansa, kunhan niillä on
 rajatylittävä tai eurooppalainen ulottuvuus. Ohjelman lähestymistapa on
 horisontaalisen, eikä sen tarkoituksena ei ole korvata aihepiirikohtaisia
 ohjelmia eikä monistaa niiden kuulemisprosessia unionin tasolla, vaan saada
 kansalaiset liikkeelle paikallistasolla keskustelemaan Euroopan etua koskevista
 konkreettisista kysymyksistä. Näin kansalaiset tiedostaisivat, mikä vaikutus
 unionin politiikoilla on heidän jokapäiväiseen elämäänsä. He myös
 tiedostaisivat, että he voivat vaikuttaa Euroopan etuihin ja hyötyä niistä, ja
 ymmärtäisivät, mikä unionin tehtävä on.
 Ohjelman perustana on nykyisen Kansalaisten
 Eurooppa -ohjelman (2007–2013) vahvuuksien ja heikkouksien analyysi, jonka
 pohjalta suunnitellaan tulevan ohjelman rakenne, kohderyhmä, laajuus ja
 näkyvyys yhteiskunnallisessa ja maantieteellisessä mielessä, vaikutusten
 analyysi ja hyödyntämis- ja levittämismekanismit.
 Tulevan ohjelman yleistavoite on
 ”muistiperinnön vahvistaminen ja kansalaisten osallistumisvalmiuksien
 lisääminen unionin tasolla”. Ohjelmalla täytetään tähän liittyvä tarve luoda
 tukirakenteita, joiden kautta keskustelujen tulokset kanavoidaan asianomaisen
 tason päätöksentekijöille. Tätä tarkoitusta varten ohjelmalla parannetaan
 kansalaisjärjestöjen valmiuksia saada kansalaiset osallistumaan demokraattiseen
 toimintaan unionissa. Ehdotettuina erityistavoitteina on
 –
 virittää muistiperintöä, unionin yhdentymistä ja
 historiaa koskevaa keskustelua, pohdintaa ja yhteistyötä;
 –
 parantaa kansalaisten ymmärrystä ja valmiuksia
 osallistua unionin politiikan laadintaprosessiin ja luoda lisää tilaisuuksia
 toimia yhteisvastuullisesti ja osallistua kansalaisyhteiskuntaan ja
 vapaaehtoistoimintaan unionin tasolla.
 Koska uuden ohjelman ehdotettuja
 erityistavoitteita on rajoitettu, on määriteltävä uudet toiminnalliset
 tavoitteet. Niillä lisätään komission valmiuksia asettaa vakaita
 indikaattoreita, joiden avulla edistyminen ja vaikutukset voidaan mitata
 objektiivisemmin ja yksityiskohtaisemmin.
 –
 Autetaan järjestöjä edistämään muistiperintöä,
 eurooppalaisia arvoja ja historiaa koskevaa keskustelua ja toimintaa;
 –
 Autetaan Euroopan yleisen edun mukaisia järjestöjä,
 ylikansallisia kumppanuuksia ja verkostoja edistämään kansalaisten
 vuorovaikutusta unioniin liittyvissä asioissa;
 –
 Horisontaalinen ulottuvuus: hankkeen tulosten
 analyysi, levittäminen ja hyödyntäminen sisäisin ja ulkoisin toimin.
 1.3.
 Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan
 ja muihin tavoitteisiin
 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11
 artiklassa määrätään, että unionin toimielimet antavat kansalaisille ja
 etujärjestöille mahdollisuuden esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä
 kaikilla unionin toiminta-aloilla. Samassa artiklassa viitataan toimielinten
 velvollisuuteen käydä avointa ja säännöllistä vuoropuhelua
 kansalaisyhteiskunnan kanssa ja komission velvoitteeseen suorittaa sidosryhmien
 laajamittaisia kuulemisia sekä otetaan käyttöön kansalaisaloite. Syyskuussa 2009
 antamissaan poliittisissa suuntaviivoissa puheenjohtaja Barroso peräänkuulutti
 huomattavasti voimakkaampaa keskittymistä kansalaisiin, joiden olisi oltava
 Euroopan politiikan keskipisteessä. Kuten jäljempänä kuvataan, suunnitelmissa
 on liittää seuraavan sukupolven Kansalaisten Eurooppa -ohjelma paljon
 tiiviimmin konkreettiseen politiikan laadintaan. Tämän seurauksena yhteistyö
 tulee tiivistymään politiikat ja ohjelmat täytäntöönpanevien komission
 yksiköiden välillä.
 Ohjelma on yksi välineistä, joilla EU-sopimuksen
 10 ja 11 artiklan demokraattiset periaatteet liitetään unionin moniin
 alakohtaisiin politiikkoihin luopumatta kuitenkaan vuoropuheluista, joita
 Euroopan komissio käy kansalaisten, sidosryhmien ja intressitahojen kanssa.
 Seuraavan sukupolven Kansalaisten Eurooppa -ohjelma antaa kansalaisille
 mahdollisuuksia vaihtaa näkemyksiä kaikista unionin toimialoista kaikissa
 virallisen päätöksentekoprosessin vaiheissa. Hankkeiden aihepiirien
 liittämisellä paikalliseen ja alueelliseen yhteyteen ja sidosryhmien
 koostumuksella on merkittäviä synergiaetuja muiden unionin ohjelmien kanssa
 muun muassa työllisyyden, sosiaaliasioiden, koulutuksen, tutkimuksen ja
 innovoinnin, nuorison, kulttuurin, oikeusasioiden, naisten ja miesten
 tasa-arvon, syrjimättömyyden ja aluepolitiikan aloilla.
 Lisäksi ohjelma täydentää jäsenvaltioissa
 sijaitsevien Euroopan komission edustustojen tekemää työtä. Edustustot
 osallistuvat ohjelmasta tiedottamiseen ja sen edistämiseen niin paljon kuin
 mahdollista niiden toimeksiannon mukaisesti, joka on kommunikoida kansalaisten
 kanssa heidän kotimaassaan.
 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN
 JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET
 2.1 Intressitahojen kuuleminen
 Tärkeimpiä sidosryhmiä on kuultu erittäin
 laajasti Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta. Niiden näkemyksiä on pyydetty
 seuraavissa tilaisuuksissa:
 –
 20. kesäkuuta 2010 järjestettiin Brysselissä
 kuulemistapaaminen, johon osallistuivat seuraavat tärkeät sidosryhmät:
 tavanomaisiin kuulemisiin osallistuvan ryhmän jäsenet, Euroopan kansalaisuuden
 kansalliset yhteyspisteet (PEC), Euroopan kuntien ja alueiden neuvosto (CEMR),
 ystävyyskaupunkitoiminnan koordinaattorit sekä ohjelmakomitean jäsenet.
 Käsittely perustui avoimeen esityslistaan ja aktiivisen osallistumisen
 lähestymistapaan.
 –
 27. lokakuuta 2010 käynnistettiin verkossa julkinen
 kuuleminen Kansalaisten Eurooppa -ohjelman tulevaisuudesta komission
 interaktiivisen politiikan suunnittelun (IPM) välineen avulla. Kuulemiseen sai
 osallistua 5. tammikuuta 2011 asti, ja kommentteja pyydettiin kaikilta
 intressitahoilta: yksittäisiltä kansalaisilta, kansalaisyhteiskunnan
 järjestöiltä, viranomaisilta ja hallintoelimiltä, tutkimuslaitoksilta ja
 innovaatioinstituuteilta, eurooppalaisilta ja kansainvälisiltä organisaatioilta
 ja muilta tahoilta. Vastauksia saatiin 412, ja erikseen vielä viisi
 lisäkommenttia. Komissio on analysoinut esitetyt näkemykset ulkopuolisen
 konsultin avulla. Julkisen kuulemisen tulokset ja yksityiskohtainen analyysi
 ovat saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/citizenship.
 –
 21. kesäkuuta 2011 järjestettiin Brysselissä toinen
 sidosryhmien tapaaminen, johon saapui 100 osanottajaa.
 –
 Touko-kesäkuussa 2011 toteutettiin kolme
 kohderyhmien kyselytutkimusta Wienissä, Pariisissa ja Varsovassa.
 Kyselytutkimukset koskivat ohjelman eri osa-alueita (ystävyyskaupunkitoimintaa,
 kansalaisyhteiskunnan kehittymisen vaikutuksia, muistiperintöä) ja ne
 saattoivat sidosryhmät yhteen tutkijoiden, paikallis- ja valtionhallinnon sekä
 toimittajien kanssa.
 –
 Sidosryhmien säännöllinen kuuleminen: 2–3
 tapaamista vuodessa komission ja noin 70:n Kansalaisten Eurooppa ‐ohjelmassa
 aktiivisesti mukana olevan eurooppalaisen järjestön välillä.
 2.2 Asiantuntijatiedon käyttö
 Laatiessaan vaikutustenarviointia
 ohjelmaehdotuksen valmistelun yhteydessä komissio otti huomioon
 asiantuntijatiedot, jotka sidosryhmät esittivät kahdessa sidosryhmätapaamisessa
 ja jotka intressitahot esittivät julkisessa verkkokuulemisessa. Näitä tietoja
 verrattiin keväällä 2011 kuultujen kohderyhmien asiantuntijatietoihin.
 Jotta nykyisen ohjelman kokemukset saataisiin
 hyödynnettyä, ulkopuolinen konsultti suoritti vuonna 2010 välivaiheen
 arvioinnin. Siitä saatiin merkittävästi tärkeää tietoa, jota käytettiin hyväksi
 sekä vaikutusten arvioinnissa että ohjelmaehdotuksessa.
 2.3 Vaikutusten arviointi
 Täysimittainen vaikutusten arviointi
 suoritettiin kesällä 2011. Vaikutustenarviointilautakunta käsitteli kertomusta
 21. syyskuuta 2011 ja pyysi siihen useita parannuksia. Eritoten se pyysi
 toimittamaan täydellisemmän ja kohdennetumman ongelma-analyysin, täsmentämään
 tavoitteet paremmin, suunnittelemaan ja arvioimaan olennaiset
 toimintavaihtoehdot sekä selkeyttämään arviointijärjestelyä ja määrittämään
 selkeämmät edistymistä ilmaisevat indikaattorit. Nämä seikat on sisällytetty
 nykyiseen kertomukseen.
 Lisäksi ohjelma liitettiin monivuotisen
 rahoituskehyksen 2014–2020 kumulatiiviseen vaikutusten arviointiin.
 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN
 SISÄLTÖ
 3.1 Ehdotetun toimen lyhyt
 kuvaus
 Euroopan komissio ehdottaa vuosiksi 2014–2020
 Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa, joka rakentuu nykyiselle ohjelmalle.
 Ohjelmalla pyritään lisäämään valmiuksia kansalaisosallistumiseen unionin
 tasolla ja näin pääsemään laajempaan päämäärään, joka on
 kansalaisosallistumisen edistäminen sekä tietoisuuden ja ymmärryksen lisääminen
 unioniin liittyvistä asioista. Ohjelmalla on kaksi ulottuvuutta, joista
 toisessa autetaan Euroopan yleisen edun mukaisia järjestöjä, ylikansallisia
 kumppanuuksia ja verkostoja edistämään kansalaisten vuorovaikutusta unioniin
 liittyvissä asioissa ja toisessa autetaan järjestöjä, jotka edistävät
 eurooppalaisia arvoja ja historiaa koskevaa keskustelua ja toimintaa. Koko
 ohjelman läpi leikkaavana toimena aiotaan toteuttaa ohjelman toimintojen
 tuottamien tulosten analyysi, levittäminen ja hyödyntäminen. Ohjelma pannaan
 edeltäjänsä tavoin täytäntöön avoimiin ehdotuspyyntöihin perustuvilla
 toiminta-avustuksilla ja toimikohtaisilla avustuksilla sekä tarjouspyyntöihin
 perustuvilla palvelusopimuksilla. Komissio voi kustannus-hyötyanalyysin
 perusteella käyttää olemassa olevaa toimeenpanovirastoa ohjelman
 täytäntöönpanemiseksi tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä
 hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta 19. joulukuuta 2002 annetun neuvoston
 asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesti.
 3.2 Oikeusperusta
 SEUT-sopimuksen 352 artikla.
 3.3 Toissijaisuusperiaate
 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11
 artiklassa määrätään unionin toimielinten velvollisuuksista antaa
 ”kansalaisille ja etujärjestöille mahdollisuus esittää ja vaihtaa julkisesti
 mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla”. Samassa artiklassa viitataan
 toimielinten velvollisuuteen käydä ”avointa ja säännöllistä vuoropuhelua
 etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa” ja komission velvoitteeseen
 suorittaa sidosryhmien laajamittaisia kuulemisia sekä otetaan käyttöön
 eurooppalainen kansalaisaloite.
 Näiden perussopimuksen määräysten
 toteutumiseksi tarvitaan tarkoituksenmukaisia keinoja. Kansalaisten Eurooppa
 -ohjelma on yksi näistä keinoista, ja toinen on Euroopan parlamentin ja
 neuvoston asetus (EU) N:o 211/2011 kansalaisaloitteesta.
 Unionin tuoma lisäarvo voidaan osoittaa myös
 uuden ohjelman yksittäisten toimien tasolla:
 –
 ”Muistiperintö ja Euroopan kansalaisuus” -ohjelmalohkossa pyritään auttamaan järjestöjä edistämään Euroopan
 yhdentymistä ja historiaa koskevaa keskustelua ja toimintaa ylikansallisella
 tasolla tai kun kyseessä on selkeä eurooppalainen ulottuvuus. Tietyissä
 historiaan liittyvissä toimissa riittää eurooppalainen ulottuvuus.
 Historialliset arkistot ja muistiperintökohteet ovat paikkaan sidottuja, mutta
 niillä on usein unionin laajuista merkitystä.
 –
 ”Demokraattiseen toimintaan osallistuminen ja
 kansalaisvaikuttaminen” ‐ohjelmalohkossa
 pyritään parantamaan kansalaisten ymmärrystä ja valmiuksia osallistua unionin
 politiikan laadintaprosessiin. Sillä pyritään myös luomaan lisää tilaisuuksia
 toimia yhteisvastuullisesti ja osallistua kansalaisyhteiskuntaan ja
 vapaaehtoistoimintaan unionin tasolla. Näin laaja toiminta-ala ja korkea
 tavoitetaso voidaan saavuttaa ainoastaan unionin toimilla.
 –
 ”Tulosten hyödyntäminen” kattaa koko ohjelman horisontaalisesti. Siinä keskitytään edellä
 mainittujen lohkojen hankkeiden tulosten analyysiin, levittämiseen,
 hyödyntämiseen ja niistä tiedottamiseen. Kansalliset ja alueelliset foorumit
 voisivat auttaa parhaiden käytäntöjen ja ideoiden keräämistä tavoista lisätä
 kansalaisosallistumista, mutta tarvitaan myös Euroopan laajuisia foorumeita ja
 yhteisiä välineitä, joilla laajennetaan näkökulmaa ja helpotetaan
 rajatylittävää vuoropuhelua.
 Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla
 toteuttaa tämän asetuksen tavoitteita, jotka voidaan ohjelman toimien ja
 toimenpiteiden ylikansallisen ja monenvälisen luonteen takia siten toteuttaa
 paremmin Euroopan unionin tasolla.
 3.4 Suhteellisuusperiaate
 Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen,
 koska siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden
 saavuttamiseksi Euroopan tasolla.
 3.5 Vaikutukset perusoikeuksiin
 Ohjelmassa tuetaan välillisesti Euroopan
 unionin perusoikeuskirjan 39 artiklassa vahvistettuja unionin kansalaisten
 perusoikeuksia.
 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 Komission ehdotuksessa vuosien 2014–2020
 monivuotiseksi rahoituskehykseksi esitetään, että Kansalaisten Eurooppa
 -ohjelmalle kohdistetaan 229 miljoonaa euroa käypinä hintoina.
 4.1 Täytäntöönpano
 Hallinnon osalta asetuksella pyritään
 järkeistetympään ja yksinkertaisempaan lähestymistapaan ja sitä myötä parempaan
 kustannustehokkuuteen. Mittakaavaedut ovat merkittävät, kun samanluonteisilla
 toimilla on samanlaiset täytäntöönpanosäännöt ja menettelyt. Näin yksinkertaistetaan
 sekä edunsaajien että EU:n ja jäsenvaltioiden hallintoelinten työtä.
 Yksinkertaistaminen on olennaisen tärkeää jo
 nykyisessä ohjelmassa, ja uudessa ohjelmassa sitä kehitetään vielä lisää. Kun
 käytetään toimeenpanovirastoa koko ohjelmakauden ajan, saadaan aikaan
 huomattavia säästöjä hallinto- ja henkilöstöresursseissa. Käyttämällä
 kertakorvauksia, kiinteämääräistä rahoitusta, yksikkökustannuksia ja sähköisiä
 hakemuksia ja tehostamalla paikan päällä tehtäviä tarkastuksia siten, että
 saman alueen järjestöihin tehtävät käynnit kootaan yhteen, vähennetään
 hallinnollista taakkaa entisestään ja saadaan aikaan merkittäviä
 kustannussäästöjä.
 2011/0436 (APP)
 Ehdotus
 NEUVOSTON ASETUS
 vuosina 2014–2020 toteutettavasta
 Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
 tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 352 artiklan,
 ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 sen jälkeen kun säädösehdotus on toimitettu
 kansallisille parlamenteille,
 ottaa huomioon Euroopan parlamentin
 hyväksynnän[1],
 noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan
 mukaisesti unionin toimielimet antavat kansalaisille ja etujärjestöille
 mahdollisuuden esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla unionin
 toiminta-aloilla ja käyvät avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen
 ja kansalaisyhteiskunnan kanssa
 (2)
 Eurooppa 2020 -strategian[2] avulla unioni ja jäsenvaltiot
 pyrkivät tulevalla vuosikymmenellä edistämään kasvua, työllisyyttä,
 tuottavuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.
 (3)
 Vaikka voidaan objektiivisesti todeta, että unionin
 kansalaisuus vakiintuneine oikeuksineen tuo selkeää lisäarvoa, unioni ei aina
 tuo kovin tehokkaasti esille sitä, että monien taloudellisten ja
 yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisemisen ja unionin politiikkojen välillä on
 yhteys. Tästä johtuu, että huomattavat saavutukset kuten rauha ja vakaus
 Euroopassa, pitkän aikavälin kestävä kasvu, vakaat hinnat, tehokas kuluttajien
 ja ympäristön suojelu ja perusoikeuksien edistäminen eivät aina ole
 nostattaneet kansalaisissa vahvaa tunnetta unioniin kuulumisesta.
 (4)
 Jotta kansalaiset tuntisivat, että EU-asiat
 kuuluvat heille ja jotta he voisivat osallistua täysimittaisesti yhä tiiviimmän
 unionin rakentamiseen, tarvitaan erilaisia ylikansallisia ja unionin tasoisia
 toimia ja koordinoituja ponnisteluja. Eurooppalainen kansalaisaloite on
 ainutlaatuinen tilaisuus kansalaisille osallistua suoraan EU:n lainsäädännön
 kehittämiseen[3].
 (5)
 Aktiivisen Euroopan kansalaisuuden edistämiseksi
 vuosina 2007–2013 toteutettavasta Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta 12 päivänä
 joulukuuta 2006 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o
 1904/2006/EY[4]
 perustettiin toimintaohjelma, joka vahvisti tarpeen pitää yllä vuoropuhelua
 kansalaisjärjestöjen ja kuntien kanssa sekä tukea kansalaisten aktiivista
 osallistumista.
 (6)
 Välivaiheen arviointikertomus, julkinen kuuleminen
 verkossa ja kaksi peräkkäistä sidosryhmien kuulemiskokousta vahvistivat, että
 sekä kansalaisjärjestöt että yksittäiset osallistujat pitävät uutta ohjelmaa
 tärkeänä ja että se olisi perustettava, jotta organisaatioiden tasolla voidaan
 vaikuttaa valmiuksien kehittämiseen ja henkilökohtaisella tasolla kiinnostuksen
 kasvattamiseen unioniin liittyvistä asioista.
 (7)
 Hankkeiden aihepiirien liittämisellä paikalliseen
 ja alueelliseen yhteyteen ja sidosryhmien koostumuksella pitäisi olla
 merkittäviä synergiaetuja muiden unionin ohjelmien kanssa muun muassa
 työllisyyden, sosiaaliasioiden, koulutuksen, nuorison, kulttuurin,
 oikeusasioiden, naisten ja miesten tasa-arvon, syrjimättömyyden ja
 aluepolitiikan aloilla.
 (8)
 Kaiken tyyppisen yhteisöllisen toiminnan
 elvyttämiseksi uuden ohjelman olisi katettava useita erilaisia toimia ja
 käsitettävä muun muassa kansalaisten tapaamisia, yhteydenpitoa ja keskusteluja
 kansalaisuuteen liittyvistä asioista, unionin tason tapahtumia, aloitteita
 Euroopan historiaa muovanneiden tapahtumien pohtimiseksi, aloitteita
 tietoisuuden kasvattamiseksi unionin toimielimistä ja niiden toiminnasta sekä keskusteluja
 Euroopan poliittisista kysymyksistä.
 (9)
 Ohjelman horisontaalisen ulottuvuuden avulla olisi
 taattava tulosten hyödyntäminen ja siirrettävyys suuremman vaikutuksen ja
 pitkän aikavälin jatkuvuuden saavuttamiseksi. Käynnistetyillä toiminnoilla
 olisi tätä varten oltava selkeä yhteys Euroopan poliittiseen ohjelmaan, ja
 niistä olisi viestittävä tarkoituksenmukaisesti.
 (10)
 EU:n monikielisen luonteen takia olisi
 kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että kaikkien jäsenvaltioiden
 kansalaiset ja kansalaisjärjestöt ovat tasapainoisesti mukana ylikansallisissa
 hankkeissa ja toimissa.
 (11)
 Liittyvät maat, ehdokasmaat ja
 mahdolliset ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva
 strategia, ja ETA-sopimukseen osallistuvat EFTA-maat ovat potentiaalisia EU:n
 ohjelmiin osallistujia niiden kanssa tehtyjen sopimusten ehtojen mukaisesti.
 (12)
 Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman koko keston
 ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää
 budjettiyhteistyöstä, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja
 moitteettomasta varainhoidosta XX päivänä YYkuuta 201Y tehdyn Euroopan
 parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 17 kohdan
 mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
 (13)
 Tämän asetuksen nojalla viestintätoimiin
 osoitetuilla resursseilla on lisäksi edistettävä Euroopan unionin poliittisten
 prioriteettien viestintää, sikäli kuin ne liittyvät tämän asetuksen
 yleistavoitteisiin.
 (14)
 Ohjelmaa olisi seurattava säännöllisesti ja
 arvioitava riippumattomasti yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden kanssa,
 jotta siihen voidaan tehdä toimenpiteiden asianmukaisen täytäntöönpanon
 kannalta välttämättömät tarkistukset.
 (15)
 Euroopan unionin taloudellisia etuja olisi menojen
 hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita
 ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä
 hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen
 takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset.
 (16)
 Ensisijaisesti tuetaan hankkeita, joiden
 vaikutukset ovat suuret, eritoten hankkeita, jotka liittyvät suoraan EU:n
 politiikkoihin ja joissa osallistutaan EU:n poliittisen ohjelman laatimiseen.
 Moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen ohjelman täytäntöönpanoa
 olisi yksinkertaistettava edelleen käyttämällä kertakorvauksia,
 kiinteämääräistä rahoitusta ja yksikkökustannuksia.
 (17)
 Päätöksen N:o 1904/2006/EY nojalla ennen 31 päivää
 joulukuuta 2013 aloitettujen toimien seurantaa varten olisi toteutettava
 siirtymäkauden toimenpiteitä.
 (18)
 Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla
 toteuttaa tämän asetuksen tavoitteita, jotka voidaan siten ohjelman toimien ja
 toimenpiteiden ylikansallisen ja monenvälisen luonteen takia toteuttaa paremmin
 Euroopan unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä perussopimuksen 5
 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa
 vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä
 sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
 (19)
 Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset
 tämän asetuksen täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä
 täytäntöönpanovaltaa ohjelman soveltamisalan ja tavoitteiden osalta. Tätä
 valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti
 jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä
 helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o
 182/2011[5]
 mukaisesti,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
 1 artikla
 Perustaminen
 ja yleiset tavoitteet
 1.
 Tällä asetuksella perustetaan Kansalaisten Eurooppa
 -ohjelma, jäljempänä ”ohjelma”, 1 päivänä tammikuuta 2014 alkavaksi ja 31
 päivänä joulukuuta 2020 päättyväksi kaudeksi.
 2.
 Osana laajempaa päämäärää, joka on Euroopan
 unioniin liittyvien asioiden ymmärtämisen ja kansalaisosallistumisen
 edistäminen, ohjelmassa on tuettava seuraavaa yleistavoitetta:
 –
 Muistiperinnön vahvistaminen ja kansalaisten
 osallistumisvalmiuksien lisääminen unionin tasolla.
 2 artikla
 Ohjelman
 erityistavoitteet
 Ohjelmalla on seuraavat erityistavoitteet,
 jotka toteutetaan ylikansallisilla toimilla tai toimilla, joilla on selkeä
 eurooppalainen ulottuvuus:
 1. tietoisuuden lisääminen
 muistiperinnöstä sekä unionin historiasta, identiteetistä ja tavoitteista
 virittämällä keskustelua, pohdintaa ja verkottumista;
 Edistymistä mitataan joko suoraan tai välillisesti
 tavoitettujen edunsaajien määrällä, hankkeiden laadulla ja ensimmäistä kertaa
 hakevien prosenttiosuudella.
 2. demokraattiseen toimintaan
 osallistumisen ja kansalaisvaikuttamisen kannustaminen unionin tasolla
 parantamalla kansalaisten ymmärrystä unionin politiikan laadintaprosessista ja
 lisäämällä heidän mahdollisuuksiaan osallistua kansalaisyhteiskuntaan ja
 vapaaehtoistoimintaan unionin tasolla.
 Edistymistä mitataan joko suoraan tai välillisesti
 tavoitettujen edunsaajien määrällä, edunsaajien käsityksellä EU:sta ja sen
 toimielimistä, hankkeiden laadulla ja ensimmäistä kertaa hakevien
 prosenttiosuudella.
 3 artikla
 Ohjelman
 rakenne ja tuetut toimet
 1. Ohjelmassa on seuraavat kaksi
 lohkoa:
 (a)
 ”Muistiperintö ja Euroopan kansalaisuus”
 (b)
 ”Demokraattiseen toimintaan osallistuminen ja
 kansalaisvaikuttaminen”.
 Näitä kahta lohkoa täydentävät horisontaaliset
 toimet, joissa analysoidaan, levitetään ja hyödynnetään hankkeen tuloksia
 (”Hyödyntämistoimet”).
 2. Tavoitteiden saavuttamiseksi
 ohjelmasta rahoitetaan muun muassa seuraavan tyyppisiä toimia, jotka
 toteutetaan ylikansallisesti tai joilla on selkeä eurooppalainen ulottuvuus:
 –
 kansalaisten tapaamiset, ystävyyskaupunkitoiminta
 –
 ylikansallisten kumppanuuksien ja verkostojen
 luominen ja toiminta
 –
 Euroopan yleisen edun mukaisten järjestöjen
 tukeminen
 –
 yhteisöjen muodostaminen ja kansalaisuuteen
 liittyvistä kysymyksistä keskusteleminen tietotekniikan avulla ja/tai
 sosiaalisen median välityksellä
 –
 unionin tason tapahtumat
 –
 Euroopan historiaa muovanneita tapahtumia koskevat
 keskustelut, tutkimukset ja toimet, jotta erityisesti natsismin ja stalinismin
 aikana tehtyjä rikoksia ei unohdettaisi
 –
 pohdinnat ja keskustelut yhteisistä arvoista
 –
 aloitteet tietoisuuden lisäämiseksi EU:n
 toimielimistä ja niiden toiminnasta
 –
 toimet, joilla tuettujen aloitteiden tuloksia
 hyödynnetään ja tuodaan enemmän esille
 –
 kansalaisuuteen ja kansalaisosallistumiseen
 liittyvät tutkimukset
 –
 jäsenvaltioiden tiedotusohjelmien ja
 neuvontarakenteiden tukeminen.
 4 artikla
 Toimenpiteet
 Toimenpiteet voivat olla avustuksia tai
 julkisia hankintoja koskevia sopimuksia.
 1. Unionin avustusta voidaan
 myöntää esimerkiksi toiminta-avustuksina tai toimikohtaisina avustuksina.
 2. Julkisia hankintoja koskevat
 sopimukset kattavat palvelujen ostot, kuten tapahtumien järjestämisen,
 selvitys- ja tutkimustoiminnan, tiedotuksen ja tiedonlevityksen välineet,
 seurannan ja arvioinnin,
 5 artikla
 Ohjelmaan
 osallistuminen
 Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat,
 jäljempänä ’osallistujamaat’:
 (a)
 jäsenvaltiot
 (b)
 liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset
 ehdokasmaat niiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten
 periaatteiden ja edellytysten mukaisesti, jotka on vahvistettu asianomaisissa
 puitesopimuksissa, assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa
 sopimuksissa;
 (c)
 ETA-sopimuksen osapuolina olevat EFTA-maat kyseisen
 sopimuksen määräysten mukaisesti.
 6 artikla
 Ohjelman
 kohderyhmät
 Ohjelmaan voivat osallistua kaikki Euroopan
 yhdentymistä edistävät sidosryhmät, erityisesti paikallisviranomaiset ja
 -järjestöt, eurooppalaisen julkiset politiikan tutkimusorganisaatiot
 (ajatushautomot), kansalaisryhmät ja muut kansalaisyhteiskunnan järjestöt
 (kuten vainoista selviytyneiden yhdistykset) sekä koulutus- ja
 tutkimuslaitokset.
 7 artikla
 Kansainvälisten
 järjestöjen kanssa tehtävä yhteistyö
 Ohjelmaan voi sisältyä myös tämän ohjelman
 alaan kuuluvia yhteisiä toimia, joita toteutetaan yhteisrahoituksen pohjalta ja
 varainhoitoasetuksen[6]
 mukaisesti yhdessä kansainvälisten järjestöjen kuten Euroopan neuvoston ja
 Unescon kanssa.
 8 artikla
 Ohjelman
 täytäntöönpano
 Komissio hyväksyy ohjelman
 täytäntöönpanemiseksi tarvittavat vuotuiset työohjelmat
 täytäntöönpanosäädöksillä 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun neuvoa-antavan
 menettelyn mukaisesti. Työohjelmissa vahvistetaan tavoitteet, odotetut
 tulokset, toteutustapa ja rahoitussuunnitelman kokonaismäärä. Niihin sisältyy
 myös kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kunkin toimen rahoitukseen
 varatusta määrästä sekä alustava toteutusaikataulu. Niissä on mainittava
 avustusten osalta prioriteetit, keskeiset arviointiperusteet ja
 yhteisrahoituksen enimmäismäärä.
 9 artikla
 Komitea
 1. Komissiota avustaa komitea.
 Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
 2. Kun viitataan tähän kohtaan,
 sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.
 10 artikla
 Sidosryhmien
 kuuleminen
 Komissio käy säännöllistä vuoropuhelua
 ohjelman edunsaajien, asianosaisten sidosryhmien ja asiantuntijoiden kanssa.
 11 artikla
 Johdonmukaisuus
 unionin muiden välineiden kanssa
 Komissio varmistaa, että tämä ohjelma on
 johdonmukainen unionin muiden toiminta-alojen välineiden kanssa ja täydentää
 niitä; kyseessä ovat erityisesti yleissivistävä koulutus, ammatillinen
 koulutus, kulttuuri, urheilu, perusoikeudet ja -vapaudet, sosiaalinen
 osallisuus, sukupuolten tasa-arvo, syrjinnän torjuminen, tutkimus ja
 innovointi, laajentumispolitiikka ja unionin ulkoiset toimet.
 12 artikla
 Talousarvio
 1. Rahoituspuitteet ohjelman
 täytäntöönpanoa varten ovat 229 miljoonaa euroa.
 2. Tämän asetuksen nojalla
 viestintätoimiin osoitetuilla resursseilla on lisäksi edistettävä Euroopan
 unionin poliittisten prioriteettien[7]
 viestintää, sikäli kuin ne liittyvät tämän asetuksen yleistavoitteisiin.
 13 artikla
 Euroopan
 unionin taloudellisten etujen suojaaminen
 3.
 Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että
 tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin
 taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa
 ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos
 sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät
 takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta
 ehkäiseviä seuraamuksia.
 4.
 Komissiolla ja sen edustajilla sekä
 tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän
 asetuksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja
 alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia
 tarkastuksia.
 Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä
 ’OLAF’, voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen
 mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla suoritettavia
 todentamisia ja tarkastuksia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty
 asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai päätökseen
 taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia
 etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
 Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena
 olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä
 yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa
 on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja
 OLAF:lle valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia
 todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja
 toisen alakohdan soveltamista.
 14 artikla
 Seuranta
 ja arviointi
 1. Komissio huolehtii, että
 ohjelman toteutusta seurataan säännöllisesti suhteessa asetettuihin
 tavoitteisiin käyttämällä tulosindikaattoreita. Seuranta- ja arviointiprosessin
 tuloksia on hyödynnettävä ohjelman täytäntöönpanossa. Seurantaan kuuluu 3
 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettujen kertomusten laadinta.
 Indikaattorit olisi tarvittaessa eriteltävä
 sukupuolen ja iän perusteella.
 2. Komissio huolehtii ohjelman
 säännöllisestä, ulkopuolisesta ja riippumattomasta arvioinnista ja raportoi
 säännöllisesti Euroopan parlamentille.
 3. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille,
 neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle
 (d)
 väliarviointia koskevan kertomuksen saaduista
 tuloksista sekä tämän ohjelman täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä
 näkökohdista viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017;
 (e)
 tiedonannon tämän ohjelman jatkamisesta viimeistään
 31 päivänä joulukuuta 2018;
 (f)
 jälkiarviointia koskevan kertomuksen viimeistään 1
 päivänä heinäkuuta 2023.
 15 artikla
 Siirtymäsäännös
 Kumotaan Euroopan parlamentin ja neuvoston
 päätös N:o 1904/2006/EY 1 päivästä tammikuuta 2014.
 Ennen 31 päivää joulukuuta 2013 aloitettuja
 toimia, jotka perustuvat päätökseen N:o 1904/2006/EY, hallinnoidaan niiden
 päättymiseen asti kyseisen päätöksen mukaisesti.
 Varainhoitoasetuksen 18 artiklan mukaisesti
 määrärahat, jotka vastaavat päätöksen N:o 1904/2006/EY mukaan aiheettomasti
 maksettujen budjettimäärärahojen palauttamisesta saatuja käyttötarkoitukseen
 sidottuja tuloja, voidaan asettaa ohjelman käyttöön.
 16 artikla
 Voimaantulo
 Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä
 päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa
 lehdessä.
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan
 velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
 Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston
 puolesta
 Puheenjohtaja
 LIITE
 1.
 ALOITTEIDEN KUVAUS
 Lisätietoja ohjelman piiriin pääsystä
 LOHKO 1: Muistiperintö ja Euroopan
 kansalaisuus
 Lohkon määrittävät ne mahdolliset hankkeet ja
 aloitteet, jotka voidaan käynnistää sen otsakkeen alla, eivät hakemaan
 oikeutettujen kansalaisjärjestöjen tai toimijoiden tyyppi.
 Lohkosta tuetaan toimintoja, joissa
 kannustetaan pohtimaan yhteisiä arvoja niiden laajimmassa mielessä ottaen
 huomioon niiden moninaisuus. Varoja voi olla saatavilla aloitteille, joissa
 pohditaan Euroopan nykyhistorian totalitaaristen järjestelmien (varsinkin
 muttei pelkästään natsismin ja stalinismin) syitä ja muistetaan niiden uhreja.
 Lohkoon pitäisi kuulua myös Euroopan lähihistorian muita merkittäviä vaiheita
 koskevia toimintoja. Etusijalla ovat erityisesti toimet, joissa kannustetaan
 suvaitsevaisuuteen ja sovintoon ja joilla pyritään saavuttamaan nuorempi
 sukupolvi.
 LOHKO 2: Demokraattiseen toimintaan
 osallistuminen ja kansalaisvaikuttaminen
 Lohkon määrittävät ne mahdolliset hankkeet ja
 aloitteet, jotka voidaan käynnistää sen otsakkeen alla, eivät hakemaan
 oikeutettujen kansalaisjärjestöjen tai toimijoiden tyyppi. Tähän lohkoon
 kuuluvat toiminnot, jotka kattavat kansalaisosallistumisen sen laajimmassa
 mielessä ja joissa erityishuomio on menetelmien luomisessa pitkän aikavälin
 jatkuvuutta silmällä pitäen. Ensisijaisesti tuetaan aloitteita ja hankkeita,
 joilla on selkeä yhteys Euroopan poliittiseen ohjelmaan.
 Lohkosta voidaan kattaa myös hankkeita ja
 aloitteita, joissa luodaan tilaisuuksia toimia yhteisvastuullisesti ja
 osallistua kansalaisyhteiskuntaan ja vapaaehtoistoimintaan unionin tasolla.
 Naisten houkuttelemisessa lukuisammin mukaan
 poliittiseen ja taloudelliseen päätöksentekoon on vielä paljon työtä. Ihmisten
 elämään vaikuttavia päätöksiä tekevien pitäisi kuunnella paremmin naisten
 mielipiteitä ja toimia niiden perusteella.
 HORISONTAALINEN TOIMI: Tulosten
 hyödyntäminen
 Tämä toimi määritellään koko ohjelmalle, ja
 sitä sovelletaan sekä lohkoon 1 että lohkoon 2.
 Toimesta tuetaan aloitteita, joilla
 parannetaan tulosten siirrettävyyttä, sijoitusten tuottoa ja kokemuksista
 oppimista. Toimen tarkoituksena on hyödyntää ja tuoda enemmän esille
 sellaisista aloitteista saatavia tuloksia, jotka on käynnistetty pitkän
 aikavälin jatkuvuuden tukemiseksi.
 Toimeen sisältyy ”valmiuksien luominen” eli
 sellaisten tukitoimenpiteiden kehittäminen, jotka liittyvät parhaiden
 toimintatapojen vaihtoon, paikallis- ja aluetason sidosryhmien, myös
 viranomaisten, kokemusten yhdistämiseen ja uusien taitojen hankkimiseen
 esimerkiksi koulutuksen avulla. Viimeksi mainittuun voisi kuulua esimerkiksi
 vertaisperiaatteella tapahtuva taitotiedon vaihto, kouluttajien kouluttaminen
 ja ohjelmasta rahoitusta saavien järjestöjen ja hankkeiden tietokannan
 luominen.
 2.
 Ohjelman hallinnointi
 Ohjelmassa kehitetään monivuotisten
 kumppanuuksien periaatetta. Kumppanuudet perustuvat sovittuihin tavoitteisiin,
 ja niitä muokataan tulosten analysoinnin pohjalta sen varmistamiseksi, että
 kansalaisyhteiskunta ja Euroopan unioni molemmat hyötyvät niistä.
 Etusijalla ovat yleisesti ottaen hankkeet,
 joiden vaikutukset ovat suuret, eritoten hankkeet, jotka liittyvät suoraan
 unionin politiikkoihin ja joissa osallistutaan unionin poliittisen ohjelman
 laatimiseen.
 Ohjelmaa ja valtaosaa toimista voi hallinnoida
 keskitetysti toimeenpanovirasto.
 Kaikkien toimien täytäntöönpano perustuu
 kansainvälisyyteen, tai niillä pitäisi olla selkeä eurooppalainen ulottuvuus.
 Toimien avulla edistetään kansalaisten liikkuvuutta ja ajatustenvaihtoa
 Euroopan unionissa.
 Verkottuminen ja kerrannaisvaikutusten
 korostaminen, myös uusimman tieto- ja viestintätekniikan ja sosiaalisen median
 käyttö, ovat tärkeitä tekijöitä, jotka vaikuttavat sekä toimien että mukana
 olevien järjestöjen luonteeseen. Vuorovaikutuksen ja synergiaetujen
 synnyttämistä ohjelmaan osallistuvien erityyppisten toimijoiden välillä
 kannustetaan voimakkaasti.
 Ohjelman määrärahoilla voidaan kattaa myös
 sellaisia menoja, jotka liittyvät ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden
 toteuttamisen kannalta välittömästi tarpeellisiin valmistelutoimenpiteisiin,
 seurantaan, valvontaan, tarkastuksiin ja arviointiin, esimerkiksi tutkimuksiin,
 kokouksiin sekä tiedotus- ja julkaisutoimintaan. Lisäksi määrärahoilla voidaan
 kattaa tietojen vaihtoon tarkoitettuihin tietoverkkoihin liittyviä kuluja sekä
 mahdollisia muita tekniseen ja hallinnolliseen apuun liittyviä menoja, joista
 komissio voi päättää ohjelman hallinnointia varten.
 Ohjelman yleisten hallintomenojen olisi oltava
 oikeassa suhteessa ohjelman tehtäviin.
 Komissio voi harjoittaa tarkoituksenmukaista
 tiedotus-, julkaisu- ja tiedonlevitystoimintaa varmistaen siten, että
 ohjelmasta tuetut toimet tulevat laajalti tunnetuiksi ja että ne ovat
 vaikutukseltaan tehokkaita.
 Ohjelmalle osoitetut määrärahat kattavat myös
 Euroopan unionin poliittisten prioriteettien viestinnän[8].
 3.
 Seuranta
 Edellä 2 artiklan erityistavoitteissa kuvataan
 ne tulokset, joita ohjelmalla pyritään saavuttamaan. Edistymistä mitataan
 käyttämällä tulosindikaattoreita seuraavasti:
 Erityistavoite 1:
 Tietoisuuden lisääminen muistiperinnöstä sekä unionin historiasta,
 identiteetistä ja tavoitteista virittämällä keskustelua, pohdintaa ja
 verkottumista.
 Tulosindikaattorit || Viimeisin tiedossa oleva tulos || Keskipitkän aikavälin tavoitteet (tulokset)
 Suoraan ja välillisesti tavoitettujen edunsaajien lukumäärä || Käytössä olevat indikaattorit eivät ilmaise näitä tietoja. Uudessa ohjelmassa vahvistetaan tämän indikaattorin perustaso. ||
 Hankkeiden lukumäärä ja tulosten laatu || Käytössä olevat indikaattorit eivät ilmaise näitä tietoja. Uudessa ohjelmassa vahvistetaan tämän indikaattorin perustaso. || Hankkeiden määrä kasvaa 80 %. Ulkopuolisten asiantuntijoiden antama keskiarvosana paranee.
 Ensimmäistä kertaa hakevien prosenttiosuus || Keskimäärin noin 33 % (toimesta ja vuodesta riippuen) || Kautta linjan vähintään 15 %.
 Erityistavoite 2:
 Demokraattiseen toimintaan osallistumisen ja kansalaisvaikuttamisen
 kannustaminen unionin tasolla parantamalla kansalaisten ymmärrystä unionin
 politiikan laadintaprosessista ja lisäämällä heidän mahdollisuuksiaan
 osallistua kansalaisyhteiskuntaan ja vapaaehtoistoimintaan unionin tasolla.
 Tulosindikaattorit || Viimeisin tiedossa oleva tulos || Keskipitkän aikavälin tavoitteet (tulokset)
 Suoraan osallistuvien osallistujien lukumäärä || 1 100 000 kansalaista (2010) Uudessa ohjelmassa vahvistetaan tämän indikaattorin perustaso. || Vähintään 600 000 henkilöä vuodessa; naisten ja miesten osallistuminen on tasapuolista.
 Ohjelman välillisesti tavoittamien henkilöiden määrä || Käytössä olevat indikaattorit eivät ilmaise näitä tietoja. Uudessa ohjelmassa vahvistetaan tämän indikaattorin perustaso. || Lopullisessa kertomuksessa annettujen tietojen ja tulosten aggregointi. Keskipitkän aikavälin tavoite: 5 miljoonaa henkilöä (ottaen huomioon tavoitettujen naisten ja miesten lukumäärä).
 Osallistuvien järjestöjen lukumäärä || Käytössä olevat indikaattorit eivät ilmaise näitä tietoja. Uudessa ohjelmassa vahvistetaan tämän indikaattorin perustaso. || 2 000 järjestöä vuodessa.
 Edunsaajien käsitys EU:sta ja sen toimielimistä || Elokuun 2011 Eurobarometrin mukaan alle puolet (41 %) Euroopan kansalaisista luotti EU:hun tai tunsi kuuluvansa siihen. Ohjelman edunsaajien perusmäärät vahvistetaan hankkeiden alussa. || Ohjelman edunsaajien luottamuksen kasvu Euroopan unionia kohtaan hankkeen päättymisen jälkeen.
 Hankkeiden laatu || Käytössä olevat indikaattorit eivät ilmaise näitä tietoja. Uudessa ohjelmassa vahvistetaan tämän indikaattorin perustaso. || Ulkopuolisten asiantuntijoiden antama keskiarvosana paranee.
 Ensimmäistä kertaa hakevien prosenttiosuus || Keskimäärin noin 33 % (toimesta ja vuodesta riippuen) || Kautta linjan vähintään 15 %.
 Ylikansallisten ja useita yhteistyökumppaneita käsittävien kumppanuuksien ja verkostojen lukumäärä || 656 (tiedot vuodelta 2009. Ei sisällä toiminta-avustuksia ja muistiperintöä). Uudessa ohjelmassa vahvistetaan tämän indikaattorin perustaso. || 5 %:n kasvu (ylikansalliset kumppanuudet ja verkostot). 50 %:n kasvu (ylikansalliset kumppanuudet ja verkostot).
 Ohjelmasta paikallisella tai Euroopan tasolla tuettujen toimintojen seurauksena tehtyjen poliittisten aloitteiden lukumäärä ja laatu || Käytössä olevat indikaattorit eivät ilmaise näitä tietoja. Uudessa ohjelmassa vahvistetaan tämän indikaattorin perustaso. || Lopullisessa kertomuksessa annettujen tietojen ja tulosten aggregointi.
 Toimintojen maantieteellinen peitto Ohjelman osanottajien lukumäärän ja maan väestömäärän välinen korrelaatio. || Käytössä olevat indikaattorit eivät ilmaise näitä tietoja. Uudessa ohjelmassa vahvistetaan tämän indikaattorin perustaso. || Vähintään yksi hanke maata kohti vuodessa.
 4.
 Tarkastukset ja valvonta
 Tämän asetuksen mukaisesti valittuihin
 hankkeisiin sovelletaan otoksiin perustuvaa tarkastusjärjestelmää.
 Avustuksen saajan on säilytettävä komission
 saatavilla kaikki tositteet menotapahtumista viiden vuoden ajan viimeisestä
 maksusta. Avustuksen saajan on varmistettava, että myös sen kumppanien tai
 jäsenten hallussa olevat tositteet toimitetaan tarvittaessa komissiolle.
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
 RAHOITUSSELVITYS
 1. PERUSTIEDOT
 EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi
 1.2. Toimintalohko(t)
 toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
 1.3. Ehdotuksen/aloitteen
 luonne
 1.4. Tavoitteet
 1.5. Ehdotuksen/aloitteen
 perustelut
 1.6. Toiminnan
 ja sen rahoitusvaikutusten kesto
 1.7. Hallinnointitapa
 (hallinnointitavat)
 2. HALLINNOINTI
 2.1. Seuranta-
 ja raportointisäännöt
 2.2. Hallinnointi-
 ja valvontajärjestelmä
 2.3. Toimenpiteet
 petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN
 ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
 3.1. Kyseeseen
 tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
 3.2. Arvioidut
 vaikutukset menoihin
 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin
 3.2.2. Arvioidut
 vaikutukset toimintamäärärahoihin
 3.2.3. Arvioidut
 vaikutukset hallintomäärärahoihin
 3.2.4. Yhteensopivuus
 nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
 3.2.5. Ulkopuolisten
 tahojen osallistuminen rahoitukseen
 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN
 LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
 1. PERUSTIEDOT
 EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi
 Ehdotus
 neuvoston asetukseksi vuosina 2014–2020 toteutettavasta Kansalaisten Eurooppa
 -ohjelmasta
 1.2. Toimintalohko(t)
 toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[9]
 16.05
 Euroopan kansalaisuuden edistäminen
 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne
 x Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen.
 ̈ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen,
 joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[10].
 ̈ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan
 toimen jatkamiseen.
 ̈ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on
 suunnattu uudelleen.
 1.4. Tavoitteet
 1.4.1. Komission monivuotinen
 strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden)
 saavuttamista ehdotus/aloite tukee
 Euroopan
 kansalaisuuden vahvistaminen
 1.4.2. Erityistavoite
 (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis-
 ja budjetointijärjestelmässä
 Ohjelmalla
 on seuraavat erityistavoitteet, jotka toteutetaan ylikansallisilla toimilla tai
 toimilla, joilla on selkeä eurooppalainen ulottuvuus:
 1.
 Tietoisuuden lisääminen muistiperinnöstä sekä unionin historiasta,
 identiteetistä ja tavoitteista virittämällä keskustelua, pohdintaa ja
 verkottumista;
 2.
 Demokraattiseen toimintaan osallistumisen ja kansalaisvaikuttamisen
 kannustaminen unionin tasolla parantamalla kansalaisten ymmärrystä unionin
 politiikan laadintaprosessista ja lisäämällä heidän mahdollisuuksiaan
 osallistua kansalaisyhteiskuntaan ja vapaaehtoistoimintaan unionin tasolla.
 Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
 budjetointijärjestelmässä
 16.05
 Euroopan kansalaisuuden edistäminen
 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset
 ja vaikutukset
 Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella
 on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen
 - Kansalaisjärjestöjen
 parempi valmius saada kansalaiset osallistumaan demokraattiseen toimintaan
 unionissa
 1.4.4. Tulos- ja
 vaikutusindikaattorit
 Selvitys siitä, millaisin indikaattorein
 ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan.
 Kansalaisjärjestöjen
 ajamien hankkeiden määrä ja laatu; hankkeiden tarkoituksena on
 --
 vaikuttaa unionin politiikan laadintaprosessiin
 --
 vahvistaa yhteenkuuluvuutta yhteiskunnassa
 --
 parantaa unionin roolin ymmärtämistä.
 -
 Suoraan ja välillisesti osallistuvien lukumäärä
 -
 Osallistuvien järjestöjen, ylikansallisten kumppanuuksien ja verkostojen
 lukumäärä
 -
 Ensimmäistä kertaa hakevien prosenttiosuus
 -
 Toimintojen maantieteellinen peitto
 1.5. Ehdotuksen/aloitteen
 perustelut
 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella
 vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
 Ohjelmalla
 pyritään täyttämään tarve saada aikaan aidompaa, todellista keskustelua unionin
 liittyvistä kysymyksistä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla,
 mistä se voidaan siirtää yleiseurooppalaiseen viitekehykseen. Ohjelma pyrkii
 saavuttamaan laajan joukon kansalaisia – ne, jotka eivät yleensä hakeudu
 vaikuttamaan tai osallistumaan unionin asioihin – monien eri järjestöjen kautta
 siten, että ihmiset ottaisivat ensimmäisen askeleen ja tulisivat mukaan
 toimintaan. Toiminnan (unioniin liittyvä) sisältö ja muoto voivat olla
 millaisia tahansa, kunhan niillä on rajatylittävä tai eurooppalainen
 ulottuvuus. Ohjelman horisontaalisen lähestymistavan tarkoituksena ei ole
 korvata aihepiirikohtaisia ohjelmia eikä monistaa niiden kuulemisprosessia
 unionin tasolla, vaan saada kansalaiset liikkeelle paikallistasolla
 keskustelemaan Euroopan etua koskevista konkreettisista kysymyksistä. Näin
 kansalaiset tiedostaisivat, mikä vaikutus unionin politiikoilla on heidän
 jokapäiväiseen elämäänsä. He myös tiedostaisivat, että he voivat vaikuttaa
 Euroopan etuihin ja hyötyä niistä, ja ymmärtäisivät, mikä unionin tehtävä on.
 Ohjelman
 perustana on nykyisen Kansalaisten Eurooppa -ohjelman (2007–2013) vahvuuksien
 ja heikkouksien analyysi, jonka pohjalta suunnitellaan tulevan ohjelman
 rakenne, kohderyhmä, tiedotus ja näkyvyys yhteiskunnallisessa ja
 maantieteellisessä mielessä, vaikutusten analyysi ja hyödyntämis- ja
 levittämismekanismit.
 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava
 lisäarvo
 Ohjelma
 noudattaa toissijaisuusperiaatetta tarjoamalla käyttöön välineen, jolla
 toimielimet voivat täyttää Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklassa
 määrätyn velvoitteensa antaa ”kansalaisille ja etujärjestöille mahdollisuuden
 esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla unionin
 toiminta-aloilla" ja käydä ”avointa ja säännöllistä vuoropuhelua
 etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa”. Nämä tehtävät voidaan
 toteuttaa ainoastaan unionin toimilla, ei jäsenvaltioiden tasolla.
 Ei
 ole olemassa yhtä ainoaa ratkaisua, jolla palautetaan unionin ja sen
 kansalaisten välinen yhteys, edistetään tehokkaasti kansalaisosallistumista ja
 vahvistetaan näin eurooppalaisen identiteetin tunnetta ja tunnetta siitä, että
 EU-asiat kuuluvat kansalaisille. Tähän tarvitaan monenlaisia, koordinoidusti
 toteutettuja toimia sekä ylikansallisella että Euroopan tasolla.
 Kansalaisyhteiskuntaan
 osallistuminen on Euroopassa luonteeltaan sellaista, että sitä voidaan
 kasvattaa ainoastaan tarjoamalla yksittäisille kansalaisille ja
 kansalaisjärjestöille tilaisuuksia toimia vuorovaikutuksessa rajojen yli.
 Pelkät kansallisen tai paikallisen tason toimet ovat tässä riittämättömiä ja
 tehottomia.
 1.5.3. Vastaavista toimista saadut
 kokemukset
 Kahden
 (vuosina 2008 ja 2009 toteutetun) tutkimuksen tulokset ja nykyisen, vuosien
 2007–2013 Kansalaisten Eurooppa -ohjelman (vuosina 2009–2010 suoritetun)
 väliarvioinnin tulokset antavat osviittaa ohjelman tähänastisista
 saavutuksista. Väliarvioinnissa tarkasteltiin ohjelman vaikutusta osallistuviin
 järjestöihin ja yksilöihin. Vastaajista 82 prosenttia (kansalaisyhteiskuntaa
 edustavista tahoista 84 prosenttia) koki, että ohjelma oli auttanut heitä
 kehittämään järjestöjensä valmiuksia.
 Vuoden
 2009 tutkimuksessa (Europe for Citizens Survey 2009), joka koski
 vaikutusindikaattorien kehittämistä Kansalaisten Eurooppa ‐ohjelmalle ja
 niiden mukauttamista vuoden 2009 vuotuiseen hallintosuunnitelmaan, korostettiin
 muutoksia, joita oli tapahtunut ohjelmasta rahoitettuun toimintaan joko kerran
 tai toistuvasti osallistuneiden henkilöiden asenteissa. Tulosten mukaan 83
 prosenttia kyselytutkimukseen vastanneista koki, että heidän tietämyksensä
 eurooppalaiseen kulttuuriin, identiteettiin ja perintöön liittyvistä seikoista
 oli lisääntynyt ohjelman toimintaan osallistumisen ansiosta. Vastaajista 75
 prosenttia totesi tuntevansa itsensä eurooppalaisemmaksi, ja 71 prosenttia
 tunsi enemmän olevansa osa Euroopan unionia. Vastaajista 82 prosenttia tunsi
 enemmän solidaarisuutta muita eurooppalaisia kohtaan.
 1.5.4. Yhteensopivuus muiden
 kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
 Euroopan
 unionista tehdyn sopimuksen 10–11 artiklassa tunnustetaan jokaisen kansalaisen
 oikeus osallistua demokraattiseen toimintaan unionissa ja että päätökset on
 tehtävä mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia. Lisäksi
 sopimuksessa vaaditaan, että kansalaisille ja etujärjestöille annetaan
 mahdollisuus vaihtaa mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla ja että
 toimielimet käyvät avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja
 kansalaisyhteiskunnan kanssa.
 Merkityksellisenä
 ja täysin selväsanaisena ilmauksena Lissabonin sopimuksen määräyksistä
 puheenjohtaja Barroso peräänkuulutti varsinkin syyskuussa 2009 antamissaan
 poliittisissa suuntaviivoissa huomattavasti voimakkaampaa keskittymistä
 kansalaisiin, joiden olisi oltava EU:n politiikan keskipisteessä. Kuten
 jäljempänä kuvataan, suunnitelmissa on liittää seuraavan sukupolven
 Kansalaisten Eurooppa -ohjelma paljon tiiviimmin konkreettiseen politiikan
 laadintaan. Tämän seurauksena yhteistyö tulee tiivistymään politiikat ja
 ohjelmat täytäntöönpanevien komission yksiköiden välillä.
 Ohjelma
 on yksi välineistä, joilla EU-sopimuksen 10–11 artiklan demokraattiset
 periaatteet liitetään EU:n moniin alakohtaisiin politiikkoihin luopumatta
 vuoropuheluista, joita Euroopan komissio käy kansalaisten, sidosryhmien ja
 intressitahojen kanssa. Seuraavan sukupolven Kansalaisten Eurooppa -ohjelma
 antaa kansalaisille mahdollisuuksia vaihtaa näkemyksiä kaikista unionin
 toimialoista kaikissa virallisen päätöksentekoprosessin vaiheissa. Hankkeiden
 aihepiirien liittämisellä paikalliseen ja alueelliseen yhteyteen ja
 sidosryhmien koostumuksella on merkittäviä synergiaetuja muiden unionin
 ohjelmien kanssa muun muassa työllisyyden, sosiaaliasioiden, yhtäläisten
 mahdollisuuksien, koulutuksen, nuorison, kulttuurin, oikeusasioiden ja
 aluepolitiikan aloilla.
 1.6. Toiminnan ja sen
 rahoitusvaikutusten kesto
 x Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto
 on rajattu.
 –
 x Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja päättyy
 31.12.2020
 –
 x Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2014 ja päättyvät vuonna 2022.
 ̈ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa
 ei ole rajattu.
 –
 Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna
 VVVV,
 –
 minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
 1.7. Hallinnointitapa
 (hallinnointitavat)[11]
 x komissio hallinnoi suoraan keskitetysti
 x välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
 –
 x toimeenpanovirastoille
 –
 ̈ yhteisöjen perustamille elimille[12]
 –
 ̈ kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun
 tehtäviä hoitaville elimille
 –
 ̈ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan
 unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään
 varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä
 ̈ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
 ̈ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa
 ̈ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)
 Jos käytetään useampaa kuin yhtä
 hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
 lisätietoja.
 Huomautukset:
 2. HALLINNOINTI
 2.1. Seuranta- ja
 raportointisäännöt
 Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset.
 Komissio
 toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja
 sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle
 1.
 väliarviointia koskevan kertomuksen saaduista tuloksista sekä tämän ohjelman
 täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista viimeistään 31.
 joulukuuta 2017.
 2.
 tiedonannon tämän ohjelman jatkamisesta viimeistään 31. joulukuuta 2018.
 3.
 jälkiarviointia koskevan kertomuksen viimeistään 1. heinäkuuta 2023.
 2.2. Hallinnointi- ja
 valvontajärjestelmä
 2.2.1. Todetut riskit
 A: Keskeiset riskit ja
 tärkeimmät virhelähteet
 Tulevalle
 Kansalaisten Eurooppa -ohjelmalle on nykyisen ohjelman perusteella kartoitettu
 seuraavat keskeiset riskit ja virhelähteet:
 -
 Erityinen kohderyhmä: useimmat ohjelmaan osallistuvista ovat todennäköisesti
 pieniä tai keskisuuria organisaatioita. Niistä kaikilla ei ole vahvaa
 taloudellista asemaa eikä kehittyneitä hallintorakenteita. Tällä voi olla
 vaikutus niiden rahoitukselliseen ja toiminnalliseen kykyyn hallinnoida
 EU-rahoitusta;
 -
 On olemassa rajallinen kaksinkertaisen rahoituksen riski, sillä yksiköt voivat
 saada useita avustuksia EU:n eri ohjelmista.
 On
 huomattava, että useimpia nykyisen Kansalaisten Eurooppa -ohjelman toimia
 hallinnoi koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto
 (EACEA). Tätä saatetaan jatkaa tulevassa ohjelmassa.
 Toimeenpanoviraston
 hallinnoimien toimien osalta
 Komissio
 huolehtii toimeenpanovirastojen osalta vaadittavista valvontatoimenpiteistä
 varainhoitoasetuksen 59 artiklan mukaisesti [toimeenpanovirastoista annetun
 neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesti].
 Lisäksi
 komissio seuraa ja valvoo, että toimeenpanovirasto saavuttaa asianmukaiset
 valvontatavoitteet sen hallinnoitavaksi annettavien toimien osalta. Tämä
 valvonta sisällytetään toimeenpanovirastosta vastaavan pääosaston ja
 toimeenpanoviraston välistä yhteistyötä koskeviin ehtoihin ja
 toimeenpanoviraston puolivuosittaiseen raportointiin.
 Ehdotetussa
 ohjelmassa suunniteltujen yksinkertaistamistoimenpiteiden pitäisi vähentää
 virheiden riskiä vielä lisää.
 Komission
 suoraan hallinnoimien toimien osalta
 Komissio
 aikoo hallinnoida suoraan mahdollisimman vähäistä määrää avustuksia ja
 palvelusopimuksia.
 Nykyisen
 ohjelman aikana havaittujen virheiden analyysi osoittaa, että virheissä on
 useimmiten kysymys edunsaajien kyvyttömyydestä esittää todentavia asiakirjoja
 tai että esitetyt asiakirjat ovat puutteellisia. Toteutetuilla korjaavilla
 toimilla pitäisi voida vähentää havaittujen virheiden määrää ennen nykyisen
 monivuotisen rahoituskehyksen päättymistä. Toimiin sisältyvät myös edunsaajien
 velvoitteita koskevat tiedotustoimet. Näin siirrytään kohti hankkeiden
 tulosperusteista päättämistä.
 Myös
 keskitettyjen suorien toimien tapauksessa suunnitelluilla yksinkertaistuksilla
 autetaan pienentämään virheiden riskiä.
 B: Arvioitu virheosuus
 Vuosina
 2009–2010 monivuotinen virheprosentti oli 1,40–1,50 prosenttia.
 Useimmat
 virheet kuuluivat edellä yksilöityjen tärkeimpien virhelähteiden piiriin.
 Vuonna 2010 valmisteltiin virheiden vähentämiseksi toimintasuunnitelma, jota
 pannaan parhaillaan toimeen ja joka sisältää toimenpiteitä edunsaajille
 toimitettavien, niiden rahoitukseen liittyviä velvoitteita koskevien tietojen
 laadun parantamiseksi, strategian seurantakäyntien tehokkuuden ja
 vaikuttavuuden parantamiseksi, strategian tositteiden tarkastuksen
 tehostamiseksi sekä vuoden 2011 tarkastussuunnitelman konsolidoinnin.
 Koska
 suunnitelmissa on nykyiseen ohjelmaan verrattuna uusia yksinkertaistamis- ja
 valvontatoimenpiteitä (ks. 2.2.2), vaatimustenvastaisuuksien määrä Kansalaisten
 Eurooppa -ohjelmassa tulee todennäköisesti olemaan 2 prosentin kynnysarvon
 alapuolella.
 2.2.2. Valvontamenetelmä(t)
 A: EACEA:n kanssa perustettua sisäistä valvontajärjestelmää koskevat
 tiedot
 Kansalaisten
 Eurooppa -ohjelman valvontajärjestelmä on riskiperustainen. Se sisältää
 jäljempänä mainitut keskeiset tarkastukset, jotka toteuttaa pääosin EACEA.
 1. Valintavaiheessa
 -
 hakijoiden toiminnallisten ja rahoituksellisten valmiuksien tarkastaminen
 -
 tukikelpoisuus- ja hylkäysperusteiden tarkastaminen
 - talousarvion
 ja sisällön arviointi ja tarkastus
 -
 oikeudelliset ja rahoitukselliset verifioinnit
 -
 mahdollisten päällekkäisrahoitustapausten tunnistaminen soveltuvien
 tietojenkäsittelyvälineiden avulla
 2. Sopimuksen hallinnointivaiheessa
 -
 tehtävien eriyttämiseen perustuvat varainhoitoprosessit
 -
 kiinteämääräisten maksujen ja kertakorvausten käytön lisääminen
 virhemahdollisuuksien vähentämiseksi
 -
 hankkeen talousarvioon perustuvien avustusten osalta lopullisiin tilityksiin
 sovellettavien tositteiden tarkastusten määrittely asianomaisten riskien ja
 tarkastusten kustannusten perusteella
 *
 kynnyksen ylittävien avustusten osalta tilintarkastuslausunnot pakollisia
 loppumaksatuksen yhteydessä
 *
 pienempien avustusten osalta edunsaajien toimitettava näytteitä laskuista;
 näytteiden sisältö määritetään kunkin toimen osalta riskiperustaisen analyysin
 perusteella
 -
 sääntöjen yksinkertaistaminen sekä näistä säännöistä edunsaajille
 toimitettavien tietojen selkeyden ja avoimuuden parantaminen
 -
 seurantakäyntien tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantaminen käyttämällä
 riskiperustaisia kriteereitä seurattavien hankkeiden valinnassa ja
 laatuperustaisia kriteereitä hankkeiden täytäntöönpanon seurannassa.
 3. Jälkitarkastukset
 -
 kattavaan riskianalyysiin perustuva vuosittainen jälkitarkastussuunnitelma
 (riskiperustainen ja satunnaisotanta)
 -
 ad-hoc-tarkastukset, kun on syytä epäillä sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia
 Tarkastusten
 edunsaajille aiheuttaman rasitteen odotetaan vähenevän nykytilanteeseen
 verrattuna, sillä yksinkertaistamisen ja edunsaajille toimitettavien tietojen
 laadun paranemisen voidaan odottaa vähentävän väärinkäytösten riskiä.
 4. Komission suorittama EACEA:n valvonta
 Avustusprosessiin
 liittyvien tarkastusten lisäksi komissio huolehtii toimeenpanovirastojen osalta
 vaadittavista valvontatoimenpiteistä varainhoitoasetuksen 59 artiklan
 mukaisesti. Komissio seuraa ja valvoo, että EACEA saavuttaa asianmukaiset
 valvontatavoitteet sen hallinnoitavaksi annettavien toimien osalta. Tämä
 valvonta sisällytetään vastaavan pääosaston ja EACEA:n välistä yhteistyötä
 koskeviin ehtoihin ja toimeenpanoviraston puolivuosittaiseen raportointiin.
 B: EACEA:n hallinnoimien toimien arvioidut valvontakustannukset
 1. Valintavaiheessa ja sopimuksen hallinnointivaiheessa
 1.1.
 Henkilöstökustannukset
 Arvio
 on tehty ottaen huomioon nykyisen Kansalaisten Eurooppa -ohjelman
 valvontatoimet, jotka on suoritettu
 -
 sellaisen operatiivisen ja varainhoitohenkilöstön toimesta, joiden tehtävänä on
 käynnistys ja tarkastus
 -
 missä tahansa hankkeen elinkaaren vaiheessa (valinta, sopimuksen tekeminen,
 maksatus).
 Valvontatoimia suorittavien henkilöiden määrä || Vakiokustannukset || Yhteensä (1 vuosi)
 Sopimuspohjaiset toimihenkilöt: 6,6 || 64 000 euroa || 422 400 euroa
 Väliaikaiset toimihenkilöt: 1,6 || 127 000 euroa || 203 200 euroa
 || || Yhteensä ohjelman kestoaikana: 4 379 200 euroa
 1.2. Muut kustannukset
 || Vakiokustannukset || Yhteensä (1 vuosi)
 Paikan päälle tehtävät tarkastusmatkat || 1 000 euroa || 20 000 euroa
 Edunsaajien toimittamat tarkastustodistukset || 1 300 euroa || 86 000 euroa
 || || Yhteensä ohjelman kestoaikana: 742 000 euroa
 2. Jälkitarkastukset
 2.1 Henkilöstö
 Valvontatoimia suorittavien henkilöiden määrä || Vakiokustannukset || Yhteensä (1 vuosi)
 Sopimuspohjaiset toimihenkilöt: 0,25 || 64 000 euroa || 16 000 euroa
 Väliaikaiset toimihenkilöt: 0,05 || 127 000 euroa || 6 350 euroa
 || || Yhteensä ohjelman kestoaikana: 156 450 euroa
 2.2. Jälkitarkastukset
 Satunnaiset, riskiperustaiset ja ad-hoc-tarkastukset || Vakiokustannukset || Yhteensä (1 vuosi)
 || 10 500 euroa || 98 000 euroa
 || || Yhteensä ohjelman kestoaikana: 686 000 euroa
 3. EACEA:n kokonaisvalvontakustannukset verrattuna hallinnoitavaan
 toimintabudjettiin
 Kansalaisten
 Eurooppa -ohjelman toimintabudjetti on 205,9 miljoonaa euroa, joten EACEA:n
 hallinnoimien toimien valvontakustannukset ovat noin 2,90 prosenttia
 talousarviosta.
 2.3. Toimenpiteet petosten ja
 sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
 Kaikkien
 viranomaisvalvontamekanismien soveltamisen lisäksi PO COMM laatii
 petostentorjuntastrategian, joka noudattelee 24. kesäkuuta 2011 hyväksyttyä
 komission uutta monivuotista petostentorjuntastrategiaa, jotta voidaan
 varmistaa, että pääosaston petoksentorjuntavalvontatoimet ovat komission
 strategian mukaisia ja että sen riskinhallintamallissa suuntaudutaan petoksille
 alttiiden osa-alueiden ja asianmukaisten vastatoimien kartoittamiseen.
 Tarvittaessa perustetaan verkostoryhmiä ja luodaan asianmukaisia tietoteknisiä
 välineitä, joilla analysoidaan Kansalaisten Eurooppa ‐ohjelmaan liittyviä
 petostapauksia.
 On
 korostettava, että OLAF:lle on nykyisen Kansalaisten Eurooppa -ohjelman aikana
 ilmoitettu vain hyvin vähäinen määrä petoksia (4 tapausta).
 Tämä
 yhdessä alhaisten virhemäärien kanssa on perusteena sille, että petosten ja
 sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi uudessa ohjelmassa toteutettavien
 toimenpiteiden on oltava suhteutettuja ja kustannustehokkaita.
 Mahdollisten
 petosten ja sääntöjenvastaisuuksien vähentämiseksi ehdotetaan seuraavia toimia:
 -
 Petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen on otettu huomioon jo ohjelman
 perusasetelmassa, kun sääntöjä on yksinkertaistettu ja kiinteämääräisen
 rahoituksen ja kertakorvausten käyttöä lisätty.
 -
 Mahdollisen päällekkäisen rahoituksen varalta tehdään systemaattisesti
 tarkastuksia ja useiden avustusten saajat yksilöidään.
 -
 Ad-hoc-tarkastuksia tehdään, kun on syytä epäillä sääntöjenvastaisuuksia tai
 petoksia.
 -
 Toimeenpanoviraston on raportoitava mahdollisista petoksista ja
 sääntöjenvastaisuuksista komissiolle sekä tapauskohtaisesti että säännöllisen
 raportointinsa yhteydessä.
 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
 RAHOITUSVAIKUTUKSET
 3.1. Kyseeseen tulevat
 monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
 · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
 budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Moniv. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet
 || JM/EI-JM ([13]) || EFTA-mailta[14] || ehdokas-mailta[15] || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 3 || 16.01.04. Kansalaisten Eurooppa Hallintomenot || EI-JM || EI || KYLLÄ || EI || EI
 3 || 16.05.01.01 Kansalaisten Eurooppa || JM || KYLLÄ || KYLLÄ || EI || EI
 · Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
 Monivuotisen
 rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Moniv. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet
 Lukumäärä Turvallisuus ja kansalaisuus || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokasmailta || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 3 || [XX.YY.YY.YY] || || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI
 3.2. Arvioidut vaikutukset
 menoihin
 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista
 vaikutuksista menoihin
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 käypinä hintoina
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 3 || Turvallisuus ja kansalaisuus
 PO COMM || || || Vuosi 2014[16] || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuosi 2021 || Vuosi 2022 || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat || || || || || || || || || ||
 16.05.01.01 || Sitoumukset || (1) || 27,800 || 27,800 || 28,800 || 29,700 || 29,700 || 30,600 || 31,600 || 0 || 0 || 206,000
 Maksut || (2) || 16,175 || 23,725 || 28,125 || 28,025 || 29,400 || 30,300 || 30,300 || 11,700 || 8,250 || 206,000
 Budjettikohdan numero || Sitoumukset || (1a) || || || || || || || || || ||
 Maksut || (2a) || || || || || || || || || ||
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[17] || || || || || || || || || ||
 || || || || || || || || || || || ||
 16.01.04. || || (3) || 3,200 || 3,200 || 3,200 || 3,300 || 3,300 || 3,400 || 3,400 || || || 23,000
 PO COMM:n määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 31,000 || 31,000 || 32,000 || 33,000 || 33,000 || 34,000 || 35,000 || || || 229,000
 Maksut || =2+2a+3 || 19,375 || 26,925 || 31,325 || 31,325 || 32,700 || 33,700 || 33,700 || 11,700 || 8,250 || 229,000
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 27,800 || 27,800 || 28,800 || 29,700 || 29,700 || 30,600 || 31,600 || 0 || 0 || 206,000
 Maksut || (5) || 16,175 || 23,725 || 28,125 || 29,400 || 29,400 || 30,300 || 30,300 || 11,700 || 8,250 || 206,000
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || 3,200 || 3,200 || 3,200 || 3,300 || 3,300 || 3,400 || 3,400 || 0 || 0 || 23,000
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN COMM kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 31,000 || 31,000 || 32,000 || 33,000 || 33,000 || 34,000 || 35,000 || 0 || 0 || 229,000
 Maksut || =5+ 6 || 19,375 || 26,925 || 31,325 || 31,325 || 32,700 || 33,700 || 33,700 || 11,700 || 8,250 || 229,000
 Jos
 ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen:
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || || || || || || || ||
 Maksut || (5) || || || || || || || ||
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || || || || || || || ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (viitemäärä) || Sitoumukset || =4+ 6 || || || || || || || ||
 Maksut || =5+ 6 || || || || || || || ||
 Komissio saattaa antaa Kansalaisten
 Eurooppa -ohjelman täytäntöönpanon toimeenpanoviraston tehtäväksi. Arvioitujen
 kustannusten määriä ja jakautumista voi olla tarpeen mukauttaa lopullisesti
 päätetyn ulkoistamisasteen mukaisesti.
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || Hallinto
 milj.
 euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) käypinä hintoina
 || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 PO: COMM ||
  Henkilöresurssit || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 8,512
  Muut hallintomenot || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 1,911
 PO COMM YHTEENSÄ || Määrärahat || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 10,423
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = = maksut yhteensä) || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 10,423
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 || || || Vuosi 2014[18] || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuosi 2021 || Vuosi 2022 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 32,489 || 32,489 || 33,489 || 34,489 || 34,489 || 35,489 || 36,489 || || || 239,423 ||
 Maksut || 20,864 || 28,414 || 32,814 || 32,814 || 34,189 || 35,189 || 35,189 || 11,700 || 8,250 || 239,423 ||
 3.2.2. Arvioidut vaikutukset
 toimintamäärärahoihin
 –
 ̈ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
 –
 x Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:
 Maksusitoumusmäärärahat,
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset ò || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 TUOTOKSET
 Tyyppi[19] || Keskimäär. kustan-nukset || Tuotosten määrä || Kus-tan-nus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä
 Toimi 1 Tietoisuuden lisääminen muistiperinnöstä sekä unionin historiasta, identiteetistä ja tavoitteista virittämällä keskustelua, pohdintaa ja verkottumista || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Kumppanuudet (3 vuotta) || Toiminta-avustukset || 0,175 || 8 || 1,400 || 8 || 1,400 || 8 || 1,400 || 10 || 1,750 || 10 || 1,750 || 10 || 1,750 || 0 || 0,000 || 54 || 9,450
 - Rakenteellinen tuki (1 vuosi) || Toiminta-avustukset || 0,100 || 4 || 0,400 || 4 || 0,400 || 4 || 0,400 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 23 || 2,300 || 50 || 5,000
 Muistiperintöön liittyvät hankkeet || Toimikohtaiset avustukset || 0,050 || 56 || 2,800 || 56 || 2,800 || 59 || 2,950 || 59 || 2,950 || 59 || 2,950 || 61 || 3,050 || 62 || 3,100 || 412 || 20,600
 EU:n historiaan, identiteettiin ja tavoitteisiin liittyvät hankkeet || Toimikohtaiset avustukset || 0,050 || 19 || 0,950 || 19 || 0,950 || 21 || 1,050 || 22 || 1,100 || 22 || 1,100 || 24 || 1,200 || 24 || 1,200 || 151 || 7,550
 Välisumma erityistavoite 1 || 87 || 5,550 || 87 || 5,550 || 92 || 5,800 || 96 || 6,300 || 96 || 6,300 || 100 || 6,500 || 109 || 6 600 || 667 || 42,600
 Toimi 2[20] Demokraattiseen toimintaan osallistumisen ja kansalaisvaikuttamisen kannustaminen unionin tasolla parantamalla kansalaisten ymmärrystä unionin politiikan laadintaprosessista ja lisäämällä heidän mahdollisuuksiaan osallistua kansalaisyhteiskuntaan ja vapaaehtoistoimintaan unionin tasolla. || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Kansalaisten kokoukset || Toimikohtainen avustus || 0,010 || 300 || 3,000 || 300 || 3,000 || 300 || 3,000 || 300 || 3,000 || 300 || 3,000 || 300 || 3,000 || 300 || 3,000 || 2,100 || 21,000
 -Ystävyyskaupunkitoiminnan verkostot || Toimikohtainen avustus || 0,050 || 118 || 5,900 || 118 || 5,900 || 118 || 5,900 || 119 || 5,950 || 119 || 5,950 || 120 || 6,000 || 126 || 6,300 || 838 || 41,900
 - Kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen hankkeet || Toimikohtainen avustus || 0,080 || 45 || 3,600 || 45 || 3,600 || 50 || 4,000 || 50 || 4,000 || 50 || 4,000 || 55 || 4,400 || 55 || 4,400 || 350 || 28,000
 - Kumppanuudet (3 vuotta) || Toiminta-avustukset || 0,175 || 30 || 5,250 || 30 || 5,250 || 30 || 5,250 || 32 || 5,600 || 32 || 5,600 || 32 || 5,600 || 0 || 0,000 || 186 || 32,550
 - Rakenteellinen tuki (1 vuosi) || Toiminta-avustukset || 0,100 || 14 || 1,400 || 14 || 1,400 || 15 || 1,500 || 15 || 1,500 || 15 || 1,500 || 15 || 1,500 || 72 || 7,200 || 160 || 16,000
 Välisumma erityistavoite 2 || 507 || 19,150 || 507 || 19,150 || 513 || 19,650 || 516 || 20,050 || 516 || 20,050 || 522 || 20,500 || 553 || 20,900 || 3634 || 139,450
 Toimi 3 Hankkeen tulosten analyysi, levitys ja hyödyntäminen ||
 - Vertaistarkastelu || Toimikohtaiset avustukset/Julkiset hankinnat || 0,500 || 2 || 1,000 || 2 || 1,000 || 2 || 1,000 || 2 || 1,000 || 2 || 1,000 || 2 || 1,000 || 2 || 1,000 || 14 || 7,000
 - Tutkimukset ja viestintäpalvelut || Julkiset hankinnat || 0,250 || 1 || 0,250 || 1 || 0,250 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 3 || 0,750 || 5 || 1,250 || 16 || 4,000
 - Tukitoimenpiteet || Toimikohtaiset avustukset || 0,075 || 6 || 0,450 || 6 || 0,450 || 6 || 0,450 || 6 || 0,450 || 6 || 0,450 || 6 || 0,450 || 6 || 0,450 || 42 || 3,150
 - Puheenjohtajakauden tapahtumat || Toimikohtaiset avustukset || 0,250 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 14 || 3,500
 - Tukirakenteet jäsenvaltioissa || Toiminta-avustukset || 0,030 || 30 || 0,900 || 30 || 0,900 || 30 || 0,900 || 30 || 0,900 || 30 || 0,900 || 30 || 0,900 || 30 || 0,900 || 210 || 6,300
 Välisumma erityistavoite 3 || 41 || 3,100 || 41 || 3,100 || 42 || 3,350 || 42 || 3,350 || 42 || 3,350 || 43 || 3,600 || 45 || 4,100 || 296 || 23,950
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || 635 || 27,800 || 635 || 27,800 || 647 || 28,800 || 654 || 29,700 || 654 || 29,700 || 665 || 30,600 || 707 || 31,600 || 4597 || 206,000
 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin
 3.2.3.1. Yhteenveto
 – ̈ Ehdotus/aloite ei
 edellytä hallintomäärärahoja.
 – x Ehdotus/aloite
 edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || ||
 Henkilöresurssit || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 ||
 Muut hallintomenot || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[21] || || || || || || || ||
 Henkilöresurssit || || || || || || || ||
 Muut hallintomenot || || || || || || || ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || || || || || || || ||
 YHTEENSÄ || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 10,423
 HUOM: Lukuja muutetaan tarvittaessa
 suunnitellun ulkoistamismenettelyn tulosten mukaisesti.
 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu
 tarve
 –
 ̈ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
 –
 x Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
 arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella)
 || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) ||
 || XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9
 || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || || || || || || ||
 || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || || || || || || ||
 || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || || || || || || ||
 ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[22] ||
 || XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 || XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || || || || || || ||
 || XX 01 04 yy[23] || - päätoimipaikassa[24] || || || || || || ||
 || - EU:n ulkop. edustustoissa || || || || || || ||
 || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || ||
 || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || ||
 || Muu budjettikohta (mikä?) || || || || || || ||
 || YHTEENSÄ || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 XX viittaa
 kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
 Henkilöresurssien tarve katetaan toimen
 hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa
 toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla
 henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea
 hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
 jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Lukuja luonnollisesti muutetaan
 suunnitellun ulkoistamismenettelyn tulosten mukaisesti.
 Kuvaus henkilöstön tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Ohjelman koordinointi ja yhteydet toimeenpanovirastoon
 Ulkopuolinen henkilöstö ||
 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen
 monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
 –
 x Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.
 –
 ̈ Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen
 rahoitussuunnitelman muuttamista.
 Selvitys
 rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen
 tulevat budjettikohdat ja määrät
 [ei
 ole]
 –
 ̈ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista
 tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[25].
 Selvitys
 tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat
 rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät
 [ei
 ole]
 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen
 osallistuminen rahoitukseen
 –
 x Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja.
 –
 Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu
 ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
 määrärahat,
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 || Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || ...ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || Yhteensä
 Rahoitukseen osallistuva taho || || || || || || || ||
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ || || || || || || || ||
 3.3. Arvioidut vaikutukset
 tuloihin
 –
 x Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.
 –
 ̈ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
 –
 ̈ vaikutukset omiin varoihin
 –
 ̈ vaikutukset sekalaisiin tuloihin
 milj.
 euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[26]
 Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || ...ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 .... artikla || || || || || || || ||
 Vastaava(t) menopuolen budjettikohta
 (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen
 tapauksessa:
 Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen
 laskentamenetelmästä.
 [1] EUVL
 C , , s. .
 [2] KOM(2010)
 2020 lopullinen, 3.3.2010.
 [3] Euroopan
 parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 211/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta
 2011, kansalaisaloitteesta (EUVL L 65, 11.3.2011, s. 1).
 [4] EUVL
 L 378, 27.12.2006. s. 32.
 [5] EUVL
 L 55, 28.2.2011, s.13.
 [6] Neuvoston
 asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta
 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta
 varainhoitoasetuksesta (’varainhoitoasetus’), EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.
 - Asetus sellaisena kuin se on muutettuna 13 päivänä joulukuuta 2006 annetulla
 asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1).
 [7] Komission
 tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja
 sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva
 talousarvio”, Osa II (politiikkoja koskevat luvut), KOM(2011) 500 lopullinen,
 29.6.2011.
 [8] Komission
 tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja
 sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva
 talousarvio”, Osa II (politiikkoja koskevat luvut), KOM(2011) 500 lopullinen,
 29.6.2011.
 [9] ABM:
 toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.
 [10] Sellaisina
 kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a
 tai b alakohdassa.
 [11] Kuvaukset
 eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla
 budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [12] Sellaisina
 kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa.
 [13] JM
 = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.
 [14] EFTA:
 Euroopan vapaakauppaliitto.
 [15] Ehdokasmaat
 ja tapauksen mukaan mahdolliset ehdokasmaat.
 [16] Vuosi
 N on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
 [17] Tekninen
 ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
 liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
 tutkimustoiminta.
 [18] Vuosi
 N on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
 [19] Tuotokset
 ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen
 määrä tai rakennetut tiekilometrit).
 [20] Kuten
 kuvattu kohdassa 1.4.2. ”Erityistavoitteet”.
 [21] Tekninen
 ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
 liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
 [22] Sopimussuhteiset
 toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat, paikalliset
 toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat.
 [23] Toimintamäärärahoista
 katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
 [24] Etenkin
 rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto
 (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.
 [25] Katso
 toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.
 [26] Perinteiset
 omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä
 on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.