text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52007PC0763
 Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastamine) /* KOM/2007/0763 lõplik - COD 2007/0268 */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 29.11.2007KOM(2007) 763 lõplik2007/0268 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSAtlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastamine)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.2. Komisjon on esitanud ettepaneku kodifitseerida nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta[2][3]. Uus direktiiv asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4].3. Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused)[5] muudeti vahepeal otsusega 2006/512/EÜ, millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus; seda menetlust kasutatakse üldmeetmete puhul, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artikliga 251 sätestatud korras vastuvõetud aktide vähem olulisi sätteid, sealhulgas selliseid sätteid välja jättes või lisades.4. Vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele otsuse 2006/512/EÜ kohta[6] tuleks artikliga 251 sätestatud korras vastuvõetud ja juba jõustunud õigusaktide suhtes kõnealuse menetluse kohaldamiseks neid õigusakte kohandada kooskõlas kehtivate menetlustega.5. Seetõttu on kohane määruse (EMÜ) nr 3880/91 kodifitseerimine muuta uuestisõnastamiseks, et kohandada see kontrolliga regulatiivmenetlusele.ê 3880/91 (kohandatud)2007/0268 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSAtlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli Ö 285 lõiget 1 Õ,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[7],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[8],võttes arvesse statistikaprogrammi komitee arvamust,toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[9]ning arvestades järgmist:ò uus(1) Nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrust (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta[10] on korduvalt oluliselt muudetud[11]. Kuna kõnealusesse direktiivi tuleb teha uusi muudatusi, on see selguse huvides soovitatav uuesti sõnastada.ê 3880/91 põhjendus 1(2) Ühenduse kalavarude majandamiseks on vaja täpset ja ajakohast statistikat liikmesriikide Kirde-Atlandil kalastavate kalalaevade saakide kohta.ê 3880/91 põhjendus 2(3) Vastavalt Kirde-Atlandi tulevasele mitmepoolsele kalanduskoostöö konventsioonile, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 81/608/EMÜ[12] ja mille alusel moodustati Kirde-Atlandi kalanduskomisjon, on ühendus kohustatud kõnealust komisjoni varustama olemasoleva statistikaga, kui komisjoni seda taotleb.ê 3880/91 põhjendus 3(4) Ühenduse kalalaevastiku püügistatistika kättesaadavus suurendab nõuannete usaldusväärsust, mis Rahvusvaheline Mereuurimisnõukogu annab vastavalt kõnealuse organisatsiooni ning ühenduse vahelisele koostöölepingule[13].ê 3880/91 põhjendus 4(5) Vastavalt Läänemere ning Suur- ja Väike-Belti kalapüügi ja elusressursside kaitse konventsioonile, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 83/414/EMÜ[14] ja mille alusel moodustati rahvusvaheline Läänemere kalanduskomisjon, on ühendus kohustatud kõnealust komisjoni varustama olemasoleva statistikaga, kui komisjon seda taotleb.ê 3880/91 põhjendus 5(6) Vastavalt Põhja-Atlandi lõhekaitse konventsioonile, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 82/886/EMÜ[15] ja mille alusel moodustati Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsioon (Nasco), on ühendus kohustatud kõnealust organisatsiooni varustama olemasoleva statistikaga, kui organisatsioon seda taotleb.ê 1637/2001 põhjendus 5(7) Mitmed liikmesriigid on taotlenud, et andmeid võiks esitada teistsuguses vormis või teistsugusel kandjal, kui on sätestatud IV lisas (samaväärne Statlant-küsimustikega).ê 3880/91 põhjendus 6(8) Kalapüügistatistika ja Kirde-Atlandi kalapüügikorraldus vajavad täielikumaid määratlusi ja kirjeldusi.ò uus(9) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[16],(10) Komisjonile tuleks anda volitus kohandada liikide ja statistiliste püügipiirkondade loetelusid, nende püügipiirkondade kirjeldusi ning andmete koondamise lubatud määra Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid , tuleks need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.ê 3880/91ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Liikmesriigid esitavad Euroopa Ühenduste Statistikaametile, edaspidi „Eurostat”, andmed oma riigis registreeritud või oma lipu all sõitvate, Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate laevade aastase nominaalsaagi kohta.Nominaalsaagi andmed hõlmavad kõiki lossitavaid või merel ümberlaaditavaid kalasaadusi mis tahes kujul, ent sinna hulka ei loeta koguseid, mis on pärast püüki merre tagasi heidetud, pardal tarbitud või pardal söödana kasutatud. Nominaalsaagi andmed ei hõlma akvakultuuritooteid. Andmed registreeritakse lossitud või ümberlaaditud saagi eluskaalu ekvivalendina lähima tonnini ümardatult.Artikkel 21. Andmed tuleb esitada iga I lisas loetletud liigi nominaalsaagi kohta igas statistilises püügipiirkonnas, nagu on loetletud II lisas ja määratletud III lisas.2. Iga kalendriaasta kohta esitatakse andmed kuue kuu jooksul aasta lõpust arvates. Andmete esitamist ei nõuta selliste liikide ega püügipiirkondade kohta, mille osas ei ole aruandeaasta jooksul püüki registreeritud. Liikmesriigile vähetähtsaid liike ei ole vaja andmete esitamisel ükshaaval nimetada, vaid need võib esitada koondandmestikuna juhul, kui nende saaduste sel viisil registreeritud kaal ei ületa 10 % kõnealuse liikmesriigi kogusaagist sellel kuul.ê 3880/91 (kohandatud)ð uus3. ð Komisjon võib kohandada ï liikide ja statistiliste püügipiirkondade loetelusid, nende püügipiirkondade kirjeldusi ning andmete koondamise lubatud määra.ð Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu ï vastavalt artikli 5 lõikes 2 Ö osutatud Õ ð kontrolliga regulatiiv ïmenetlusele.ê 3380/91Artikkel 3Kui ühise kalanduspoliitika raames vastu võetud sätted ei näe ette teisiti, lubatakse liikmesriikidel kasutada püügiandmete kogumisel valikumeetodeid nende kalalaevastiku osade kohta, mille puhul andmete esitamine täies ulatuses põhjustaks liigset haldusmenetluste rakendamist. Liikmesriik peab lisama artikli 6 lõike 1 alusel esitatavale aruandele üksikasjalikud andmed proovivõtu korra ja selle kohta, kui suur osa koguandmestikust on saadud sel meetodil.Artikkel 4Liikmesriigid täidavad oma artiklitest 1 ja 2 tulenevad kohustused komisjoni ees, esitades andmed magnetkandjal IV lisas esitatud vormingus.ê 1637/2001 art 2Liikmesriigid võivad esitada andmeid V lisas sätestatud vormis.ê 3880/91Eurostati eelneval nõusolekul võivad liikmesriigid esitada andmed teistsugusel kujul või teistsugusel kandjal.ê 1882/2003 art 1 ja lisa I p 4 (kohandatud)ð uusArtikkel 51. Komisjoni abistab Ö nõukogu otsusega 72/279/EMÜ[17] loodud Õ alaline põllumajandusstatistika komitee, edaspidi „komitee”.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid ð artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ï ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.ê 3880/91 (kohandatud)Artikkel 61. Liikmesriigid esitavad Ö 1. jaanuariks 1993 Õ Eurostatile üksikasjaliku aruande, milles kirjeldatakse, kuidas püügiandmeid kogutakse, ning näidatakse nende andmete representatiivsuse ja usaldusväärsuse aste. Eurostat koostab koostöös liikmesriikidega kõnealuste aruannete kokkuvõtte.2. Liikmesriigid teatavad Eurostatile kõigist lõike 1 alusel antud teabe muudatustest kolme kuu jooksul muudatuste tegemisest arvates.3. Ö Artiklis 1 viidatud Õ metoodikaaruanded, andmete kättesaadavus andmete usaldusväärsus ja muud käesoleva määruse rakendamisega seotud küsimused vaadatakse läbi üks kord aastas komitee pädevas töörühmas.êArtikkel 7Määrus (EMÜ) nr 3880/91 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas VII lisas esitatud vastavustabeliga.ê 3880/91Artikkel 8Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [...]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[...] [...]ê 1637/2001 art 1 ja lisa II LISALOETELU LIIKIDEST, MIS TULEB ESITADA KIRDE-ATLANDI KAUBANDUSLIKU PÜÜGI STATISTILISTES ARUANNETESLiikmesriigid peavad esitama andmed tärniga(*) tähistatud liikide nominaalsaakide kohta. Andmete esitamine ülejäänud liikide nominaalsaakide kohta ei ole liikide kaupa kohustuslik. Nende liikide andmed, mida ei esitata, peavad sisalduma koondandmetes. Liikmesriigid võivad esitada andmeid ka liikide kohta, mida ei ole loetelus nimetatud, kui need liigid on selgesti määratletud.Märkus: lühend „m.n” tähendab „mujal nimetamata”.Eestikeelne nimi | 3-täheline kood | Teaduslik nimi | Ingliskeelne nimi |latikad, m.n | FBR | Abramis spp. | Freshwater breams n.e.i. |säinas | FID | Leuciscus (= Idus) idus | Ide (Orfe) |harilik särg | FRO | Rutilus rutilus | Roach |sasaan | FCP | Cyprinus carpio | Common carp |koger | FCC | Carassius carassius | Crucian carp |linask | FTE | Tinca tinca | Tench |karpkalalased, m.n | FCY | Cyprinidae | Cyprinids n.e.i. |harilik haug | FPI | Esox Indus | Northern pike |harilik koha | FPP | Stizostedion lucioperca | Pikeperch |harilik ahven | FPE | Perca fluviatilis | European perch |luts | FBU | Lota Iota | Burbot |mageveekalad, m.n | FRF | ex Osteichthyes | Freshwater fishes n.e.i. |tuurlased, m.n | STU | Acipenseridae | Sturgeons n.e.i. |harilik angerjas | ELE(*) | Anguilla anguilla | European eel |euroopa rääbis | FVE | Coregonus albula | Vendace |siiad, m.n | WHF | Coregonus spp. | Whitefishes n.e.i. |lõhe | SAL(*) | Salmo salar | Atlantic salmon |meriforell | TRS | Salmo trutta | Sea trout |lõhed, m.n | TRO | Salmo spp. | Trouts n.e.i. |paaliad, m.n | CHR | Salvelinus spp. | Chars n.e.i. |harilik meritint | SME | Osmerus eperlanus | European smelt |lõhelased, m.n | SLX | Salmonoidei | Salmonids n.e.i. |harilik siig | PLN | Coregonus lavaretus | European whitefish |siig | HOU | Coregonus oxyrinchus | Houting |silmlased | LAM | Petromyzon spp. | Lampreys |euroopa aloosa, vintaloosa, m.n | SHD | Alosa alosa, A. fallax | Shads n.e.i. |pärisheeringalised, m.n | DCX | Clupeoidei | Diadromous clupeoids n.e.i. |diadroomsed kalad, m.n | DIA | ex Osteichthyes | Diadromous fishes n.e.i. |kotkakeel, m.n | MEG(*) | Lepidorhombus whiffiagonis | Megrim n.e.i. |nelitäpp-kenakammeljas | LDB | Lepidorhombus boscii | Fourspot megrim |kammellased, m.n | LEZ(*) | Lepidorhombus spp. | Megrims n.e.i. |harilik kammeljas | TUR(*) | Psetta maxima | Turbot |sile kammeljas | BLL(*) | Scophthalmus rhombus | Brill |harilik hiidlest e paltus | HAL(*) | Hippoglossus hippoglossus | Atlantic halibut |atlandi merilest | PLE(*) | Pleuronectes platessa | European plaice |süvalest | GHL(*) | Reinhardtius hippoglossoides | Greenland halibut |pikklest | WIT(*) | Glyptocephalus cynoglossus | Witch flounder |harilik karelest | PLA(*) | Hippoglossoides platessoides | Long-rough dab |harilik soomuslest | DAB(*) | Limanda limanda | Common dab |väikesuulest | LEM(*) | Microstomus kitt | Lemon sole |lest | FLE(*) | Platichthys flesus | European flounder |harilik merikeel | SOL(*) | Solea vulgaris | Common sole |kõversuu-merikeel | SOS | Solea lascaris | Sand sole |senegali merikeel | OAL | Solea senegalensis | Senegalese sole |merikeellased, m.n | SOO(*) | Solea spp. | Soles n.e.i. |lestalised, m.n | FLX | Pleuronectiformes | Flatfishes n.e.i. |meriluts | USK(*) | Brosme brosme | Tusk (= cusk) |tursk | COD(*) | Gadus morhua | Atlantic cod |euroopa merluus | HKE(*) | Merluccius merluccius | European hake |harilik molva | LIN(*) | Molva molva | Ling |sinine molva | BLI(*) | Molva dypterygia (= byrkelange) | Blue ling |niituimluts | GFB | Phycis blennoides | Greater forkbeard |kilttursk | HAD(*) | Melanogrammus aeglefinus | Haddock |põhjanavaaga | COW | Eleginus navaga | Wachna cod (= navaga) |süsikas | POK(*) | Pollachius virens | Saithe (= pollock = coalfish) |pollak | POL(*) | Pollachius pollachius | Pollack |polaartursk | POC | Boreogadus saida | Polar cod |tursik | NOP(*) | Trisopterus esmarki | Norway pout |tursik | BIB | Trisopterus luscus | Pouting (= bib) |põhjaputassuu | WHB(*) | Micromesistius poutassou | Blue whiting (= poutassou) |merlang | WHG(*) | Merlangius merlangus | Whiting |kalju-tömppeakala | RNG | Coryphaenoides rupestris | Roundnose grenadier |morilased | MOR | Moridae | Morid cods |tursik | POD | Trisopterus minutus | Poor cod |valge mere tursk | GRC | Gadus ogac | Greenland cod |harilik jäätursk | ATG | Arctogadus glacialis | Arctic cod |tursalised, m.n | GAD | Gadiformes | Gadiformes n.e.i. |põhjaatlandi hõbekala | ARU | Argentina silos | Greater argentine |hõbekala | ARY | Argentina sphyraenia | Argentine |hõbekalad | ARG | Argentina spp. | Argentines |harilik meriangerjas | COE | Conger Conger | European conger |harilik peetrikala | JOD | Zeus faber | Atlantic John Dory |kiviahvenad | BSS | Dicentrarchus labrax | Sea bass |kivikoha | GPD | Epinephalus guaza | Dusky grouper |ameerika vrakkahven | WRF | Polyprion americanus | Wreckfish |kiviahvenlased | BSX | Serranidae | Sea basses, sea perches |urisejalased, m.n | GRX | Haemulidae (= Pomadasyidae) | Grunts n.e.i. |kotkaskala | MGR | Argyrosomus regius | Meagre |besuugo | SBR | Pagellus bogaraveo | Red (= common) sea bream |punane besuugo | PAC | Pagellus erythrinus | Common pandora |suursilm hammasahven | DEL | Dentex macrophthalmus | Large-eye dentex |hammasahvenad, m.n | DEX | Dentex spp. | Dentex n.e.i. |merikoger | RPG | Sparus pagrus (= sedicum) | Red porgy |kuld-merikoger | SBG | Sparus aurata | Gilthead sea bream |suursilm-kuldvöötahven | BOG | Boops boops | Bogue |merikogerlased, m.n | SBX | Sparidae | Porgies, sea breams n.e.i. |vahemere meripoisur | MUR | Mullus surmuletus | Red mullet |harilik merilohe | WEG | Tiachinus draco | Greater weaver |harilik merihunt | CAA(*) | Anarhichas lupus | Atlantic wolf-fish (= catfish) |tähniline merihunt | CAS(*) | Anarhichas minor | Spotted wolf-fish |euroopa emakala | ELP | Zoarces viviparus | Eel-pout |tobiad | SAN(*) | Ammodytes spp. | Sand eels (= sand lances) |mudilad | GOB | Gobius spp. | Atlantic gobies |meriahvenad | RED(*) | Sebastes spp. | Atlantic redfishes |meripuuklased, m.n | SCO | Scorpaeuidae | Scorpion fishes n.e.i. |merikuklased | GUX(*) | Triglidae | Gurnards n.e.i. |merivarblane | LUM | Cyclopterus lumpus | Lumpfish (= lumpsucker) |euroopa merikurat | MON(*) | Lophius piscatorius | Monk (= anglerfish) |mustkõht-merikurat | ANK | Lophius budegassa | Blackbellied angler |merikuradid, m.n | MNZ(*) | Lophius spp. | Monkfishes n.e.i. |ogalikud | SKB | Gasterosteus spp. | Sticklebacks |besuugo | SBA | Pagellus acarne | Axillary (= Spanish) seabream |hammasahven | DEC | Dentex dentex | Common dentex |kurvitskalalased | SNI | Macrorhamphosidae | Snipe fishes |triipahven | STB | Morone saxatilis | Striped bass |merihundid, m.n | CAT(*) | Anarhichas spp. | Wolf-fishes (= catfishes) n.e.i. |nokk-meriahven | REB(*) | Sebastes mentella | Beaked redfish |kuldne meriahven | REG(*) | Sebastes marinus | Golden redfish |merikukk | GUR(*) | Aspitrigla (= Trigla) cuculus | Red gurnard |hall merikukk | GUG(*) | Eutrigla (= Trigla) gurnardus | Grey gurnard |pikauimeline merikukeke | GUM | Chelidonichthys obscura | Long-finned gurnard |triibuline merikukeke | CTZ | Chelidonichthys lastiviza | Streaked gurnard |euroopa paelkala | CBC | Cepola rubescens | Red bandfish |St Pauli sõrmuimahven | TLD | Acantholatris monodactylus | St Paul's fingerfin |lõuna-aafrika sintsüoptermudil | IYL | Sicyopterus lagocephalus | ... |must kardinal | EPI | Epigonus telescopus | Black cardinal fish |vahemere saagkõht | HPR | Hoplostethus mediterraneus | Mediterranean slimehead |atlandi astelpea | TJX | Trachyscorpia cristulata | Atlantic thornyhead |sädelev huulkala | USB | Labrus bergylta | Ballan wrasse |pruun huulkala | WRM | Labrus merula | Brown wrasse |harilik limapea | BYS | Beryx splendens | Splendid alfonsino |põhjalähedased ahvenalised, m.n | DPX | Perciformes | Demersal percomorphs n.e.i. |moiva | CAP(*) | Mallotus villosus | Capelin |harilik tuulehaug | GAR | Belone belone | Garfish |makrellhaug | SAU | Scomberesox saurus | Atlantic saury |kefaallased, m.n | MUL | Mugilidae | Mullets n.e.i. |sinikala e lufar | BLU | Pomatomus saltatrix | Bluefish |harilik stauriid | HOM(*) | Trachurus trachurus | Atlantic horse mackerel |stauriid | JAA | Trachurus picturatus | Blue jack mackerel |vahemere stauriid | HMM | Trachurus mediterraneus | Mediterranean horse mackerel |stauriidid, m.n | JAX(*) | Trachurus spp. | Jack and horse mackerels n.e.i. |harilik lihhia | LEE | Lichia amia | Leerfish |atlandi merilatikas | POA | Brama brama | Atlantic pomfret |ateriinlased | SIL | Atherinidae | Silversides (= sandsmelt) |pelaagilised ahvenalised, m.n | PPX | Perciformes | Pelagic percomorphs n.e.i. |harilik heeringas | HER(*) | Clupea harengus | Atlantic herring |sardinellid, m.n | SIX | Sardinella spp. | Sardinellas n.e.i. |sardiin | PIL(*) | Sardina pilchardus | European sardine (= pilchard) |kilu | SPR(*) | Sprattus sprattus | Sprat |euroopa anšoovis | ANE(*) | Engraulis encrasicholus | European anchovy |pärisheeringalised, m.n | CLU | Clupeoidei | Clupeoids n.e.i. |atlandi pelamiid | BON | Sarda sarda | Atlantic bonito |mõõkkala | SWO | Xiphias gladius | Swordfish |makrelltuun | FRI | Auxis thazard | Frigate tuna |harilik tuun | BFT | Thunnus thynnus | Northern bluefin tuna |pikkuim-tuun | ALB | Thunnus alalunga | Albacore |kulduim-tuun | YFT | Thunnus albacares | Yellowfin tuna |vööttuun | SKJ | Katsuwonus pelamis | Skipjack tuna |suursilm-tuun | BET | Thunnus obesus | Bigeye tuna |makrellilised, m.n | TUX | Scombroidei | Tuna-like fishes n.e.i. |jaapani makrell | MAS(*) | Scomber japonicus | Chub mackerel |makrell | MAC(*) | Scomber scombrus | Atlantic mackerel |Makrelllased, m.n | MAX | Scombridae | Mackerels n.e.i. |lintuim | SFS | Lepidopus caudatus | Silver scabbardfish |süsisaba | BSF | Aphanopus carbo | Black scabbardfish |makrellilised, m.n | MKX | Scombroidei | Mackerel-like fishes n.e.i. |harilik e atlandi heeringahai | POR(*) | Lamna nasus | Porbeagle |hiidhai | BSK | Cetorrhinus maximus | Basking shark |harilik ogahai | DGS(*) | Squalus acauthias | Picked (= spiny) dogfish |atlandi polaarhai | GSK | Somniosus microcephalus | Greenland shark |ogahailased, m.n | DGX(*) | Squalidae | Dogfish sharks n.e.i. |raid, m.n | SKA(*) | Raja spp. | Skates n.e.i. |ogahailased ja koerhailased | DGH(*) | Squalidae, Scyliorhinidae | Dogfishes and hounds |hailaadsed, m.n | SKH | Selachimorpha (Pleurotremata) | Various sharks n.e.i. |saagsaba-koerhaid | GAU | Galeus spp. | Crest-tail catsharks n.e.i. |mustsuu-koerhai | SHO | Galeus melastomus | Blackmouth catshark |koerhai | SYC | Scyliorhinus canicula | Small-spotted catshark |musthaid | API | Apristurus spp. | Deep-water catsharks |atlandi ebanugishai | PTM | Pseudotriakis microdon | False catshark |väike polaarhai | SOR | Somniosus rostratus | Little sleeper shark |kare ogahai | GUP | Centrophorus granulosus | Gulper shark |roostjas lühiogahai | CPU | Centrophorus uyato | Little gulper shark |hall lühiogahai | GUQ | Centrophorus squamosus | Leafscale gulper shark |portugali lühiogahai | CPL | Centrophorus lusitanicus | Lowfin gulper shark |harilik tumehai | ETX | Etmopterus spinax | Velvet belly |suur tumehai | ETR | Etmopterus princeps | Great lanternshark |ronkjas tumehai | ETP | Etmopterus pusillus | Smooth lanternshark |tumehaid, m.n | SHL | Etmopterus spp. | Lantern sharks n.e.i. |deaniahaid | DNA | Deania spp. | Deania dogfishes n.e.i. |rokk-koon deaniahai | DCA | Deania calcea | Birdbeak dogfish |portugali süvahai | CYO | Centroscymnus coelolepis | Portuguese dogfish |pikk-koon-süvahai | CYP | Centroscymnus crepidater | Longnose velvet dogfish |lühikoon-süvahai | CYY | Centroscymnus cryptacauthus | Shortnose velvet dogfish |väikesuu-hammashai | SYO | Scymnodon obscurus | Smallmouth knifetooth dogfish |lühikoon-hammashai | SYR | Scymnodon ringens | Knifetooth dogfish |šokolaadogahai | SCK | Dalatias licha | Kitefin shark |must koletishai | CFB | Centroscyllium fabricii | Black dogfish |nurkjas sigahai | OXY | Oxynotus centrina | Angular roughshark |puriuim-sigahai | OXN | Oxynotus paradoxus | Sailfin roughshark |tähishai | SHB | Echinorhinus brucus | Bramble shark |raid, m.n | RAJ | Rajidae | Rays and skates n.e.i. |okkaline rai | RJR | Amblyraja radiata | Starry ray |blondrai | RJH | Raja brachyura | Blonde ray |liivrai | RJI | Raja circularis | Sandy ray |väikesilmrai | RJE | Raja microocellata | Small-eyed ray |musterrai | RJU | Raja undulata | Undulate ray |valgerai | RJA | Raja alba | White skate |ümarrai | RJY | Raja fyllae | Round ray |euroopa meritont | CMO | Chimaera monstrosa | Rabbit fish |merijänesed | HYD | Hydrolagus spp. | Ratfishes n.e.i. |nokistondid | RHC | Rhinochimaera spp. | Knife-nosed chimaeras |harriotid | HAR | Harriotta spp. | Longnose chimaeras |kõhrkalad, m.n | CAR | Chondrichthyes | Cartilaginous fishes n.e.i. |põhjakalad | GRO | ex Osteichthyes | Groundfishes n.e.i. |pelaagilised kalad, m.n | PEL | ex Osteichthyes | Pelagic fishes n.e.i. |luukalad, m.n | MZZ | ex Osteichthyes | Marine fishes n.e.i. |muud kalad (v.a koorikloomad) | FIN | ex Osteichthyes | Finfishes n.e.i. |harilik taskukrabi | CRE(*) | Cancer pagurus | Edible crab |tavaline rannakrabi | CRG | Carcinus maenas | Green crab |roosa ämblikkrabi | SCR | Maja squinado | Spinous spider crab |ronivähilised, m.n | CRA | Reptantia | Marine crabs n.e.i. |sametkrabid, m.n | CRS | Portunus spp. | Swimcrabs n.e.i. |langustid, m.n | CRW(*) | Palinurus spp. | Palinurid spiny lobsters n.e.i. |euroopa homaar | LBE(*) | Homarus gammarus | European lobster |norra salehomaar | NEP(*) | Nephrops norvegicus | Norway lobster |krevett | CPR(*) | Palaemon serratus | Common prawn |harilik süvameregarneel | PRA(*) | Pandalus borealis | Northern prawn |põhjamere garneel | CSH(*) | Crangon crangon | Common shrimp |viburhännakud, m.n | PEN(*) | Penaeus spp. | Penaeus shrimps n.e.i. |krevetlased | PAL(*) | Palaemonidae | Palaemonid shrimps |süvameregarneelid | PAN(*) | Pandalus spp. | Pink (= pandalid) shrimps |garneellased | CRN(*) | Crangonidae | Crangonid shrimps |krevetilised, m.n | DCP | Natantia | Natantian decapods n.e.i. |nuivähid | GOO | Lepas spp. | Goose barnacles |elegantne krevett | PNQ | Palaemon elegens | Rockpool prawn |pikanokiseline krevett | PIQ | Palaemon longirostris | Delta prawn |St. Pauli kaljulangust | JSP | Jasus paulensis | St Paul rock lobster |ronivähilised | LOX | Reptantia | Lobsters n.e.i. |vöödikvähklased, m.n | LOQ | Galatheidae | Craylets, squat lobsters n.e.i. |vähid, m.n | CRU | ex Crustacea | Marine crustaceans n.e.i. |tavaline tõrikodalane | WHE | Buccinium undatum | Whelk |harilik ranniklane | PEE | Littorina littorea | Periwinkle |ranniklased, m.n | PER | Littorina spp. | Periwinkles n.e.i. |söödav auster | OYF(*) | Ostrea edulis | European flat oyster |suur hiidauster | OYG | Crassostrea gigas | Pacific cupped oyster |hiidaustrid, m.n | OYC(*) | Crassostrea spp. | Cupped oyster n.e.i. |söödav rannakarp | MUS(*) | Mytilus edulis | Blue mussel |rannakarplased, m.n | MSX | Mytilidae | Sea mussels n.e.i. |suur kammkarp | SCE(*) | Pecten maximus | Common scallop |kammkarplane | QSC(*) | Chlamys opercularis | Queen scallop |kammkarplased, m.n | SCX(*) | Pectinidae | Scallops n.e.i. |söödav südakarp | COC | Cardium edule | Common cockle |veenuskarplane | CTG | Tapes decussatus | Grooved carpet shell |islandi hiilakarp | CLQ | Arctica islandica | Ocean quahog |karbid, m.n | CLX | Bivalvia | Clams n.e.i. |kaunkarbid | RAZ | Solen spp. | Razor clams |veenuskarplane | CTS | Tapes pullastra | Carpet shell |veenuskarp | SVE | Venus gallina | Striped venus |veenuskarplased, m.n | CLV | Veneridae | Venus clams n.e.i. |mõhkkarplased, m.n | MAT | Mactridae | Mactra surf clams n.e.i. |veenuskarp | KFA | Circomphalus casinus | Chamber venus |harilik merimandel | GKL | Glycymeris glycymeris | Common European bittersweet |kolmnurk-karbid | DON | Donax spp. | Donax clams |südakarplased | COZ | Cardiidae | Cockles n.e.i. |paksuseinaline norrasüdakarp | LVC | Laevicardium crassum | Norwegian egg cockle |mereliuad | LPZ | Patella spp. | Limpets n.e.i. |merikõrvad | ABX | Haliotis spp. | Abalones n.e.i. |kõhtjalgsed e teod, m.n | GAS | Gastropoda | Gastropods n.e.i. |ovaalne valgekarp | ULV | Spisula ovalis | Oval surf clam |pärislamekarbid | TWL | Tellina spp. | Tellins n.e.i. |harilik seepia | CTC(*) | Sepia officinalis | Common cuttlefish |ebakalmaarid | SQC(*) | Loligo spp. | Common squids |kalmaariline | SQI(*) | Illex illecebrosus | Short-finned squid |kaheksajalglased | OCT | Octopodidae | Octopuses n.e.i. |ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n | SQU(*) | Loliginidae, Ommastrephidae | Squids n.e.i. |seepialased, m.n | CTL(*) | Sepiidae, Sepiolidae | Cuttlefishes n.e.i. |kalmaar | SQE(*) | Todarodes sag. Sagittatus | European flying squid |peajalgsed, m.n | CEP | Cephalopoda | Cephalopods n.e.i. |limused, m.n | MOL | ex Mollusca | Marine molluscs n.e.i. |verev meritäht | STH | Asterias rubens | Starfish |meritähed, m.n | STF | Asteroidae | Starfishes n.e.i. |söödav merisiilik | URS | Echinus esculentus | Sea urchin |tavaline kaljusiilik | URM | Paracentrotus lividus | Stony sea urchin |merisiilikud, m.n | URX | Echinoidea | Sea urchins n.e.i. |meripurad, m.n | CUX | Holothurioidea | Sea cucumbers n.e.i. |okasnahksed, m.n | ECH | Echinodermata | Echinoderms n.e.i. |mantelloom | SSG | Microcosmus sulcatus | Grooved sea squirt |merituped, m.n | SSX | Ascidiacea | Sea squirts n.e.i. |odasaba | HSC | Limulus polyphemus | Horseshoe crab |veeselgrootud, m.n | INV | ex Invertebrata | Aquatic invertebrates n.e.i. |pruunvetikad | SWB | Phaeophyceae | Brown seaweeds |iiri sammal e karrageen | IMS | Chondrus crispus | Carragheen |geliidium | GEL | Gelidium spp. | Gelidium spp. |gigartina | GIG | Gigartina spp. | Gigartina spp. |lubivetikad | LIT | Lithothamnion spp. | Lithothamnion spp. |punavetikad | SWR | Rhodophyceae | Red seaweeds |põisadrud, m.n | UCU | Fucus spp. | Wracks n.e.i. |... | ASN | Ascophyllum nodosum | North Atlantic rockweed |... | FUU | Fucus serratus | Toothed wrack |... | UVU | Ulva lactuca | Sea lettuce |merevetikad, m.n | SWX | ex Algae | Seaweeds n.e.i. |_____________ê 3880/91II LISAê 448/2005 art 1 ja lisa IKIRDE-ATLANDI STATISTILISED PÜÜGIPIIRKONNAD, MILLE KOHTA TULEB ANDMED ESITADAICES rajoon I aICES rajoon I bICES alarajoon II a 1ICES alarajoon II a 2ICES alarajoon II b 1ICES alarajoon II b 2ICES rajoon III aICES rajoon III b, cICES rajoon IV aICES rajoon IV bICES rajoon IV cICES alarajoon V a 1ICES alarajoon V a 2ICES alarajoon V b 1 aICES alarajoon V b 1 bICES alarajoon V b 2ICES rajoon VI aICES alarajoon VI b 1ICES alarajoon VI b 2ICES rajoon VII aICES rajoon VII bICES alarajoon VII c 1ICES alarajoon VII c 2ICES rajoon VII dICES rajoon VII eICES rajoon VII fICES rajoon VII gICES rajoon VII hICES alarajoon VII j 1ICES alarajoon VII j 2ICES alarajoon VII k 1ICES alarajoon VII k 2ICES rajoon VIII aICES rajoon VIII bICES rajoon VIII cICES alarajoon VIII d 1ICES alarajoon VIII d 2ICES alarajoon VIII e 1ICES alarajoon VIII e 2ICES rajoon IX aICES alarajoon IX b 1ICES alarajoon IX b 2ICES alarajoon X a 1ICES alarajoon X a 2ICES rajoon X bICES alarajoon XII a 1ICES alarajoon XII a 2ICES alarajoon XII a 3ICES alarajoon XII a 4ICES rajoon XII bICES rajoon XII cICES rajoon XIV aICES alarajoon XIV b 1ICES alarajoon XIV b 2BAL 22BAL 23BAL 24BAL 25BAL 26BAL 27BAL 28-1BAL 28-2BAL 29BAL 30BAL 31BAL 32Märkused1. Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu on identifitseerinud ja määratlenud „ICES” statistilised püügipiirkonnad.2. Rahvusvaheline Läänemere Kalanduskomisjon on identifitseerinud ja määratlenud „BAL” statistilised püügipiirkonnad.3. Esitada tuleb võimalikult üksikasjalikud andmed. „Teadmata” ja koondnimestikuga piirkonnad võivad esineda ainult juhul, kui üksikasjalikud andmed ei ole kättesaadavad. Üksikasjalike andmete esitamise korral ei tohiks koondandmestikke kasutada.[pic][pic][pic]___________ê 3880/91III LISAê 448/2005 art 1 ja lisa IIICES ALAPIIRKONDADE JA RAJOONIDE KIRJELDUSED, MIDA KASUTATAKSE KIRDE-ATLANDI KALANDUSSTATISTIKAS JA KALANDUSALASTES MÄÄRUSTESICES STATISTILINE PIIRKOND (ATLANDI OOKEANI KIRDEOSA)Kõik Atlandi ookeani ja Põhja-Jäämere ning nende ääremerede veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 40° 00′ läänepikkust Gröönimaa põhjarannikuni; sealt ida ja lõuna suunas mööda Gröönimaa rannikut punktini 44° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 59° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 42° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 36′ läänepikkust Hispaania rannikul (Punta Marroqui maakitsus); sealt loode ja põhja suunas mööda Hispaania edelarannikut, Portugali rannikut, Hispaania loode- ja põhjarannikut, Prantsuse, Belgia, Madalmaade ja Saksamaa rannikut kuni Saksamaa ja Taani läänepoolse piiritähiseni; sealt piki Jüütimaa läänerannikut Thyborønini; sealt lõuna ja ida suunas piki Limfjordi lõunarannikut Egenseklosteri neemeni; sealt lõuna suunas piki Jüütimaa idarannikut Taani ja Saksamaa idapoolse piiritähiseni; sealt piki Saksamaa, Poola, Venemaa, Leedu, Läti, Eesti, Venemaa, Soome, Rootsi ja Norra rannikut ning Venemaa põhjarannikut Habarovskini; sealt üle Jugorski Šari väina läänesuudme; sealt lääne ja põhja suunas piki Vaigatši saare rannikut; sealt üle Kara Värava väina läänesuudme; sealt lääne ja põhja suunas piki Novaja Zemlja lõunapoolse saare rannikut; sealt üle Matotškin Šari väina läänesuudme; sealt piki Novaja Zemlja põhjapoolse saare läänerannikut punktini 68° 30′ idapikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.See piirkond vastab ka FAO rahvusvahelise kalapüügipiirkondade statistilise klassifikatsiooni 27. statistilisele piirkonnale (Kirde-Atlandi statistiline piirkond).ICES I statistiline alapiirkondVeed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 30° 00′ idapikkust punktini 72° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 26° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Norra rannikuni; sealt ida suunas piki Norra ja Venemaa rannikut Habarovskini; sealt üle Jugorski Šari väina läänesuudme; sealt lääne ja põhja suunas piki Vaigatši saare rannikut; sealt üle Kara Värava väina läänesuudme; sealt lääne ja põhja suunas piki Novaja Zemlja lõunapoolse saare rannikut; sealt üle Matotškin Šari väina läänesuudme; sealt piki Novaja Zemlja põhjapoolse saare läänerannikut punktini 68° 30′ idapikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.- ICES I a statistiline rajoonSee alapiirkonna I osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:Laiuskraad | Pikkuskraad |73.98 N | 33.70 E |74.18 N | 34.55 E |74.36 N | 35.28 E |74.71 N | 36.38 E |75.14 N | 37.57 E |75.45 N | 38.31 E |75.84 N | 39.05 E |76.26 N | 39.61 E |76.61 N | 41.24 E |76.96 N | 42.81 E |76.90 N | 43.06 E |76.75 N | 44.48 E |75.99 N | 43.51 E |75.39 N | 43.18 E |74.82 N | 41.73 E |73.98 N | 41.56 E |73.17 N | 40.66 E |72.20 N | 40.51 E |72.26 N | 39.76 E |72.62 N | 38.96 E |73.04 N | 37.74 E |73.37 N | 36.61 E |73.56 N | 35.70 E |73.98 N | 33.70 E |- ICES I b statistiline rajoonNeed alapiirkonna I osad, mis ei kuulu I a rajooni.ICES II statistiline alapiirkondVeed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 30° 00′ idapikkust punktini 72° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 26° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Norra rannikuni; sealt lääne ja edela suunas piki Norra rannikut punktini 62° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.- ICES II a statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktis 62° 00′ põhjalaiust Norra rannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 72° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 30° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 72° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 26° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Norra rannikuni; sealt lääne ja edela suunas piki Norra rannikut lähtepunktini.- ICES II a 1. statistiline alarajoonSee osa II rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:Laiuskraad | Pikkuskraad |73.50 N | 00.20 W |73.50 N | 07.21 E |73.45 N | 07.28 E |73.14 N | 07.83 E |72.76 N | 08.65 E |72.49 N | 09.33 E |72.31 N | 09.83 E |72.18 N | 10.29 E |71.98 N | 09.94 E |71.91 N | 09.70 E |71.64 N | 08.75 E |71.36 N | 07.93 E |71.13 N | 07.42 E |70.79 N | 06.73 E |70.17 N | 05.64 E |69.79 N | 05.01 E |69.56 N | 04.74 E |69.32 N | 04.32 E |69.10 N | 04.00 E |68.86 N | 03.73 E |68.69 N | 03.57 E |68.46 N | 03.40 E |68.23 N | 03.27 E |67.98 N | 03.19 E |67.77 N | 03.16 E |67.57 N | 03.15 E |67.37 N | 03.18 E |67.18 N | 03.24 E |67.01 N | 03.31 E |66.84 N | 03.42 E |66.43 N | 03.27 E |66.39 N | 03.18 E |66.23 N | 02.79 E |65.95 N | 02.24 E |65.64 N | 01.79 E |65.38 N | 01.44 E |65.32 N | 01.26 E |65.08 N | 00.72 E |64.72 N | 00.04 E |64.43 N | 00.49 W |64.84 N | 01.31 W |64.92 N | 01.56 W |65.13 N | 02.17 W |65.22 N | 02.54 W |65.39 N | 03.19 W |65.47 N | 03.73 W |65.55 N | 04.19 W |65.59 N | 04.56 W |65.69 N | 05.58 W |65.96 N | 05.60 W |66.22 N | 05.67 W |66.47 N | 05.78 W |67.09 N | 06.25 W |67.61 N | 06.62 W |67.77 N | 05.33 W |67.96 N | 04.19 W |68.10 N | 03.42 W |68.33 N | 02.39 W |68.55 N | 01.56 W |68.86 N | 00.61 W |69.14 N | 00.08 E |69.44 N | 00.68 E |69.76 N | 01.18 E |69.97 N | 01.46 E |70.21 N | 01.72 E |70.43 N | 01.94 E |70.63 N | 02.09 E |70.89 N | 02.25 E |71.14 N | 02.35 E |71.35 N | 02.39 E |71.61 N | 02.38 E |71.83 N | 02.31 E |72.01 N | 02.22 E |72.24 N | 02.06 E |72.43 N | 01.89 E |72.60 N | 01.68 E |72.75 N | 01.48 E |72.99 N | 01.08 E |73.31 N | 00.34 E |73.50 N | 00.20 W |- ICES II a 2. statistiline alarajoonSee osa II a rajoonist, mis ei kuulu II a 1 alarajooni.- ICES II b statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 30° 00′ idapikkust punktini 73° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.- ICES II b 1. statistiline alarajoonSee osa II b rajoonist, mis piirneb järgmiste koordinaatidega:Laiuskraad | Pikkuskraad |73.50 N | 07.21 E |73.50 N | 00.20 W |73.60 N | 00.48 W |73.94 N | 01.88 W |74.09 N | 02.70 W |74.21 N | 05.00 W |74.50 N | 04.38 W |75.00 N | 04.29 W |75.30 N | 04.19 W |76.05 N | 04.30 W |76.18 N | 04.09 W |76.57 N | 02.52 W |76.67 N | 02.10 W |76.56 N | 01.60 W |76.00 N | 00.80 E |75.87 N | 01.12 E |75.64 N | 01.71 E |75.21 N | 03.06 E |74.96 N | 04.07 E |74.86 N | 04.55 E |74.69 N | 05.19 E |74.34 N | 06.39 E |74.13 N | 06.51 E |73.89 N | 06.74 E |73.60 N | 07.06 E |73.50 N | 07.21 E |- ICES II b 2. statistiline alarajoonSee osa II b rajoonist, mis ei kuulu II b 1 alarajooni.ICES III statistiline alapiirkondVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 7° 00′ idapikkust Norra rannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 57° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Taani rannikuni; sealt piki Jüütimaa loode- ja idarannikut Halsini; sealt üle Limfjordi idasuudme Egenseklosteri neemeni; sealt lõuna suunas piki Jüütimaa rannikut Taani ja Saksamaa idapoolse piiritähiseni; sealt piki Saksamaa, Poola, Venemaa, Leedu, Läti, Eesti, Venemaa, Soome, Rootsi ja Norra rannikut lähtepunktini.- ICES III a statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 7° 00′ idapikkust Norra rannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 57° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Taani rannikuni; sealt piki Jüütimaa loode- ja idarannikut Halsini; sealt üle Limfjordi idasuudme Egenseklosteri neemeni; sealt lõuna suunas piki Jüütimaa rannikut kuni Hasenøre neemeni; sealt üle Suur-Belti väina Gnibeni neemeni; sealt piki Sjællandi põhjarannikut Gilbjergi neemeni; sealt läbi Oeresundi põhjasuudme Kullenini Rootsi rannikul; sealt ida ja põhja suunas piki Rootsi läänerannikut ja Norra lõunarannikut lähtepunktini.- ICES III b ja c statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb Hasenøre neemest Jüütimaa idarannikul kuni Gnibeni neemeni Sjællandi läänerannikul ja Gilbjergi neemeni; sealt üle Oeresundi põhjasuudme Kullenini Rootsi rannikul; sealt lõuna suunas piki Rootsi rannikut Falsterbo majakani; sealt üle Oeresundi lõunasuudme Stevnsi majakani; sealt piki Sjællandi kagurannikut; sealt üle Storstrømi väina idasuudme; sealt piki Falsteri saare idarannikut Gedserini; sealt Darsser Ortini Saksamaa rannikul; sealt edela suunas piki Saksamaa rannikut ja Jüütimaa idarannikut lähtepunktini.- ICES 22. statistiline alarajoon (BAL 22)Veed, mis piirnevad joonega, mis algab Hasenøre neemest (56° 09′ põhjalaiust, 10° 44′ idapikkust) Jüütimaa idarannikul kuni Gnibeni neemeni (56° 01′ põhjalaiust, 11° 18′ idapikkust) Sjællandi läänerannikul; sealt piki Sjællandi lääne- ja lõunarannikut punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Falsteri saareni; sealt piki Falsteri saare idarannikut Gedser Oddeni (54° 34′ põhjalaiust, 11° 58′ idapikkust); sealt otse ida suunas punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Saksamaa rannikuni; sealt edela suunas piki Saksamaa rannikut ja Jüütimaa idarannikut lähtepunktini.- ICES 23. statistiline alarajoon (BAL 23)Veed, mis piirnevad joonega, mis algab Gilbjergi neemest (56° 08′ põhjalaiust, 12° 18′ idapikkust) Sjællandi põhjarannikul Kullenini (56° 18′ põhjalaiust, 12° 28′ idapikkust) Rootsi rannikul; sealt lõuna suunas piki Rootsi rannikut Falsterbo majakani (55° 23′ põhjalaiust, 12° 50′ idapikkust); sealt üle Sundi lõunasuudme Stevnsi majakani (55° 19′ põhjalaiust, 12° 29′ idapikkust) Sjællandi rannikul; sealt põhja suunas piki Sjællandi idarannikut lähtepunktini.- ICES 24. statistiline alarajoon (BAL 24)Veed, mis piirnevad joonega, mis algab Stevnsi majakast (55° 19′ põhjalaiust, 12° 29′ idapikkust) Sjællandi idarannikul ja kulgeb üle Sundi lõunasuudme Falsterbo majakani (55° 23′ põhjalaiust, 12° 50′ idapikkust) Rootsi rannikul; sealt piki Rootsi lõunarannikut Sandhammareni majakani (55° 24′ põhjalaiust, 14° 12′ idapikkust); sealt Hammerodde majakani (55° 18′ põhjalaiust, 14° 47′ idapikkust) Bornholmi põhjarannikul; sealt piki Bornholmi lääne- ja lõunarannikut punktini 15° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Poola rannikuni; sealt lääne suunas piki Poola ja Saksamaa rannikut punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 54° 34′ põhjalaiust ja 12° 00′ idapikkust; sealt otse lääne suunas Gedser Oddeni (54° 34′ põhjalaiust, 11° 58′ idapikkust); sealt piki Falsteri saare ida- ja põhjarannikut punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Sjællandi lõunarannikuni; sealt lääne ja põhja suunas piki Sjællandi läänerannikut lähtepunktini.- ICES 25. statistiline alarajoon (BAL 25)Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 56° 30′põhjalaiust Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Ölandi saare läänerannikuni; kulgeb Ölandi saarest lõuna poolt mööda punktini 56° 30′ põhjalaiust Ölandi idarannikul; sealt otse ida suunas punktini 18° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Poola rannikuni; sealt lääne suunas piki Poola rannikut punktini 15° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Bornholmi saareni; sealt piki Bornholmi lõuna- ja läänerannikut Hammerodde majakani (55° 18′ põhjalaiust, 14° 47′ idapikkust); sealt Sandhammareni majakani (55° 24′ põhjalaiust, 14° 12′ idapikkust) Rootsi lõunarannikul; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini.- ICES 26. statistiline alarajoon (BAL 26)Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 56° 30′ põhjalaiust, 18° 00′ idapikkust ning kulgeb otse ida suunas Läti läänerannikuni; sealt lõuna suunas piki Läti, Leedu, Venemaa ja Poola rannikut punktini 18° 00′ idapikkust Poola rannikul; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.- ICES 27. statistiline alarajoon (BAL 27)Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 59° 41′ põhjalaiust ja 19° 00′ idapikkust Rootsi maismaa idarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas Ojamaa saare põhjarannikuni; sealt lõuna suunas piki Ojamaa läänerannikut punktini 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 18° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 56° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Ölandi saare idarannikuni; sealt pärast Ölandi lõunapoolsest küljest möödumist punktini 56° 30′ põhjalaiust Ölandi läänerannikul; sealt otse lääne suunas Rootsi rannikuni; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini.- ICES 28. statistiline alarajoon (BAL 28)Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 58° 30′ põhjalaiust ja 19° 00′ idapikkust ning kulgeb otse ida suunas Saaremaa läänerannikuni; sealt pärast Saaremaa põhjapoolsest küljest möödumist punktini 58° 30′ põhjalaiust Saaremaa idarannikul; sealt otse ida suunas Eesti rannikuni; sealt lõuna suunas piki Eesti ja Läti läänerannikut punktini 56° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 18° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Ojamaa saare läänerannikuni; sealt põhja suunas punktini 19° 00′ idapikkust Ojamaa põhjarannikul; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.- ICES statistiline alarajoon 28-1 (BAL 28.1)Veed, mis piirnevad läänes Ovisi majakast (57° 34.1234′N, 21° 42.9574′E) Läti läänerannikul Saaremaa Loodeneeme kaljurahuni (57° 57.4760′N, 21° 58.2789′E), sealt lõuna suunas Sõrve poolsaare lõunatipuni ning sealt kirde suunas piki Saaremaa rannikut kulgeva joonega ning põhjas joonega, mis kulgeb punktist 58° 30.0′ N, 23° 13.2′ E punktini 58° 30′ N, 23o 41.1′ E.- ICES statistiline alarajoon 28-2 (BAL 28.2)Need 28. alarajooni osad, mis ei kuulu alarajooni 28-1.- ICES 29. statistiline alarajoon (BAL 29)Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60° 30′ põhjalaiust Rootsi maismaa idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Soome maismaarannikuni; sealt lõuna suunas piki Soome lääne- ja lõunarannikut punktini 23° 00′ idapikkust maismaa lõunarannikul; sealt otse lõuna suunas punktini 59° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Eesti maismaarannikuni; sealt lõuna suunas piki Eesti läänerannikut punktini 58° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Saaremaa idarannikuni; sealt pärast Saaremaa põhjapoolsest küljest möödumist punktini 58° 30′ põhjalaiust Saaremaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas punktini 19° 00′ idapikkust; siis otse põhja suunas punktini 59° 41′ põhjalaiust Rootsi maismaa idarannikul; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini.- ICES 30. statistiline alarajoon (BAL 30)Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 30′ põhjalaiust Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Soome maismaarannikuni; sealt lõuna suunas piki Soome rannikut punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Rootsi maismaarannikuni; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini.- ICES statistiline alarajoon 31 (BAL 31)Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 30′ põhjalaiust Rootsi idarannikul, kulgeb pärast põhjas Põhjalahest möödumist punktini 63° 30′ põhjalaiust Soome maismaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas lähtepunktini.- ICES statistiline alarajoon 32 (BAL 32)Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 23° 00′ idapikkust Soome lõunarannikul ja kulgeb pärast idas Soome lahest möödumist punktini 59° 00′ põhjalaiust Eesti läänerannikul; sealt otse lääne suunas punktini 23° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.ICES IV statistiline alapiirkondVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 62° 00′ põhjalaiust Norra rannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas Šotimaa rannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Šotimaa ja Inglismaa rannikut punktini 51° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt kirde suunas piki Prantsusmaa, Belgia, Madalmaade ja Saksamaa rannikut Saksamaa ja Taani läänepoolse piiritähiseni; sealt piki Jüütimaa läänerannikut Thyborønini; sealt lõuna ja ida suunas piki Limfjordi lõunarannikut Egenseklosteri neemeni; sealt üle Limfjordi idasuudme Halsini; sealt lääne suunas piki Limfjordi põhjarannikut Agger Tange lõunapoolseima tipuni; sealt põhja suunas piki Jüütimaa läänerannikut punktini 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 57° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 7° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Norra rannikuni; sealt loode suunas piki Norra rannikut lähtepunktini.- ICES IV a statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 62° 00′ põhjalaiust Norra rannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 3° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas Šotimaa rannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Šotimaa rannikut punktini 57° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 7° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Norra rannikuni; sealt loode suunas piki Norra rannikut lähtepunktini.- ICES IV b statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 57° 00′ põhjalaiust Taani läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 8° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 57° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Šotimaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki Šotimaa ja Inglismaa rannikut punktini 53° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Saksamaa rannikuni; sealt kirde suunas piki Jüütimaa rannikut Thyborønini; sealt lõuna ja ida suunas piki Limfjordi lõunarannikut Egenseklosteri neemeni; sealt üle Limfjordi idasuudme Halsini; sealt lääne suunas piki Limfjordi põhjarannikut Agger Tange lõunapoolseima tipuni; sealt põhja suunas piki Jüütimaa läänerannikut lähtepunktini.- ICES IV c statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 53° 30′ põhjalaiust Saksamaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas Inglismaa rannikuni; sealt lõuna suunas punktini 51° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt kirde suunas piki Prantsusmaa, Belgia, Madalmaade ja Saksamaa rannikut lähtepunktini.ICES V statistiline alapiirkondVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 68° 00′ põhjalaiust ja 11° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 27° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 62° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 15° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.- ICES V a statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 68° 00′ põhjalaiust ja 11° 00′ läänepikkust; sealt otse lääne suunas punktini 27° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 62° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 15° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.- ICES V a 1. statistiline alarajoonAla, mis jääb järgmiste koordinaatidega ristküliku sisse:Laiuskraad | Pikkuskraad |63.00 N | 24.00 W |62.00 N | 24.00 W |62.00 N | 27.00 W |63.00 N | 27.00 W |63.00 N | 24.00 W |- ICES V a 2. statistiline alarajoonV a rajooni ülejäänud osa, mis ei kuulu V a 1 alarajooni.- ICES V b statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 00′ põhjalaiust ja 4° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 15° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.- ICES V b 1. statistiline alarajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 00′ põhjalaiust ja 4° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 15° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 10° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 61° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt piki loksodroomi punktini 61° 15′ põhjalaiust ja 7° 30′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.- ICES V b 1 a statistiline alarajoonV b 1 alarajooni osad, mis piirnevad järgmisi koordinaate ühendava joonega:Laiuskraad | Pikkuskraad |60.49 N | 15.00 W |60.71 N | 13.99 W |60.15 N | 13.29 W |60.00 N | 13.50 W |60.00 N | 15.00 W |60.49 N | 15.00 W |- ICES V b 1 b statistiline alarajoonV b 1 alarajooni osad, mis ei kuulu V b 1 a alarajooni.- ICES V b 2. statistiline alarajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60° 00′ põhjalaiust ja 10° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse põhja suunas punktini 61° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt piki loksodroomi punktini 61° 15′ põhjalaiust ja 7° 30′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjaliust; sealt otse lääne suunas lähtepunktini.ICES VI statistiline alapiirkondVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 4° 00′ läänepikkust Šotimaa põhjarannikul ja kulgeb otse põhja suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 54° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Iirimaa rannikuni; sealt põhja ja ida suunas piki Iirimaa ja Põhja-Iirimaa rannikut punktini 55° 00′ põhjalaiust Põhja-Iirimaa idarannikul; sealt otse ida suunas Šotimaa rannikuni; sealt põhja suunas piki Šotimaa läänerannikut lähtepunktini.- ICES VI a statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 4° 00′ läänepikkust Šotimaa rannikul ja kulgeb otse põhja suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 54° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Iirimaa rannikuni; sealt põhja ja ida suunas piki Iirimaa ja Põhja-Iirimaa rannikut punktini 55° 00′ põhjalaiust Põhja-Iirimaa idarannikul; sealt otse ida suunas Šotimaa rannikuni; sealt põhja suunas piki Šotimaa läänerannikut lähtepunktini.- ICES VI b statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60° 00′ põhjalaiust ja 12° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 54° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.- ICES VI b 1. statistiline alarajoonVI b rajooni osad, mis piirnevad järgmisi koordinaate ühendava joonega:Laiuskraad | Pikkuskraad |54.50 N | 18.00 W |60.00 N | 18.00 W |60.00 N | 13.50 W |60.15 N | 13.29 W |59.65 N | 13.99 W |59.01 N | 14.57 W |58.51 N | 14.79 W |57.87 N | 14.88 W |57.01 N | 14.63 W |56.57 N | 14.34 W |56.50 N | 14.44 W |56.44 N | 14.54 W |56.37 N | 14.62 W |56.31 N | 14.72 W |56.24 N | 14.80 W |56.17 N | 14.89 W |56.09 N | 14.97 W |56.02 N | 15.04 W |55.95 N | 15.11 W |55.88 N | 15.19 W |55.80 N | 15.27 W |55.73 N | 15.34 W |55.65 N | 15.41 W |55.57 N | 15.47 W |55.50 N | 15.54 W |55.42 N | 15.60 W |55.34 N | 15.65 W |55.26 N | 15.70 W |55.18 N | 15.75 W |55.09 N | 15.79 W |55.01 N | 15.83 W |54.93 N | 15.87 W |54.84 N | 15.90 W |54.76 N | 15.92 W |54.68 N | 15.95 W |54.59 N | 15.97 W |54.51 N | 15.99 W |54.50 N | 15.99 W |54.50 N | 18.00 W |- ICES VI b 2. statistiline alarajoonRajooni VI b ülejäänud osa, mis ei kuulu VI b 1. alarajooni.ICES VII statistiline alapiirkondVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 54° 30′ põhjalaiust Iirimaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt põhja ja kirde suunas piki Prantsusmaa rannikut punktini 51° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Inglismaa kagurannikuni; sealt lääne ja põhja suunas piki Inglismaa, Walesi ja Šotimaa rannikut punktini 55° 00′ põhjalaiust Šotimaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas Põhja-Iirimaa rannikuni; sealt põhja ja lääne suunas piki Põhja-Iirimaa ja Iirimaa rannikut lähtepunktini.- ICES VII a statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 55° 00′ põhjalaiust Šotimaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas Põhja-Iirimaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki Põhja-Iirimaa ja Iirimaa rannikut punktini 52° 00′ põhjalaiust Iirimaa kagurannikul; sealt otse ida suunas Walesi rannikuni; sealt kirde ja põhja suunas piki Walesi, Inglismaa ja Šotimaa rannikut lähtepunktini.- ICES VII b statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 54° 30′ põhjalaiust Iirimaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 52° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Iirimaa rannikuni; sealt põhja suunas piki Iirimaa läänerannikut lähtepunktini.- ICES VII c statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 54° 30′ põhjalaiust ja 12° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 52° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.- ICES VII c 1. statistiline alarajoonVII c rajooni osa, mis piirneb järgmiste koordinaatidega:Laiuskraad | Pikkuskraad |54.50 N | 15.99 W |54.42 N | 15.99 W |54.34 N | 16.00 W |54.25 N | 16.01 W |54.17 N | 16.01 W |54.08 N | 16.01 W |53.99 N | 16.00 W |53.91 N | 15.99 W |53.82 N | 15.97 W |53.74 N | 15.96 W |53.66 N | 15.94 W |53.57 N | 15.91 W |53.49 N | 15.90 W |53.42 N | 15.89 W |53.34 N | 15.88 W |53.26 N | 15.86 W |53.18 N | 15.84 W |53.10 N | 15.88 W |53.02 N | 15.92 W |52.94 N | 15.95 W |52.86 N | 15.98 W |52.77 N | 16.00 W |52.69 N | 16.02 W |52.61 N | 16.04 W |52.52 N | 16.06 W |52.50 N | 16.06 W |52.50 N | 18.00 W |54.50 N | 18.00 W |54.50 N | 15.99 W |- ICES VII c 2. statistiline alarajoonVII c rajooni osa, mis ei kuulu VII c 1 alarajooni.- ICES VII d statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 51° 00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas Inglismaa rannikuni; sealt lääne suunas piki Inglismaa lõunarannikut punktini 2° 00′ läänepikkust; sealt lõuna suunas Cap de la Hague′ini Prantsusmaa rannikul; sealt kirde suunas piki Prantsusmaa rannikut lähtepunktini.- ICES VII e statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 2° 00′ läänepikkust Inglismaa lõunarannikul ning kulgeb lõuna ja lääne suunas piki Inglismaa rannikut punktini 50° 00′ põhjalaiust edelarannikul; sealt otse lääne suunas punktini 7° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 49° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt põhja ja kirde suunas piki Prantsusmaa rannikut Cap de la Hague′ni; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.- ICES VII f statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 5° 00′ läänepikkust Walesi lõunarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 51° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 6° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 50° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 7° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 50° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Inglismaa rannikuni; sealt piki Inglismaa edelarannikut ja Walesi lõunarannikut lähtepunktini.- ICES VII g statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 52° 00′ põhjalaiust Walesi läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas Iirimaa kagurannikuni; sealt edela suunas piki Iirimaa rannikut punktini 9° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 50° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 7° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 50° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 6° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 51° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas Walesi lõunarannikuni; sealt loode suunas piki Walesi rannikut lähtepunktini.- ICES VII h statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 50° 00′ põhjalaiust ja 7° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 9° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 49° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 7° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.- ICES VII j statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 52° 30′ põhjalaiust Iirimaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 9° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas Iirimaa lõunarannikuni; sealt põhja suunas piki Iirimaa rannikut lähtepunktini.- ICES VII j 1. statistiline alarajoonVII j rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:Laiuskraad | Pikkuskraad |48.43 N | 12.00 W |48.42 N | 11.99 W |48.39 N | 11.87 W |48.36 N | 11.75 W |48.33 N | 11.64 W |48.30 N | 11.52 W |48.27 N | 11.39 W |48.25 N | 11.27 W |48.23 N | 11.14 W |48.21 N | 11.02 W |48.19 N | 10.89 W |48.17 N | 10.77 W |48.03 N | 10.68 W |48.00 N | 10.64 W |48.00 N | 12.00 W |48.43 N | 12.00 W |- ICES VII j 2. statistiline alarajoonVII j rajooni osa, mis ei kuulu VII j 1. alarajooni.- ICES VII k statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 52° 30′ põhjalaiust ja 12° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.- ICES VII k 1. statistiline alarajoonVII k rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:Laiuskraad | Pikkuskraad |48.00 N | 18.00 W |52.50 N | 18.00 W |52.50 N | 16.06 W |52.44 N | 16.07 W |52.36 N | 16.08 W |52.27 N | 16.09 W |52.19 N | 16.09 W |52.11 N | 16.09 W |52.02 N | 16.08 W |51.94 N | 16.07 W |51.85 N | 16.07 W |51.77 N | 16.05 W |51.68 N | 16.04 W |51.60 N | 16.02 W |51.52 N | 15.99 W |51.43 N | 15.96 W |51.34 N | 15.93 W |51.27 N | 15.90 W |51.18 N | 15.86 W |51.10 N | 15.82 W |51.02 N | 15.77 W |50.94 N | 15.73 W |50.86 N | 15.68 W |50.78 N | 15.63 W |50.70 N | 15.57 W |50.62 N | 15.52 W |50.54 N | 15.47 W |50.47 N | 15.42 W |50.39 N | 15.36 W |50.32 N | 15.30 W |50.24 N | 15.24 W |50.17 N | 15.17 W |50.10 N | 15.11 W |50.03 N | 15.04 W |49.96 N | 14.97 W |49.89 N | 14.89 W |49.82 N | 14.82 W |49.75 N | 14.74 W |49.69 N | 14.65 W |49.62 N | 14.57 W |49.56 N | 14.48 W |49.50 N | 14.39 W |49.44 N | 14.30 W |49.38 N | 14.22 W |49.32 N | 14.13 W |49.27 N | 14.04 W |49.21 N | 13.95 W |49.15 N | 13.86 W |49.10 N | 13.77 W |49.05 N | 13.67 W |49.00 N | 13.57 W |48.95 N | 13.47 W |48.90 N | 13.37 W |48.86 N | 13.27 W |48.81 N | 13.17 W |48.77 N | 13.07 W |48.73 N | 12.96 W |48.69 N | 12.85 W |48.65 N | 12.74 W |48.62 N | 12.64 W |48.58 N | 12.54 W |48.55 N | 12.43 W |48.52 N | 12.32 W |48.49 N | 12.22 W |48.46 N | 12.11 W |48.43 N | 12.00 W |48.00 N | 18.00 W |- ICES VII k 2. statistiline alarajoonVII k rajooni osa, mis ei kuulu VII k 1 alarajooni.ICES VIII statistiline alapiirkondVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48° 00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 43° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Hispaania läänerannikuni; sealt põhja suunas piki Hispaania ja Prantsusmaa rannikut lähtepunktini.- ICES VIII a statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48° 00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 47° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 6° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 47° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 46° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt loode suunas piki Prantsusmaa rannikut lähtepunktini.- ICES VIII b statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 46° 00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 45° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 3° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 44° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 2° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas Hispaania põhjarannikuni; sealt piki Hispaania põhjarannikut ja Prantsusmaa läänerannikut lähtepunktini.- ICES VIII c statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 2° 00′ läänepikkust Hispaania põhjarannikul ning kulgeb otse põhja suunas punktini 44° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas 43° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Hispaania läänerannikuni; sealt põhja ja ida suunas piki Hispaania rannikut lähtepunktini.- ICES VIII d statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48° 00′ põhjalaiust ja 8° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 44° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 3° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 45° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 46° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 47° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 6° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 47° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.- ICES VIII d 1. statistiline alarajoonVIII d rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:Laiuskraad | Pikkuskraad |48.00 N | 11.00 W |48.00 N | 10.64 W |47.77 N | 10.37 W |47.45 N | 09.89 W |46.88 N | 09.62 W |46.34 N | 10.95 W |46.32 N | 11.00 W |48.00 N | 11.00 W |- ICES VIII d 2. statistiline alarajoonVIII d rajooni osa, mis ei kuulu VIII d 1. alarajooni.- ICES VIII e statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48° 00′ põhjalaiust ja 11° 00′ idapikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 43° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.- ICES VIII e 1. statistiline alarajoonVIII e rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:Laiuskraad | Pikkuskraad |43.00 N | 18.00 W |48.00 N | 18.00 W |48.00 N | 11.00 W |46.32 N | 11.00 W |44.72 N | 13.31 W |44.07 N | 13.49 W |43.00 N | 13.80 W |- ICES VIII e 2. statistiline alarajoonVIII e rajooni osa, mis ei kuulu VIII e 1 alarajooni.ICES IX statistiline alapiirkondVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 43° 00′ põhjalaiust Hispaania looderannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 36′ läänepikkust Hispaania lõunarannikul (Punta Marroqui maakitsus); sealt loode suunas piki Hispaania edelarannikut, Portugali rannikut ja Hispaania looderannikut lähtepunktini.- ICES IX a statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 43° 00′ põhjalaiust Hispaania looderannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 36′ läänepikkust Hispaania lõunarannikul (Punta Marroqui maakitsus); sealt loode suunas piki Hispaania edelarannikut, Portugali rannikut ja Hispaania looderannikut lähtepunktini.- ICES IX b statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 43° 00′ põhjalaiust ja 11° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.- ICES IX b 1. statistiline alarajoonIX b rajooni osa, mis piirneb järgmisi punkte ühendava joonega:Laiuskraad | Pikkuskraad |43.00 N | 18.00 W |43.00 N | 13.80 W |42.88 N | 13.84 W |42.04 N | 13.64 W |41.38 N | 13.27 W |41.13 N | 13.27 W |40.06 N | 13.49 W |38.75 N | 13.78 W |38.17 N | 13.69 W |36.03 N | 12.73 W |36.04 N | 15.30 W |36.02 N | 17.90 W |36.00 N | 18.00 W |43.00 N | 18.00 W |- ICES IX b 2. statistiline alarajoonIX b rajooni osa, mis ei kuulu IX b 1. alarajooni.ICES X statistiline alapiirkondVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48° 00′ põhjalaiust ja 18° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 42° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.- ICES X a statistiline rajoonSee osa X alapiirkonnast, mis jääb 43o põhjalaiusest lõuna poole.- ICES X a 1. statistiline alarajoonX a rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:Laiuskraad | Pikkuskraad |36.00 N | 18.00 W |36.00 N | 22.25 W |37.58 N | 20.62 W |39.16 N | 21.32 W |40.97 N | 23.91 W |41.35 N | 24.65 W |41.91 N | 25.79 W |42.34 N | 28.45 W |42.05 N | 29.95 W |41.02 N | 35.11 W |40.04 N | 35.26 W |38.74 N | 35.48 W |36.03 N | 31.76 W |36.00 N | 32.03 W |36.00 N | 42.00 W |43.00 N | 42.00 W |43.00 N | 18.00 W |36.00 N | 18.00 W |- ICES X a 2. statistiline alarajoonX a rajooni osa, mis ei kuulu X a 1. alarajooni.- ICES X b statistiline rajoonSee osa X alapiirkonnast, mis jääb 43o põhjalaiusest põhja poole.ICES XII statistiline alapiirkondVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 62° 00′ põhjalaiust ja 15° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 27° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 59° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 42° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 15° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.- ICES XII a statistiline rajoonSee osa XII alapiirkonnast, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:Laiuskraad | Pikkuskraad |62.00 N | 15.00 W |62.00 N | 27.00 W |59.00 N | 27.00 W |59.00 N | 42.00 W |52.50 N | 42.00 W |52.50 N | 18.00 W |54.50 N | 18.00 W |54.50 N | 24.00 W |60.00 N | 24.00 W |60.00 N | 18.00 W |60.00 N | 15.00 W |62.00 N | 15.00 W |- ICES XII a 1. statistiline alarajoonSee osa XII a rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:Laiuskraad | Pikkuskraad |52.50 N | 42.00 W |56.55 N | 42.00 W |56.64 N | 41.50 W |56.75 N | 41.00 W |56.88 N | 40.50 W |57.03 N | 40.00 W |57.20 N | 39.50 W |57.37 N | 39.00 W |57.62 N | 38.50 W |57.78 N | 38.25 W |57.97 N | 38.00 W |58.26 N | 37.50 W |58.50 N | 37.20 W |58.63 N | 37.00 W |59.00 N | 36.77 W |59.00 N | 27.00 W |60.85 N | 27.00 W |60.69 N | 26.46 W |60.45 N | 25.09 W |60.37 N | 23.96 W |60.22 N | 23.27 W |60.02 N | 21.76 W |60.00 N | 20.55 W |60.05 N | 18.65 W |60.08 N | 18.00 W |60.00 N | 18.00 W |60.00 N | 24.00 W |54.50 N | 24.00 W |54.50 N | 18.00 W |52.50 N | 18.00 W |52.50 N | 42.00 W |- ICES XII a 2. statistiline alarajoonSee osa XII a rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:Laiuskraad | Pikkuskraad |60.00 N | 20.55 W |60.00 N | 15.00 W |60.49 N | 15.00 W |60.44 N | 15.22 W |60.11 N | 17.32 W |60.05 N | 18.65 W |60.00 N | 20.55 W |- ICES XII a 3. statistiline alarajoonSee osa XII a rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:Laiuskraad | Pikkuskraad |59.00 N | 42.00 W |56.55 N | 42.00 W |56.64 N | 41.50 W |56.75 N | 41.00 W |56.88 N | 40.50 W |57.03 N | 40.00 W |57.20 N | 39.50 W |57.37 N | 39.00 W |57.62 N | 38.50 W |57.78 N | 38.25 W |57.97 N | 38.00 W |58.26 N | 37.50 W |58.63 N | 37.00 W |59.00 N | 36.77 W |59.00 N | 42.00 W |- ICES XII a 4. statistiline alarajoonSee osa XII a rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:Laiuskraad | Pikkuskraad |62.00 N | 27.00 W |60.85 N | 27.00 W |60.69 N | 26.46 W |60.45 N | 25.09 W |60.37 N | 23.96 W |60.22 N | 23.27 W |60.02 N | 21.76 W |60.00 N | 20.55 W |60.05 N | 18.65 W |60.11 N | 17.32 W |60.44 N | 15.22 W |60.49 N | 15.00 W |62.00 N | 15.00 W |62.00 N | 27.00 W |- ICES XII b statistiline rajoonSee osa XII alapiirkonnast, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:Laiuskraad | Pikkuskraad |60.00 N | 18.00 W |54.50 N | 18.00 W |54.50 N | 24.00 W |60.00 N | 24.00 W |60.00 N | 18.00 W |- ICES XII c statistiline rajoonSee osa XII alapiirkonnast, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:Laiuskraad | Pikkuskraad |52.50 N | 42.00 W |48.00 N | 42.00 W |48.00 N | 18.00 W |52.50 N | 18.00 W |52.50 N | 42.00 W |ICES XIV statistiline alapiirkondVeed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 40° 00′ läänepikkust Gröönimaa põhjarannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Gröönimaa rannikut punktini 44° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 59° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 27° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 68° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.- ICES XIV a statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 40° 00′ läänepikkust Gröönimaa põhjarannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Gröönimaa rannikut punktini 68° 30′ põhjalaiust Cape Savaryl; sealt otse lõuna suunas piki meridiaani 27° 00′ läänepikkust kuni punktini 68° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.- ICES XIV b statistiline rajoonVeed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 44°00′ läänepikkust Gröönimaa lõunarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 59° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 27° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 68° 30′ põhjalaiust Cape Savaryl; sealt loode suunas piki Gröönimaa rannikut lähtepunktini.- ICES XIV b 1. statistiline alarajoonSee osa XIV b rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:Laiuskraad | Pikkuskraad |59.00 N | 27.00 W |59.00 N | 36.77 W |59.35 N | 36.50 W |59.50 N | 36.35 W |59.75 N | 36.16 W |60.00 N | 35.96 W |60.25 N | 35.76 W |60.55 N | 35.50 W |60.75 N | 35.37 W |61.00 N | 35.15 W |61.25 N | 34.97 W |61.50 N | 34.65 W |61.60 N | 34.50 W |61.75 N | 34.31 W |61.98 N | 34.00 W |62.25 N | 33.70 W |62.45 N | 33.53 W |62.50 N | 33.27 W |62.56 N | 33.00 W |62.69 N | 32.50 W |62.75 N | 32.30 W |62.87 N | 32.00 W |63.03 N | 31.50 W |63.25 N | 31.00 W |63.31 N | 30.86 W |63.00 N | 30.61 W |62.23 N | 29.87 W |61.79 N | 29.25 W |61.44 N | 28.61 W |61.06 N | 27.69 W |60.85 N | 27.00 W |59.00 N | 27.00 W |- ICES XIV b 2. statistiline rajoonSee osa XIV b rajoonist, mis ei kuulu XIV b 1. alarajooni.___________________ê 3880/91IV LISAATLANDI OOKEANI KIRDEOSA PÜÜGIANDMETE ESITAMISE VORMINGMagnetkandjaArvutilindid : Üheksarajaline tihedusega 1 600 või 6 250 bitti tollil ning EBCDIC- või ASCII-koodis, eelistatavalt märgendamata. Märgendamise korral tuleks lisada faililõpukood.Disketid : MS-DOS-vormindusega 3,5-tollised 720-kilobaidised või 1,4-megabaidised disketid või 5,25-tollised 360-kilobaidised või 1,2-megabaidised disketid.Kirje vormingBaidi number | Andmeelement | Märkused |1–4 | riik (ISO 3-täheline kood) | nt FRA = Prantsusmaa |5–6 | aasta | nt 90 = 1990 |7–8 | FAO põhipüügipiirkond | 27 = Atlandi kirdeosa |9–15 | rajoon | nt IV a = ICES IV a rajoon |16–18 | liik | 3-täheline tähis |19–26 | saak | tonnides |Märkused:a) Arvväljad tuleb joondada paremale ja tühikud lisada nende ette. Kõik tärkväljad peavad olema joondatud vasakule ning tühikud peavad olema nende järel.b) Saak tuleb märkida lossitud saagi eluskaalu ekvivalendina ja lähima tonnini ümardatult.c) Kogused (baidid 19–26), mis on väiksemad kui pool ühikut, tuleb märkida kui „1”.d) Teadmata kogused (baidid 19–26) tuleb märkida kui „2”._____________ê 1637/2001 art 2 ja lisa IILISA V[pic]Belgia Bulgaaria Tšehhi Vabariik Taani Saksamaa Eesti Kreeka Hispaania Prantsusmaa Iirimaa Island Itaalia Küpros Läti Leedu Luksemburg Ungari Malta Madalmaad Norra Austria Poola Portugal Rumeenia Sloveenia Slovaki Vabariik Soome Rootsi Türgi Ühendkuningriik | BEL BGR CZE DNK DEU EST GRC ESP FRA IRL ISL ITA CYP LVA LTU LUX HUN MLT NLD NOR AUT POL PRT ROM SVN SVK FIN SWE TUR GBR |[pic]éLISA VIKehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustegaNõukogu määrus (EMÜ) nr 3880/91 (EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1) |Komisjoni määrus (EÜ) nr 1637/2001 (EÜT L 222, 17.8.2001, lk 20) |Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1) | Ainult lisa I punkt 4 |Komisjoni määrus (EÜ) nr 448/2005 (ELT L 74, 19.3.2005, lk 5) |_____________LISA VIIVastavustabelMäärus (EMÜ) nr 3880/91 | Käesolev määrus |Artikkel 1 | Artikkel 1 |Artikkel 2 | Artikkel 2 |Artikkel 3 | Artikkel 3 |Artikkel 4 esimene lõik | Artikkel 4 esimene lõik |– | Artikkel 4 teine lõik |Artikkel 4 teine lõik | Artikkel 4 kolmas lõik |Artikkel 5 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 5 lõiked 1 ja 2 |Artikkel 5 lõige 3 | – |Artikkel 6 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 6 lõiked 1 ja 2 |Artikkel 6 lõige 3 | – |Artikkel 6 lõige 4 | Artikkel 6 lõige 3 |– | Artikkel 7 |Artikkel 7 | Artikkel 8 |Lisa I | Lisa I |Lisa II | Lisa II |Lisa III | Lisa III |Lisa IV | Lisa IV |– | Lisa V |– | Lisa VI |– | Lisa VII |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest KOM(2001) 645 lõplik.[3] KOM(2006) 497 lõplik.[4] Vt käesoleva ettepaneku VI lisa.[5] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).[6] ELT C 255, 21.10.2006, lk 1.[7] ELT C [...], [...], lk [...].[8] ELT C [...], [...], lk [...].[9] ELT C [...], [...], lk [...].[10] EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 448/2005 (ELT L 74, 19.3.2005, lk 5).[11] Vt lisa VI.[12] EÜT L 227, 12.8.1981, lk 21.[13] EÜT L 149, 10.6.1987, lk 14.[14] EÜT L 237, 26.8.1983, lk 4.[15] EÜT L 378, 31.12.1982, lk 24.[16] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).[17] EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.


type: other

text:
Divorzju - Litwanja
 Żwieġ jista' jinħall bil-kunsens reċiproku tal-konjuġi, jekk jiġu sodisfati l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin:
 għaddiet aktar minn sena mid-data tat-tieġ;
 il-konjuġi ffirmaw ftehim ta' soluzzjoni għad-divorzju (diviżjoni tal-proprjetà, manteniment tat-tfal, eċċ);
 iż-żewġ konjuġi għandhom kapaċità ġuridika sħiħa.
 Fil-każijiet provduti f'dan l-Artikolu, id-divorzju jinkiseb skont proċedura simplifikata.
 Iż-żwieġ jista' jinħall jekk wieħed mill-konjuġi jippreżenta rikors quddiem il-qorti distrettwali (apylinkės teismas) tal-post tar-residenza tiegħu, jekk jissodisfa mill-inqas wieħed mill-kundizzjonijiet li ġejjin:
 il-konjuġi ilhom li sseparaw il-fuq minn sena;
 wieħed mill-konjuġi ġie ddikjarat ġuridikament inkapaċi permezz ta' sentenza tal-qorti wara ċ-ċelebrazzjoni taż-żwieġ;
 ingħatat sentenza tal-qorti illi tirrikonoxxi illi mhux magħruf fejn jinsab wieħed mill-konjuġi;
 wieħed mill-konjuġi qiegħed jiskonta piena ta' priġunerija ta' aktar minn sena minħabba li wettaq reat mhux premeditat.
 Id-divorzju minħabba l-ħtija ta' wieħed jew iż-żewġ konjuġi. Konjuġi jista' jitlob id-divorzju jekk iż-żwieġ tkisser irrimedjabbilment bi ħtija tal-konjuġi l-ieħor. Konjuġi jiġi rikonoxxut ħati għat-tkissir taż-żwieġ jekk ikun kiser b'mod sostanzjali l-obbligi taż-żwieġ kif stabbiliti fit-Tielet Ktieb (Liġi tal-Familja) tal-Kodiċi Ċivili Litwan (Civilinis kodeksas), biex b'hekk il-ħajja miżżewwġa flimkien saret impossibbli.
 Żwieġ jitqies li tkisser minħabba l-ħtija tal-konjuġi l-ieħor jekk huwa nstab ħati ta' reat premeditat jew jekk ikkommetta l-adulterju jew kien abbużiv fil-konfront tal-konjuġi l-ieħor jew mal-membri tal-familja tiegħu jew abbanduna lill-familtu u ma kienx jieħu ħsiebha għal aktar minn sena.
 Il-konvenut fi proċedimenti ta' divorzju jista' jikkontesta l-ħtija tiegħu u jressaq provi li juru illi r-rikorrent huwa responsabbli għat-tkissir taż-żwieġ. Wara li tkun ikkunsidrat iċ-ċirkostanzi tal-każ, il-qorti tista' tiddikjara illi ż-żewġ konjuġi huma ħatja tat-tkissir taż-żwieġ. Jekk il-qorti ssib illi ż-żewġ konjuġi huma ħatja tat-tkissir taż-żwieġ, il-konsegwenzi huma l-istess bħall-ħall kunsenswali taż-żwieġ.
 Żwieġ jintemm bil-mewt ta' wieħed mill-konjuġi jew bil-ħall mil-liġi. Żwieġ jista' jinħall bil-kunsens reċiproku tal-konjuġi, fuq talba ta' wieħed minnhom jew minħabba l-ħtija ta' wieħed minnhom jew tat-tnejn li huma.
 Żwieġ jitqies li nħall mid-data li fiha tidħol fis-seħħ is-sentenza ta' divorzju. Fi żmien tliet ijiem mid-dħul fis-seħħ tas-sentenza ta' divorzju, il-qorti trid tibgħat kopja ta' dik is-sentenza lir-reġistru tal-qorti ċivili, biex jirreġistra d-divorzju.
 Wara d-divorzju, il-konjuġi jista' jżomm kunjomu taż-żwieġ jew il-kunjom li kellu qabel iż-żwieġ. Meta ż-żwieġ jinħall minħabba l-ħtija ta' xi ħadd mill-konjuġi, il-qorti tista', fuq talba tal-konjuġi l-ieħor, ma tħallix lill-konjuġi ħati milli jżomm kunjomu fiż-żwieġ, ħlief jekk kellhom it-tfal.
 Id-diviżjoni tal-proprjetà tal-konjuġi tiddependi fuq ir-reġim tal-proprjetà matrimonjali, li jista' jiġi stabbilit bil-liġi jew b'kuntratt. Fin-nuqqas ta' kuntratt taż-żwieġ, il-proprjetà tal-konjuġi hija koperta mir-reġim ta' proprjetà previst mil-liġi. Id-diversi reġimi ta' proprjetà matrimonjali huma regolati mill-Kapitolu VI tal-Parti III tat-Tielet Ktieb tal-Kodiċi Ċivili (Civilinis kodeksas).
 Jekk id-dar matrimonjali hija l-proprjetà ta' wieħed mill-konjuġi, il-qorti tista' tistabbilixxi l-użufrutt u tħalli lill-konjuġi l-ieħor jgħix fiha jekk it-tfal minuri jibqgħu jgħixu miegħu wara d-divorzju. L-użufrutt jibqa' validu sakemm it-tfal jilħqu l-età adulta. Jekk id-dar matrimonjali kienet mikrija, il-qorti tista' tittrasferixxi l-kirja lill-konjuġi ma' min sejrin jgħixu t-tfal minuri jew lil konjuġi li mhux kapaċi jaħdem u tista' tiżgombra lill-konjuġi l-ieħor jekk ġie ordnat imur jgħix għal rasu.
 Meta tkun qed tagħti s-sentenza ta' divorzju, il-qorti tista' wkoll tordna l-ħlas ta' manteniment lil ekskonjuġi fil-bżonn, sakemm il-kwistjoni tal-manteniment ġiet miftiehma fil-ftehim dwar id-divorzju imfassal bejn il-konjuġi. Il-konjuġi ma għandhomx dritt għall-manteniment jekk għandhom biżżejjed assi jew introjtu għall-għajxien tagħhom. Huwa preżunt illi konjuġi jkollu bżonn il-manteniment jekk qiegħed irabbi t-tfal imwielda fiż-żwieġ, jew jekk ma jistax jaħdem minħabba l-età avvanzata jew mard. Konjuġi li ma kisibx kwalifiki (ma lestiex l-istudji tiegħu) minħabba ż-żwieġ u l-interessi komuni tal-familja jew il-bżonn li jieħu ħsieb it-tfal għandu dritt jitlob lill-ekskonjuġi tiegħu jkopri l-ispejjeż meħtieġa biex ilesti l-istudji tiegħu jew biex jerġa jitħarreġ.
 Il-konjuġi ħati f'divorzju ma għandux dritt għall-manteniment.
 Fl-għoti tal-manteniment u l-iffissar tal-ammont, il-qorti trid tqis kemm dam iż-żwieġ, il-bżonn għall-manteniment, l-assi taż-żewġ ekskonjuġi, l-istat ta' saħħa tagħhom, l-età u l-kapaċità għax-xogħol, kemm huwa possibbli illi jsib xogħol il-konjuġi mingħajr xogħol u ċirkostanzi importanti oħra.
 Il-ħlas tal-manteniment jitnaqqas, jingħata fuq bażi temporanja jew jiġi miċħud jekk ikun hemm waħda miċ-ċirkostanzi li ġejjin:
 iż-żwieġ dam inqas minn sena;
 il-konjuġi bi dritt għall-manteniment wettaq reat kontra l-konjuġi l-ieħor jew xi qraba tiegħu;
 id-diffikultajiet finanzjarji li qiegħed iġarrab il-konjuġi bi dritt għall-manteniment huma riżultat tal-imġiba ħażina tiegħu;
 il-konjuġi li qiegħed jitlob il-manteniment ma tax sehmu fit-tkattir tal-assi komuni jew ikkawża ħsara b'mod intenzjonali lill-interessi tal-konjuġi l-ieħor jew tal-familja matul iż-żwieġ.
 Il-qorti tista' tordna lill-ekskonjuġi li jrid iħallas il-manteniment lill-konjuġi l-ieħor biex jagħti garanzija xierqa għat-twettiq ta' dan l-obbligu. Il-manteniment jista' jingħata bħala somma waħda jew fil-forma ta' pagamenti regolari fix-xahar (bin-nifs) jew permezz ta' trasferiment tal-assi.
 Jekk il-konjuġi jitlob id-divorzju minħabba l-inkapaċità tal-konjuġi l-ieħor, il-konjuġi li beda l-proċedimenti ta' divorzju jrid iħallas għat-trattament u l-kura tal-ekskonjuġi inkapaċitat, sakemm ma jkunx kopert mill-fondi tas-sigurtà soċjali tal-Istat.
 Ordni ta' manteniment jikkostitwixxi raġuni għal ipoteka ġuridika tal-assi tal-konvenut. Jekk l-ekskonjuġi jonqos mill-obbligu tal-ħlas tal-manteniment, l-assi tiegħu jistgħu jintużaw biex isiru l-pagamenti skont il-proċedura prevista mil-liġi.
 F'każ li jmut l-ekskonjuġi li jrid iħallas il-manteniment, l-obbligu jmur għand is-suċċessuri tiegħu sa fejn jippermetti l-wirt, irrispettivament minn kif ġie aċċettat il-wirt.
 Jekk ekskonjuġi li ngħata l-manteniment imut jew jerġa jiżżewweġ. il-pagament tal-manteniment jieqaf. F'każ ta' mewt, id-dritt biex jintalbu l-arretrati jew il-pagamenti dovuti tal-manteniment jgħaddi għand is-suċċessuri tal-ekskonjuġi li jkun miet. Jekk jinħall iż-żwieġ il-ġdid, l-ekskonjuġi jista' japplika għat-tiġdid tal-pagamenti tal-manteniment jekk ikun qiegħed irabbi t-tfal jew jieħu ħsieb tfal bi bżonnijiet speċjali mill-ewwel żwieġ. F'każijiet oħra l-obbligu tal-konjuġi mit-tieni żwieġ li jħallas il-manteniment jegħleb l-obbligu tal-ekskonjuġi mill-ewwel żwieġ.
 Meta l-qorti tagħti sentenza fejn tilqa' it-talba għas-separazzjoni legali, il-konjuġi ma jibqgħux bl-obbligu tal-koabitazzjoni, iżda d-drittijiet u l-obbligi l-oħra tagħhom jibqgħu fis-seħħ. Is-separazzjoni legali tista' tkun l-ewwel pass lejn id-divorzju. Madankollu, dan ma jfissirx illi l-konjuġi ma jistgħux jerġgħu jibdew jgħixu flimkien. Għall-kuntrarju tad-divorzju, il-konjuġi li huma separati ma jistgħux jerġgħu jiżżewwġu, għaliex ma jkunux formalment divorzjati.
 Wieħed mill-konjuġi jista' jitlob lill-qorti għas-separazzjoni legali jekk minħabba ċerti ċirkostanzi, li jistgħu ma jiddependux mill-konjuġi l-ieħor, il-ħajja flimkien tkun saret intollerabbli/impossibbli jew tista' tikkawża ħsara sostanzjali lill-interessi tat-tfal minuri tagħhom, jew il-konjuġi ma għandhomx interess jibqgħu jgħixu flimkien. Il-konjuġi jistgħu iressqu rikors konġunt quddiem il-qorti għas-separazzjoni legali jekk ikunu ffirmaw ftehim għas-separazzjoni dwar l-arranġamenti ta' akkomodazzjoni, manteniment u edukazzjoni tat-tfal tagħhom, id-diviżjoni tal-proprjetà u l-manteniment reċiproku.
 Is-separazzjoni ma taffettwax id-drittijiet u l-obbligi tal-konjuġi fir-rigward tat-tfal minuri tagħhom; huma sempliċement jgħixu separatament. Fl-għoti ta' ordni ta' separazzjoni, il-qorti trid dejjem toħroġ ordni ta' likwidazzjoni tal-proprjetà, sakemm dawk il-kwistjonijiet ma jkunux ġew miftehma fil-kuntratt taż-żwieġ mill-konjuġi. Il-konsegwenzi legali tas-separazzjoni fuq id-drittijiet tal-proprjetà tal-konjuġi jidħlu fis-seħħ mill-ftuħ tal-proċedimenti. Madankollu, sakemm konjuġi ma jkunx meqjus ħati għas-separazzjoni, huwa jista' jitlob lill-qorti sabiex il-konsegwenzi legali tas-separazzjoni fuq id-drittijiet ta' proprjetà tal-konjuġi jidħlu fis-seħħ retroattivament mid-data li fiha l-konjuġi verament ma jibqgħux jgħixu flimkien. Jekk wieħed mill-konjuġi separati jmut wara li jkun ħareġ l-ordni ta' separazzjoni, is-superstiti jżomm id-drittijiet previsti mil-liġi ta' konjuġi superstiti, sakemm dan tal-aħħar ma jkunx ġie ddikjarat ħati għas-separazzjoni mill-qorti. L-istess regola tapplika fejn il-qorti tilqa' t-talba għas-separazzjoni fuq il-bażi ta' rikors konġunt tal-konjuġi, sakemm il-ftehim dwar is-separazzjoni tal-konjuġi ma jipprovdix mod ieħor. Madankollu, l-konjuġi superstiti ma jistax jiret lill-konjuġi mejjet.
 Meta tilqa' talba ta' separazzjoni, il-qorti tista' tordna lill-konjuġi ħati għas-separazzjoni biex iħallas il-manteniment lill-konjuġi l-ieħor jekk ikun fil-bżonn, jekk il-kwistjoni dwar il-manteniment ma tkunx ġiet miftehma fil-ftehim dwar is-separazzjoni mill-konjuġi.
 Is-separazzjoni tintemm jekk il-konjuġi jerġgħu jibdew jgħixu flimkien u l-ħajja flimkien tikkonferma l-ħsieb tagħhom li jgħixu flimkien b'mod permanenti. Is-separazzjoni tispiċċa meta l-qorti toħroġ ordni li tilqa' r-rikors konġunt tal-konjuġi biex itemmu s-separazzjoni u tirrevoka l-ordni ta' separazzjoni preċedenti tagħha.
 Hekk kif jerġgħu jibdew jgħixu flimkien, il-proprjetà tal-konjuġi tibqa' separata sakemm jikkonkludu kuntratt taż-żwieġ u jagħżlu reġim ta' proprjetà matrimonjali ġdid. It-tmiem tas-separazzjoni legali tipproduċi effetti legali għal terzi biss jekk il-konjuġi jikkonkludu kuntratt taż-żwieġ ġdid u jirreġistrawh skont il-proċedura prevista fl-Artikolu 3.103 tal-Kodiċi Ċivili (Civilinis kodeksas).
 Jekk il-konjuġi kienu separati għal aktar minn sena mid-dħul fis-seħħ tal-ordni tal-qorti, kull konjuġi jista' jitlob għad-divorzju.
 Il-qrati biss jistgħu jannullaw żwieġ. Żwieġ li jkun ġie ddikjarat null mill-qorti huwa null ab initio. Il-konsegwenza legali tal-annullament taż-żwieġ (ara punt 9) jiddependu fuq jekk il-konjuġi, jew xi ħadd minnhom, aġixxa in bona fede meta' daħal għaż-żwieġ. Madankollu, f'kull każ, il-liġi tiddefendi d-drittijiet tat-tfal imwielda fi żwieġ li ġie annullat (jitqiesu li twieldu fiż-żwieġ). Wara l-annullament taż-żwieġ tagħhom, il-partijiet jistgħu jerġgħu jiżżewwġu jew jirreġistraw sħubija.
 Żwieġ jista' jiġi ddikjarat null jekk il-kundizzjonijiet li ġejjin għaċ-ċelebrazzjoni taż-żwieġ ma' jiġux issodisfati:
 Żwieġ jista' jiġi ċċelebrat biss ma' persuna ta' sess differenti.
 Raġel u mara jridu jidħlu għaż-żwieġ minn jeddhom. Kull theddid, koerċizzjoni, ingann jew nuqqas ta' rieda ħielsa oħra tikkostitwixxi bażi għall-annullament taż-żwieġ.
 Żwieġ jista' jiġi ċċelebrat bejn persuni li għandhom 18-il sena jew aktar f'jum it-tieġ. Fuq talba ta' persuna li tixtieq tiżżewweġ qabel ma tagħlaq tmintax-il sena, il-qorti tista' tnaqqas l-età tal-kunsens għaż-żwieġ għal dik il-persuna permezz tal-proċedura simplifikata, iżda b'mhux aktar minn sentejn. It-tqala hija raġuni importanti għat-tnaqqis tal-età tal-kunsens għaż-żwieġ. Jekk il-persuna hija tqila, il-qorti tista' tħalliha tiżżewweġ qabel ma tagħlaq 16-il sena.
 Persuna li ġiet iddikjarata legalment inabilitata permezz ta' sentenza tal-qorti li daħħlet fis-seħħ ma tistax tiżżewweġ. Jekk jiġi magħruf illi nfetħet kawża l-qorti sabiex waħda mill-partijiet li sejra tiżżewweġ tiġi ddikjarata legalment inabilitata, ir-reġistrazzjoni taż-żwieġ tiġi posposta sakemm is-sentenza ta' dik il-kawża tidħol fis-seħħ.
 Persuna miżżewwġa u li għadha ma kisbitx id-divorzju skont il-proċedura stabbilita mil-liġi ma tistax terġa tiżżewweġ.
 Iż-żwieġ bejn ġenituri u tfal, ġenituri adottivi u tfal adottati, bejn nanniet u neputijiet, aħwa jew aħwa tar-rispett, kuġini, zijiet u neputijiet huwa projbit.
 Żwieġ fittizju wkoll jista' jiġi annullat. Żwieġ li jiġi ċċelebrat biss għall-apparenzi u mingħajr il-ħsieb li tinħoloq relazzjoni ta' familja jista' jiġi annullat fuq talba ta' kull wieħed mill-konjuġi jew minn prosekutur pubbliku.
 Żwieġ jista' jiġi annullat jekk il-konjuġi ma jkunux daħlu għalih b'rieda ħielsa. Konjuġi jista' jitlob għall-annullament jekk jista' juri illi, fi żmien iż-żwieġ, ma kienx kapaċi jifhem l-azzjonijiet tiegħu jew ma setgħax jikkontrollahom. Annullament jista' jintalab minn konjuġi li ġie mġiegħel jiżżewweġ minħabba theddid, pressjoni jew frodi.
 Konjuġi li jkun ta l-kunsens għaż-żwieġ minħabba żball sostanzjali jista' jfittex l-annullament taż-żwieġ. Żball jitqies li huwa sostanzjali jekk jikkonċerna ċirkostanzi marbuta mal-parti l-oħra li, kieku magħrufa, kienu jżommuh milli jidħol għaż-żwieġ. L-iżball huwa preżunt sostanzjali jekk huwa dwar: (i) is-saħħa tal-parti l-oħra jew anormalità sesswali li tirrendi l-ħajja normali tal-familja impossibbli; jew (ii) reat serju mwettaq mill-parti l-oħra.
 It-tfal imwielda minn żwieġ li wara jiġi annullat jitqiesu li twieldu fiż-żwieġ. Fejn iż-żewġ konjuġi aġixxew in bona fede, jiġifieri ma kienux jafu u ma setgħux ikunu jafu dwar l-impedimenti għaż-żwieġ tagħhom, il-konsegwenzi legali taż-żwieġ tagħhom, anke jekk ikun ġie ddikjarat null, huma l-istess bħal ta' żwieġ validu, ħlief għad-dritt ta' suċċessjoni. Fis-sentenza tal-qorti jrid ikun hemm provi illi l-konjuġi aġixxew in bona fede.
 Il-konsegwenzi legali ta' annullament fejn wieħed jew iż-żewġ konjuġi aġixxew in mala fede: fejn wieħed biss mill-partijiet aġixxa in bona fede, id-drittijiet mogħtija lilu permezz ta' żwieġ null huma l-istess bħal ta' persuna miżżewwġa. Fejn iż-żewġ partijiet aġixxew in mala fede, iż-żwieġ null ma jagħtihom l-ebda mid-drittijiet jew obbligi ta' persuni miżżewwġa. Kull wieħed minnhom għandu dritt jirkupra l-proprjetà personali tiegħu, inkluż rigali lill-parti l-oħra. Jekk ikollu bżonn il-manteniment, il-konjuġi li jkun aġixxa in bona fede għandu dritt jitlob għall-manteniment mingħand il-konjuġi li aġixxa in mala fede għal perjodu li ma jaqbiżx it-tliet snin. L-ammont jiġi determinat mill-qorti, b'kunsiderazzjoni tas-sitwazzjoni finanzjarja taż-żewġ partijiet. Il-qorti tista' tordna l-ħlas ta' pagamenti fix-xahar jew ta' somma waħda f'daqqa. Jekk is-sitwazzjoni finanzjarja ta' waħda mill-partijiet tinbidel, il-parti interessata tista' titlob lill-qorti biex iżżid, tnaqqas jew ittemm il-pagamenti tal-manteniment. Ordni għall-ħlas tal-manteniment lill-konjuġi li aġixxa in bona fede jintemm awtomatikament jekk il-konjuġi jerġa jiżżewweġ jew fi tmiem il-perjodu ta' tliet snin li għalih irid jitħallas il-manteniment.
 Fil-leġiżlazzjoni Litwana mhemmx mezzi alternattivi mhux ġudizzjarji biex tinsab soluzzjoni dwar kwistjonijiet relatati mad-divorzju, għalhekk l-unika soluzzjoni hija l-qorti.
 Rikors għal divorzju kunsenswali jrid jiġi ppreżentat quddiem il-qorti distrettwali (apylinkės teismas) tal-post ta' residenza ta' wieħed mill-konjuġi. Ir-rikors irid jindika r-raġunijiet għad-divorzju u kif ir-rikorrent sejjer jissodisfa l-obbligi tiegħu fil-konfront tal-konjuġi l-ieħor u t-tfal minuri tagħhom u jrid ikun fih kull informazzjoni speċifikata fl-Artikolu 384 tal-Kodiċi ta' Proċedura Ċivili (Civilinio proceso kodeksas).
 Rikors għal divorzju fuq talba ta' wieħed mill-konjuġi jrid jiġi ppreżentat quddiem il-qorti distrettwali tal-post ta' residenza tar-rikorrent.
 Rikors għal divorzju minħabba l-ħtija ta' wieħed mill-konjuġi jrid jiġi ppreżentat quddiem il-qorti distrettwali tal-post ta' residenza tal-konvenut. F'każ li mar-rikorrent jgħixu t-tfal minuri, ir-rikors għad-divorzju jista' jiġi ppreżentat ukoll quddiem il-qorti distrettwali tal-post ta' residenza tar-rikorrent.
 Rikors għall-annullament taż-żwieġ irid jiġi ppreżentat quddiem il-qorti tal-post ta' residenza tal-konvenuti jew ta' wieħed minnhom.
 Ir-rikorsi għas-separazzjoni legali jiġu eżaminati mill-qorti tal-post ta' residenza tal-konvenut.
 Il-Liġi tar-Repubblika tal-Litwanja dwar l-għajnuna legali garantita mill-Istat (Lietuvos Respublikos Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymas) tirregola l-għoti tal-għajnuna legali lil dawk b'introjtu baxx. Din l-għajnuna legali tkopri wkoll kwistjonijiet tal-familja.
 Iva. Deċiżjoni dwar id-divorzju/annullament taż-żwieġ tista' tiġi appellata skont id-dispożizzjonijiet ġenerali li jirregolaw il-proċeduri għall-appell.
 Deċiżjoni tal-qorti dwar id-divorzju/separazzjoni legali/annullament taż-żwieġ mogħtija fi Stat Membru ieħor hija rikonoxxuta fir-Repubblika tal-Litwanja skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2201/2003. Skont dak ir-Regolament, sentenza li tingħata fi Stat Membru partikolari tiġi awtomatikament rikonoxxuta fl-Istati Membri l-oħra mingħajr ma jkun hemm bżonn ta' xi proċedura speċjali.
 Skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2201/2003, parti interessata tista' topponi r-rikonoxximent fir-Repubblika tal-Litwanja ta' deċiżjoni dwar id-divorzju, separazzjoni legali jew annullament taż-żwieġ mogħtija fi Stat Membru ieħor.
 Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2201/2003, kull parti interessata tista' tippreżenta rikors quddiem il-qorti distrettwali (apylinkės teismas) sabiex sentenza mogħtija fi Stat Membru ieħor ma tiġix rikonoxxuta fil-Litwanja.
 Persuna li fil-konfront tagħha jixtieq jinkiseb ir-rikonoxximent ta' sentenza tista' topponi wkoll ir-rikonoxximent tagħha fil-Litwanja minħabba l-proċedimenti ta' rikonoxximent li diġà għaddejjin u wara d-deċiżjoni tal-qorti distrettwali li tirrikonoxxi s-sentenza. Għalhekk, il-konvenut jista' jopponi r-rikonoxximent fil-Litwanja tas-sentenza f'dak il-każ permezz ta' appell minn deċiżjoni tal-qorti distrettwali li rrikonoxxietha. Skont l-Artikolu 33 tar-Regolament tal-Kunsil (KE) Nru 2201/2003, id-deċiżjoni tal-qorti distrettwali dwar ir-rikonoxximent tas-sentenza mogħtija fi Stat Membru ieħor tista' tiġi appellata fil-qorti reġjonali (apygardos teismas).
 Il-konvenut jista' jopponi r-rikonoxximent ta' sentenza mogħtija minn qorti fi Stat Membru ieħor permezz tar-raġunijiet għan-non rikonoxximent stabbiliti fl-Artikolu 22 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2201/2003.
 Is-separazzjoni legali u d-divorzju huma suġġetti għal-liġijiet tal-post ta' residenza abitwali tal-konjuġi. Jekk il-konjuġi ma għandhomx post komuni ta' residenza abitwali, japplikaw il-liġijiet tal-pajjiż fejn kellhom l-aħħar post komuni ta' residenza abitwali, jew fin-nuqqas, il-liġijiet tal-pajjiż fejn tinsab il-qorti. Jekk il-liġijiet tal-pajjiż li tiegħu huma ċittadini l-konjuġi ma jippermettux id-divorzju jew jimponu kundizzjonijiet speċjali għad-divorzju, divorzju jista' jinkiseb skont il-liġi tar-Repubblika tal-Litwanja jekk wieħed mill-konjuġi huwa wkoll ċittadin Litwan jew huwa abitwalment residenti fir-Repubblika Litwana.