text:
Seurakuntalehti 105. vuosikerta Nro Bible Boy. Sivut Anni Kinnunen - PDF
 Seurakuntalehti 105. vuosikerta Nro Bible Boy. Sivut Anni Kinnunen
 Download "Seurakuntalehti 105. vuosikerta Nro 7 23.2. 1.3.2012. Bible Boy. Sivut 12 13. Anni Kinnunen"
 1 Seurakuntalehti 105. vuosikerta Nro Bible Boy Sivut Anni Kinnunen
 2 2 Nro Pääkirjoitus Hillitympää leimaamista Kun Espoon ja Kuopion hiippakunnat saivat vastikään uudet piispansa, julkisuudessa kiirehdittiin toteamaan kirkon siirtyneen valintojen myötä piirun verran keskemmälle, kenties jopa vanhoillisempaan, konservatiivisempaan suuntaan. Kun Oulun hiippakunnan kirkolliskokouksen vaalitulos julkaistiin viime viikolla, mediassa todettiin uudismielisten voittaneen pohjoisessa. Nähtiinpä sekin, että hiippakuntien uudistusmielisistä on syntymässä kirkolliskokoukseen vahva ryhmä. Median edustajille määritelmät liberaali ja konservatiivi ovat helppoja leimoja juttua kirjoitettaessa. Liian usein kirkossa liberaalin tai vanhoillisen merkin otsaansa saa pelkästään sillä perusteella, miten suhtautuu seksuaalietiikkaan. Se on valitettavan kapeaa analysointia. Jos Mahdollisuuksien kirkko -lista nähdään Oulun hiippakunnan voittajana, listalta läpipäässyt pastori Eija Nivala korostaa pikemminkin maltillisuutta kirkon uudistamisessa kuin rajuja käänteitä. Hyvä niin, sillä pohjoinen hiippakunta on todennäköisesti muita hiippakuntia hitaampi sietämään minkäänlaista rymistelyä uudistusmielisyydessä. Käsitteet liberaali ja konservatiivi saavat tavallisen seurakuntalaisen hämmennyksiin: Mitä kaikkea uudistusmieliset ovat valmiita laittamaan uusiksi? Myös uskon opin? Entä, mitä kaikkea konservatiivit haluavat säilyttää muuttumattomana maailmassa, joka vääjäämättä muuttuu jopa hurjan nopealla vauhdilla? Vuonna 2010 pidettyjen seurakuntavaalien yhteydessä haastateltiin Kirkon tutkimuslaitoksen nykyistä johtajaa Harri Palmua kysymällä, voittivatko vaaleissa konservatiivit vai liberaalit. Palmu selvitti jaottelun vaikeutta sanomalla: Vaikka ajattelisit sallivasti homoseksuaalien oikeuksista, voit olla konservatiivi ja kannattaa esimerkiksi diakoniatyön varojen kohdentamista vain kotimaisiin kohteisiin. Jossain asioissa niin sanottu konservatiivi voi pitää tärkeänä esimerkiksi maallikoiden vetovastuuta, ja niin sanottu liberaali taas haluaa työntekijöiden tekevän ja vastaavan seurakunnan tarjoamista palveluista eräänlaisena palveluntuottajana. Kaksinapaistuminen ei ole hedelmällistä vaan kärjistävää. Olisikin toivottavaa, että kirkollisissa yhteyksissä hillittäisiin leimojen antamista kunnes laajasti tiedetään, mitä sanat liberaali, konservatiivi, taantumus ja edistys tarkoittavat kirkossa. Aatoksia Muut lehdet Kirkko olkoon kirkko Ihan hyvä ei riitä Pieni ja hento ote vuotta sitten professori Osmo 50 Tiililä julkaisi kirjansa Kirkon kriisi. Se oli hänen viimeinen hätähuutonsa kirkon jäsenenä marraskuussa 1962 teologisen tiedekunnan professori erosi kohun saattelemana kirkosta. Tiililän kirjassa hämmästyttää sen ajankohtaisuus. Kirkon kriisistä puhutaan jälleen. Niidenkin on puhuttava, jotka aikoinaan pitivät Tiililää lähinnä rauhanhäiritsijänä. Tiililä näki terävämmin kuin hyssyttelevä kirkon johto ja ajan aatteista humaltuneet kirkolliset vaikuttajat. Mitä hän näki? Tiililä luettelee joukon ajanilmiöitä, jotka olivat johtaneet kirkon kriisiin luvulle tultaessa tummia pilviä olikin helppo nähdä: kommunismi, maaltamuuton aiheuttama etääntyminen seurakuntayhteydestä, yleinen maallistuminen jne. Silti Tiililä ei katso ulkoisten töytäisyjen muodostuvan kohtalokkaaksi. Hän toteaa, että kirkon normaalitila on elää kriisin keskellä. Se, mikä professoria ahdisti, oli kirkon sisäinen tila. Kirkon kriisi näyttää vakavimmalta sen johdosta, että epäilyn henki on tunkeutunut sen omien muurien sisälle. Kirkon ohjelmana on pikemminkin väisteleminen kuin lujuus. Kirkko vaikuttaa säikähtäneeltä. Puolessa vuosisadassa vauhti on kiihtynyt, mutta suunta on pysynyt samana. Tiililä ennusti seuraukset: maallistunut ihminen ei kunnioita maailmaa kosiskelevaa kirkkoa ja eroaa siitä. Epäaitous on vastenmielistä, ja kirkon kaapuun kätketty hengellinen tyhjyys on sitä erityisesti. On oireellista, että ihmiset pitävät hauskoina kaikenmaailman uskoeeverttiluttisia. Kun näky on hukassa, kirkolla on kiusaus pyrkiä elämän keskelle kaikenlaisin tempuin kuten puberteetti-ikäinen poika, joka haluaa välitunnilla päästä kavereidensa huomion keskipisteeksi. Samaan aikaan hengellistä elämää etsitään kirkon rakenteiden ulkopuolelta. Jokainen teräväkynäinen kirkonvihollinen osaa viiltää ja murskata. Löytyikö Tiililältä rakentavaa sanottavaa kriisissä olevalle kirkolle? Kyllä vain! Hän muistuttaa, että vain kirkolle on uskottu tehtäväksi viedä sanoma elävästä, pyhästä Jumalasta ja hänen ratkaisevasta pelastusteostaan Kristuksessa. Kirkko on olemassa evankeliumin viemiseksi kuolemaa ja tuomiota kohti kulkevalle ihmiskunnalle. Mikäli kirkko on uskollinen päätehtävässään, se voittaa kriisinsä. Mikäli se välttelee varsinaista tehtäväänsä, se häviää turhuuteen. Liityn sydämestäni Tiililään. Kun kirkolla on perusta (fundamentum), se muuttuu kaiken suhteellistavasta liehakoijasta nöyrän lujaksi ja peräänantamattomaksi tunnustajaksi. Fundamentumilla pysyvä saa kuulla olevansa fundamentalisti, mutta mitä siitä. Kaikki me arvioimme todellisuutta joltakin perustalta. Onko se tänään erilainen kuin huomenna tai 50 vuotta sitten? Jumalan sanaan ja luterilaiseen tunnustukseen sitoutuvalle se ei voi olla. Pasi Palmu Kirjoittaja on Kälviän vs. kirkkoherra ja uusi kirkolliskokousedustaja. Viestinnän tutkija Johanna Sumiala kirjoittaa kolumnissaan ihmisten toisilleen asettamia vaatimuksia: Mä oon ihan tyhmä ja ruma, toteaa teini keittiönpöydän ääressä. Äänensävy on synkkä ja totaalinen. Takana on epäonnistuminen kokeissa (7-) ja katastrofi poikaystävän luona (finni leuassa). Aikuisten vakioselitykset löytyvät biologiasta ja sukurasitteista. Hormonit ja huono itsetunto kelpaavat vastaukseksi mihin tahansa nuoren ja vähän vanhemmankin vaivaan. Uskallan epäillä, että nykyteinin purkauksiin voi löytyä muitakin selityksiä. Ainakin hysteerinen kilpaileminen levittäytyy taudin lailla koko yhteiskuntaan. Taloudellinen ja poliittinen eliitti hokee mantran tavoin: menestykseen tarvitaan huippuja. Ei riitä, että on ihan hyvä. Pitää olla paras. Vantaan Lauri Vastarannan Kiiski Urpu Sarlin pohtii pääkirjoituksessaan arkisen elämän pieniä, mutta merkityksellisiä asioita: Kauneuden, suuruuden ja rikkauden tavoittelun maailmassa tarvitaan vastapainoa. Pieni on kaunista. Ihan arkinen ja tavallinen on hyvää elämää. Kasvun ja toivon siemen on siinä, kun olemme ihmisiä toisillemme. Piispamme sanoin: Siinä on Jumalan valtakunta. Tai kuten Dave Lindholmin klassikkobiisissä sanotaan: Pieni ja hento ote siinä kaikki. Pieniä otteita, perustyötä, pitää arvostaa myös seurakuntien työssä. Monesti vaikuttavinta työtä tekevät lastenohjaajat, jotka jakavat lasten ja perheiden arkea jopa vuosien ajan, viikosta toiseen. Espoon uuden piispan Tapio Luoman mukaan pieniin asioihin panostamalla seurakunnat kasvavat jäsenilleen turvapaikoiksi, kodeiksi. Esse
 3 Nro Maallikkovaalit Pappisvaalit Oulun hiippakunnan uusi kirkolliskokousedustaja, sodankyläläinen Juha Kultima sanoo, että maallikoilla on oltava kirkossa rohkeutta ottaa kantaa myös hengellisiin asioihin. Ne eivät kuulu pelkästään teologeille. Sodankyläläinen myyntipäällikkö, oman seurakuntansa kirkkovaltuuston puheenjohtaja Juha Kultima pääsi kirkolliskokoukseen Kirkko Keskellä Arkea Keskusta ja sitoutumattomat -ehdokaslistalta. Samasta ryhmästä meni läpi myös kaksi muuta ehdokasta. Kultimaa naurattaa makeasti kysymys, vaikuttiko keskustalaisten pärjäämiseen kirkolliskokousvaaleissa konkaripoliitikko Paavo Väyrysen mainio menestys presidentinvaaleissa. Pelkästään keskustalaisten äänestäjien äänet eivät varmaan olisi riittäneet valituksi tulemiseen. En ole kirkkovaltuustossa, enkä myöskään kir- Juha Kultima. kolliskokouksessa Keskustan äänitorvi. Sitä korostan. En usko, että minua on äänestetty kirkolliskokousvaaleissa siksi, että olen keskustalainen. Ei missään nimessä, Kultima lisää. Oulun hiippakunnassa omalla maallikkoedustajien listalla puolueina olivat ensimmäistä kertaa perussuomalaiset ja kokoomuslaiset, mutta kummastakaan valitsijayhdistyksestä ei ollut läpipäässeitä. Vallankäyttö on osattava Osa edelliskauden maallikkoedustajista on kritisoinut avoimesti kirkolliskokouksen pappisvaltaa siitä huolimatta, että määrällisesti kokoonpanossa on huomattavasti enemmän maallikoita kuin teologeja. Eivätkö valtaa käytä ne, jotka sen taidon osaavat. Toivottavasti minäkin sen taidan tarvittaessa, Kultima pohtii. Hän sanoo arvostavansa pappien työtä seurakunnissa, mutta se ei tarkoita, ettei uusi sodankyläläisedustaja uskaltaisi olla pappien kanssa tarvittaessa eri mieltä. Kyllä maallikoilla on ja täytyykin olla näkemyksiä kirkosta ja hengellisistä asioista. Niitä pappien on kunnioitettava. Eihän valtaosa kirkon jäsenistä, seurakuntalaisista, ole opiskellut teologiaa yliopistoissa. Salaisuuksien sijaan avoimuutta Kultima on huomannut, että vahvat maallikot käyttävät kirkossa nykyisin reippaasti sitä valtaa, mikä heille on seurakuntien luottamushenkilöinä annettu. Kultima on seurannut muun muassa Helsingin ja Vantaan seurakuntayhtymien taannoisia ratkaisuja leikata taloudellista tukea kolmelta herätysliiketaustaiselta lähetysjärjestöltä. Tuore kirkolliskokousedustaja ei ota kantaa lähetysjärjestöjen rokottamiseen, mutta toivoo, että vastaisuudessakin maallikot tuovat kirkossa, niin kirkolliskokouksessa kuin seurakunnissa, vahvasti ja selkeästi esille näkemyksiään. Samalla hän toivoo, että myös eri tavoin ajattelevat teologit toisivat mielipiteitään reilusti esille. Vierastan salaisuuksia. Kannatan avointa keskustelua kaikista kirkon asioista. On sitten kyse Raamatun tulkinnasta tai jostain muusta kirkkoa koskevasta asiasta, hän toteaa. Kirkolliskokousvaalia käsitellään myös lehden pääkirjoituksessa sivulla 2. Lue sivulta 7 kirkolliskokousvaalien kanssa samanaikaisesti järjestettyjen hiippakuntavaltuustovaalien Oulun hiippakunnan vaalitulos. Hiippakuntien papisto ja seurakuntien luottamushenkilöt valitsivat viime viikolla kirkolliskokoukseen uudet edustajat. KIRKOLLISKOKOUSVAALITπ Kirkolliskokouksessa on 64 maallikkoa ja 32 pappia. Suuri vaihtuvuus: uusia maallikkoedustajia on 41 ja uusia pappisedustajia on 20. Uudessa kirkolliskokouksessa on miesenemmistö, heitä on 61 ja naisia 35. Valittujen keski-ikä on 53 vuotta edustajien keski-ikä oli 55 vuotta. Alle 30-vuotiaita joukosta on vain kaksi. Oulun hiippakunnasta kirkolliskokoukseen valittiin kuusi uutta maallikkoa, kaksi jatkaa vanhoina edustajina. Maallikoista vain yksi on nainen, edellisellä kaudella naisia oli kaksi. Oulun hiippakunnasta valituista neljästä pappisedustajasta kaksi on ensikertalaisia. Papeissa on kaksi miestä ja kaksi naista. Saamelaiskäräjät nimesivät viime viikolla Veikko Guttormin yhdeksi Oulun hiippakunnan maallikkojäseneksi. Oululainen oppilaitospastori Katariina Pitkänen oli koko maan ääniharava kirkolliskokouksen pappisvaalissa. Kirkolliskokouksen tärkeimpiä tehtäviä on muun muassa hyväksyä raamatunkäännös, kristinoppi, virsikirja ja kirkollinen lainsäädäntö. Kirkolliskokous käsittelee myös kirkon uskoa ja oppia koskevia kysymyksiä. tekstit: RIITTA HIRVONEN Maltilliset pappisuudistajat saivat Oulun hiippakunnan neljästä kirkolliskokouspaikasta kaksi. Mahdollisuuksien kirkko -listan Facebooksivuilla riemuittiin vaalituloksen jälkeen: Voitimme nämä vaalit. Oulun hiippakunnan pappien Mahdollisuuksien kirkko -valitsijayhdistyksen lista herätti ennen vaaleja keskustelua, kun muutoin kirkolliskokousvaalit eivät juurikaan kiinnostaneet mediaa. Vanhoillislestadiolaiset papit ovat olleet perinteisesti hiippakunnan ehdokasasettelussa samalla listalla muiden pappien kanssa. Uudella Mahdollisuuksien kirkko -listalla heitä ei ollut. Syykin sanottiin selvästi: vanhoillislestadiolaisten ja liikkeeseen kuulumattomien pappien välejä hiertää näkemysero seurakuntaopista, pelastuvien joukosta. Mahdollisuuksien kirkko Eija Nivala. -listalta kirkolliskokoukseen päässyt Alavieskan kirkkoherra, Pappisliiton puheenjohtaja Eija Nivala arvioi, ettei totutusta poikkeava ehdokasasettelu ole este yhteistyölle kirkon ylimmässä päättävässä elimessä. Maltillisia uudistajia Kirkolliskokoukseen valittiin pohjoisesta kaikkiaan neljä pappia, heistä kaksi Mahdollisuuksien kirkko -listalta. Nivalan lisäksi samasta valitsijayhdistyksestä valittiin oppilaitospastori Katariina Pitkänen, Kansankirkon rakentajat -ehdokaslistalta vanhoillislestadiolainen kirkkoherra Pauli Niemelä ja Tunnustukselliset-listalta Kälviän vs. kirkkoherra Pasi Palmu. Nivala sanoo vierastavansa henkilökohtaisesti niitä korostuksia, jotka ainakin osassa uutisointia nousi esille viime viikolla vaalituloksen selvittyä. Kun otsikot kertoivat uudismielisten vaalivoitosta Oulun hiippakunnassa, kuvailee Nivala itseään pikemminkin jonkinlaisena keskitien kulkijana, ainakin hyvin maltillisena uudistajana. Jako liberaaleihin ja konservatiiveihin on minulle vieras, epämieluisa ja pidän sitä jopa tarpeettomana vastakkainasetteluna, hän toteaa ja toivoo, että leimojen lyömisen sijasta tutustuttaisiin esimerkiksi internetissä Mahdollisuuksien kirkko -listan ohjelmajulistukseen. Keskusteluja on jatkettava Eija Nivala kertoo olleensa hämmentynyt reaktioista Mahdollisuuksien kirkko -listaa kohtaan. Hän ei harmittele sitä, että vaalikeskustelussa puhuttiin avoimesti hengellisen yhteyden puuttumisesta vanhoillislestadiolaisten ja liikkeeseen kuulumattomien pappien välillä. Samalla hän kaihtaa korostamasta minkäänlaisia rintamalinjoja. Kipu yhteyden puuttumisesta on olemassa, sitä en mitätöi, mutta kirkolliskokouksessa tämä jakolinja ei ole ykköskysymys. Mutta luonnollisesti jo pappisliiton puheenjohtajana koen haasteeksi papiston yhtenäisyyden vaalimisen ja sen parantamisen. Vuoropuhelua on jatkettava. Viemme enemmistön ja vähemmistön viestiä Eija Nivalan mukaan pappien vaalitulos on Oulun hiippakunnan papiston näköinen. Tällä joukolla saamme vietyä kirkolliskokoukseen viestiä, mitä Pohjois-Suomen seurakuntalaisten enemmistö ja vähemmistö ajattelee, Nivala arvioi. Vaalitulos pappien osalta kuvastaa aika hyvin sitä todellisuutta, mikä hiippakuntamme papiston keskuudessa tällä hetkellä on. Tilanne on siis parempi kuin edellisellä nelivuotiskaudella.
 4 4 Nro Uusi kasvo Rauhan Tervehdys esittelee tällä palstalla tilaajaseurakuntien uusia työntekijöitä ja luottamushenkilöitä. Aloite puuttui virkamiestyöhön Johanna Hietala Lastenohjaaja Siikalatvan seurakunta Tärkeintä elämässäni ovat perhe, ystävät ja muut läheiset ihmiset. Minulle rakkain raamatunkohta: "Hän antaa enkeleilleen käskyn varjella sinua, missä ikinä kuljet, ja he kantavat sinua käsillään, ettet loukkaa jalkaasi kiveen." (Ps. 91:11-12) Olen halunnut nykyiseen työhön, koska seurakunta on kuulunut elämääni tiiviisti päiväkerholaisesta isostoimintaan asti. Lapset ja lapsityö uravalintana oli haaveena pienestä pitäen. Esikuviani ovat äitini sekä kaikki kerho-ohjaajat, joiden kanssa olen seurakuntalaiseksi kasvanut. Osansa saavat myös opiskelun aikana suoritettujen työssäoppimisten ohjaajat. Harrastan mielelläni liikuntaa. Ykköslajina on ehdottomasti sähly! Terveiset lukijoille: Pitäkää huolta lähimmäisistänne! Aurinkoista kevättä! Rauhan Tervehdyksen TILAUSPALVELU Kustannus-Oy Kotimaa / p Tilaukset, peruutukset, osoitteenmuutokset. Julkaisija: Rauhan Tervehdys ry. ISSN Perustettu 1907 Kustantaja: Levikki: noin kpl, 14 seurakuntaa: Oulu, Hailuoto, Haukipudas, Kempele, Kiiminki, Liminka, Lumijoki, Muhos, Oulunsalo, Siikalatva ja Tyrnävä. Ilmestyminen: Lehti ilmestyy 43 kertaa vuodessa torstaisin, kesällä joka toinen viikko. Jakelu: Itella Oyj:n jakamana osoitteettomana ilmaisjakeluna tilaajaseurakuntien alueella Päätoimittaja: Janne Kankaala, poissa saakka Päätoimittaja / toimitussihteeri: Elsi Salovaara Toimittaja: Pekka Helin Toimittaja: Riitta Hirvonen Toimittaja: Sanna Turunen Toimitusharjoittelija: Katja Kiiskinen Ulkoasu: Mari Lähteenmaa Sähköpostit: Osoite: PL 102, Oulu, Isokatu 9, 5. krs Puhelin: (08) / Verkkojulkaisu: Tilaukset: Kustannus-Oy Kotimaa / Tilaushinnat: Seurakunnille 10,93 / kotitalous, yksityistilaukset 1 vuosi 32,70, 6 kk 21,80, 3 kk 16,35 Ilmoitustilan myynti: Kustannus-Oy Kotimaa / Minna Zilliacus p , Huom. ilmoitustila varattava 8 pv ennen lehden ilmestymistä. Ilmoitusten valmistus ja vastaanotto: Kustannus-Oy Kotimaa / Janne-Antti Latvala p , faksi (otsikoksi lehden nimi ja julkaisupäivä) Jakeluhuomautukset: Jos et saa lehteä, tai vastaavasti et halua ottaa vastaan ilmaisjakeluja, ilmoita nimesi ja osoitteesi Itellan asiakaspalveluun, p tai tee se osoitteessa Rauhan Tervehdys on Julkisen sanan neuvoston jäsen. Yli puolet Oulun seurakuntayhtymän yhteisen kirkkovaltuuston jäsenistä allekirjoitti maanantaina aloitteen, jossa he vaativat, että luottamushenkilöt pääsevät mukaan sorvaamaan uutta seurakuntayhtymän rakennemallia. Rakennemalli on tekeillä, koska ensi vuoden alussa Haukiputaan, Oulunsalon ja Kiimingin seurakunnat liittyvät Oulun seurakuntayhtymään. Luottamushenkilöiden mukaan Oulun seurakuntayhtymässä on valmisteltu muutaman henkilön virkamiestyönä seurakuntayhtymän rakennemallia. Valmistelu on luottamushenkilöiden mukaan kiristänyt työilmapiiriä. Aloitteen 26 allekirjoittajan joukossa on jäseniä kaikista valtuustoryhmistä. Aloitteen ensimmäinen allekirjoittaja on Mikko Jämsä, jonka mukaan tietoa rakennemallista ei ole juuri tullut luottamushenkilöille. Jämsä kuuluu Toimivat seurakuntalaiset -ryhmään. Olemme asialinjalla ja herättelemme avoimuuteen, hän sanoo. Jämsän mukaan valtuutetut haluavat, että heidät pidetään ajan tasalla ja että henkilöstöä kuullaan rakennemallia suunniteltaessa. Postia PL 102, OULU Hiljaisuus hyväksymisen merkki? Luottamushenkilöitä virkamiesten lisäksi Jämsä korostaa, että aloitteessa on kyse yksittäisten valtuutettujen kannanotosta. Aloitteen jättämisestä ei ole tehty ryhmäpäätöksiä. Valtuustossa on kaikkiaan 51 jäsentä. Luottamushenkilöt esittävät, että tilanteen parantamiseksi nimitetään valmistelutyöryhmä, johon kuuluisi nyt asiaa valmistelevien virkamiesten lisäksi seurakuntayhtymän luottamushenkilöitä yksi jäsen kustakin valtuustoryhmästä sekä heille varajäsenet. Valtuustoryhmät nimeäisivät itse omat jäsenensä. Luottamushenkilöt ehdottavat myös, että nimetty työryhmä valmistelee yhtymän organisaatioja nimikemuutoksen sekä rakennemallin ennen kuin se tuodaan päätettäväksi yhteisen kirkkoneuvoston kautta yhteiselle kirkkovaltuustolle. Oulun pitseriasurmat ovat puhuttaneet viime päivinä paljon ja tietenkin aiheesta. Itse ihmettelen kuitenkin myös suurta hiljaisuutta asian osalta. Hiljaisuus on myös vaarallista, sillä monelle se antaa vain tilan lisätä vihaa ulospäin. Rasismi-sanaa pyritään välttelemään kaikin tavoin ja asioista puhuminen niiden oikeilla nimillä on muutenkin ulkoistettu. Hämmästyttävää on se, että juuri kovimpien puheiden ja metelien ylläpitäjät tuntuvat puhuvan eniten vierestä suhteessa vastuuseen. Maahanmuuttajien yleinen luokittaminen, kyykyttäminen ja nöyryyttäminen tuntuu lisäävän itsetuntoa. Avoimuus on turvallisen yhteiskunnan perusarvo ja sitä toivoisin olevan lisää. Pelin politiikka, taktikointi ja asian vierestä puhuminen ei aidosti edistä asioita. Vastuunkantajat uskaltavat ottaa kantaa myös Valmistelu halutaan keskeyttää Aloitteen mukaan työryhmä kuulisi työntekijöitä ja johtavia virkamiehiä, kiinteistöjohtajaa, talousjohtajaa, viestintäjohtajaa sekä rekisterijohtajaa, jotta työrauha saataisiin säilymään uuden Oulun seurakuntayhtymän organisaatiossa. Luottamusmiehet edellyttävät, että organisaation ja virkanimikkeiden muutosasia keskeytetään siihen saakka kunnes luottamushenkilöiden mukaantulo on toteutunut. PEKKA HELIN vaikeisiin asioihin niiden oikeilla nimillä ja omalla nimellä. Kyllä kansa tietää, jos kansa lukee. Tämän ajatuksen toivoisin toteutuvan ihmisten mielissä aidosti ymmärrystä myöten. Vihainen mieli ei tee kauppaa ja pahaa oloa ei voi ulkoistaa toisten syyksi. Avoimen, moniarvoisen ja turvallisen yhteiskunnan puolesta, Marko Hoikkaniemi Haukipudas
 5 Nro Kipasta luvataan: 5 Säästöjä tulee, kun odottaa Meneekö kirkon talousosaajilta työt Kirkon palvelukeskuksen myötä? Sammuttaako ison keskuksen perustaminen pienten seurakuntien taloustoimistoista valot? Palvelukeskuksen johtaja Seija Mäenpää vastaa sitkeisiin epäluuloihin. Kirkon palvelukeskus, Kipa. Ystävälliseltä, lähes iloiselta kuulostavia sanoja, mutta ne synnyttävät epäluuloa useissa kirkon työntekijöissä. Vuoden alussa Oulussa, seurakuntayhtymän tiloissa Isollakadulla toimintansa aloittanut Kirkon palvelukeskus Kipa hoitaa keskitetysti seurakuntien, hiippakuntien ja Kirkkohallituksen kirjanpitoa ja palkanlaskentaa. Kun Kipaa suunniteltiin, keskus ammuttiin alas monelta suunnalta. Yksi peloista oli se, että keskittäminen vie seurakunnista työpaikkoja. Seurakunnissa epäiltiin myös, ettei palvelukeskuksen perustaminen tuo sittenkään viime kädessä säästöjä. Kyse on miljoonista Kipan Oulun toimipisteen johtaja Seija Mäenpää pitää Kipan perustamista järkevänä ratkaisuna kirkolle. Hän korostaa, etteivät palvelukeskuksen hyödyt realisoidu heti, mutta toteaa säästöjä syntyvän lähivuosina. Talousasiat kan- nattaa keskittää, hän sanoo. Mäenpää selvittää, että keskittämisen tavoitteena on säästää siirtymäkauden jälkeen peräti seitsemän miljoonaa vuodessa. Säästöistä hyötyvät hänen mukaansa juuri seurakunnat. Siirtymäkausi tehtävien keskittämiselle Kipaan on pitkä, vuoteen 2017 saakka. Silloin on voitu hyödyntää esimerkiksi ne säästöt, jotka koituvat seurakunnille taloushenkilöstön eläköitymisestä. Valot palavat tulevaisuudessakin Mäenpää väittää, että esimerkiksi valtion hallinnossa ja isoilla yrityksillä on hyviä kokemuksia palvelukeskuksista. Myös kunnat keskittävät talous- ja henkilöstöhallintopalvelujaan. Mäenpää on aikaisemmin työskennellyt Oulun kaupungilla ja ollut siellä perustamassa palvelukeskusta. Kun kirkon talous heikkenee, Mäenpään mukaan on tärkeää, että keskittämällä hallinnollisia töitä rahaa säästyy kirkon perustehtävään. Palvelukeskuksen johtaja korostaa, ettei Kipan perustaminen sammuta valoja seurakunnista. Seurakuntien ydintoiminta, hengellinen työ, pysyy kaupungeissa ja kylissä. Palvelukeskus ei tyhjennä myöskään seurakuntien taloustoimistoja kokonaan. Niiden kontolle jäävät edelleen esimerkiksi budjetin valmistelu ja sen sisällöstä päättäminen, Mäenpää kertoo. Hänen mukaansa ei ole kaukaa haettu ajatus, että Kipa saattaa lisätä seurakuntien taloushenkilöstön työssä jaksamista. Osassa pieniä ja vähävaraisia seurakuntia koko talousvastuu saattaa olla yhden, jopa osa-aikaisen työntekijän harteilla. Riitta Hirvonen Kipa-keskuksessa työskentelee Seija Mäenpään (vas.) lisäksi muun muassa henkilöstöhallinnon palvelupäällikkö Tuomas Halonen ja hankeassistentti Aila Toivonen. Työpaikkoja vähenee Mutta viekö Kipa työpaikkoja seurakuntien taloustoimistoista, Seija Mäenpää? Kyllä keskittäminen tulee aiheuttamaan taloushallinnon työpaikkojen vähenemistä seurakunnista. Toisaalta seurakunnissa on ollut pitkään tiedossa Kipan perustaminen, joten siellä on osattu varautua tilanteeseen esimerkiksi palkkaamalla taloustoimistoon määräaikaisia työntekijöitä, hän vastaa. Oulun toimipisteessä ryhdytään laskemaan ensi syksynä ensimmäisten asiakkaiden eli seurakuntien palkkoja ja hoitamaan myös niiden kirjanpito. Joukossa on seurakuntia niin Etelä-Suomesta kuin esimerkiksi Pohjanmaalta. Hurja määrä hakemuksia Parhaillaan Kipaan rekrytoidaan hurjaa vauhtia henkilöstöä. Työt kirkon palkkalistalla ovat kiinnostaneet odotettuakin runsaammin. Olemme saaneet avoinna oleviin tehtäviin yli 600 hakemusta. Olemme etsineet muun muassa kirjanpitäjiä ja palkanlaskijoita. Aivan ensimmäiseksi haku on kohdistettu kirkon vakinaiselle henkilöstölle. Palvelukeskuksen johtaja kertoo toivovansa, että mahdollisimman moni kirkon palkkalistoilla olevista hakeutuu Kipaan töihin. Mäenpää ei hämmästele kirkon työpaikkojen suosiota. Yrityspuolella on tällä hetkellä epävarmuutta ja kirkko koetaan turvalliseksi työnantajaksi. RIITTA HIRVONEN Raamatun tuntemus heikentynyt Kirjailija Markku Envall katsoo, että nykyinen Raamatun käännös on epäonnistunut yhdessä asiassa. Raamattu ei ole tullut tutummaksi ihmisille sen jälkeen kun se käännettiin nykykielelle, vaan on käynyt päinvastoin. Varsinkin vanhassa kirjallisuudessa on paljon viittauksia Raamattuun. Kirjallisuuden kannalta siitä seuraa, että tekstien koko syvyys jää lukijalta ymmärtämättä, sanoo Envall. Syynä Raamatun vähenevään tuntemiseen ovat Envallin mukaan ennakkoluulot. Lukemiseen ei voi motivoida. Ennakkoluulot häviävät, kun Raamattua alkaa lukea. Envall painottaa Raamattua kirjakokoelmana. Raamattua luetaan liian lyhyinä pätkinä. Mielestäni sitä pitäisi lukea ainakin 100 sivua kerrallaan, niin kuin romaaneja luetaan. Raamatun kirjoihin pitäisi tutustua kokonaisuus kerrallaan. Tällä lukutavalla korostuu Envallin mukaan, kuka kirjan on kirjoittanut ja mitä sen taustalla on. Esitys muutoksesta uskonnonopetukseen Maata kiertelemässä Jumalanpelko vaihtuu jumalanpilkaksi Brittiläinen toimittaja Allison Pearson kirjoittaa The Telegraphin kolumnissa olevansa huolissaan kristinuskon säilymisestä. Pearson kertoo The Guardianin artikkelista, johon oli haastateltu Philip Gouldia, työvoimapuolueen strategia ja neuvonantajaa, pari kuukautta ennen kuin tämä menehtyi kurkkusyöpään 61 vuoden ikäisenä. Tuossa haastattelussa Gould kertoi sairautensa saaneen hänet miettimään elämän tärkeitä asioita. Hän oli menettänyt uskonsa, mutta löytänyt sen uudestaan. Siinä kaikki. Asia sivuutettiin nopeasti ja puheenaihe vaihtui politiikkaan. Älykäs, sanavalmis ja etevä toimija puolueessa, joka tunnetusti ei harrasta uskontoa, oli halunnut tullut uskoon. Pearsonin mielestä oli turhauttavaa, ettei Gouldin annettu kertoa siitä enempää, vaikka mies on hänen mukaansa merkittävä mielipidevaikuttaja. Pearson arvelee syyksi sen, että haastattelija koki uskosta puhumisen hirvittävän nolona. Nykyään julkisuuden henkilöt voivat tunnustaa lähes mitä tahansa huumeidenkäytön, kasvojenkohotuksen mutta kun kyseessä ovat uskonnolliset aatteet, ihmiset kiemurtelevat vaivautuneina. Homoseksuaalisuus ei enää ole kielletty puheenaihe, vaan nyt se on kristillisyys. Vapaamieliselle eliitille uskonto on parhaimmillaan viihdyttävää hölynpölyä, ja pahimmillaan katolisia pappeja, jotka hyväksikäyttävät kuoropoikia. Pearson toteaa, että brittiläinen kansakunta muuttuu Jumalaa pelkäävästä Jumalaa pilkkaavaksi nopeammin, kuin pystyy sanomaan Herra on minun paimeneni, ei minulta mitään puutu. Saman sanoman välitti paronitar Sayeeda Warsi vieraillessaan Vatikaanissa. Hän varoitti, että brittien kansakuntaa uhkaa sotaisa maallistamisen suuntaus. Tarvittiin siis muslimi puolustamaan kristinuskoa. Pearsonin mielestä Warsi hieman kaunisteli asiaa. Pilkattuna, syrjään työnnettynä ja kasvamassa määrin ihmisten elämästä poissaolevana. Englannin kirkko katoaa Pearsonin mukaan Brittein saarilta kolmen sukupolven aikana, ellei ihmettä tapahdu. Pearson toivoo, että hänen hautajaisissaan joihin on vielä aikaa vuosikymmeniä, jos luoja suo seurakunta tuntee rukoukset ja virret, jotka ovat antaneet ihmiskunnalle voimaa vuosisatojen ajan ja olleet osa myös hänen omaa elämäänsä. Pearson uskoo, että asiat ovat toisin hänen lastensa ja lastenlastensa hautajaisissa sitten, kun he ovat vanhoja. Hän pelkää, että kristinusko palaa lähtöpisteeseensä uskonnoksi, jota harjoittaa salassa pieni, harras lahko. KATJA KIISKINEN Lähde: The Telegraph Kansanedustaja Eeva-Johanna Eloranta (sd.) on jättänyt hallitukselle toimenpidealoitteen nykyisen uskonnon oppiaineen korvaamisesta kaikille yhteisellä uskontotiedon ja etiikan oppiaineella. Aloitteen ovat allekirjoittaneet myös muut sivistysvaliokunnan sosialidemokraattiset jäsenet Tuula Peltonen, Anneli Kiljunen ja Pauliina Viitamies. Eloranta perustelee aloitettaan muun muassa nykyisen oman uskonnon opetuksen aiheuttamilla kustannuksilla. Nykyistä järjestelmää ei voida enää tänä päivänä pitää tarkoituksenmukaisena. Peruskouluissa tulisi siirtyä kaikille uskontokunnasta riippumatta yhteiseen uskontotiedon ja etiikan oppiaineen opetukseen, jossa käsitellään laajasti eri maailmankatsomuksia ja uskontoja. Tähän uskontotiedon oppiaineeseen kuuluisi arvokasvatuksen ja etiikan osa-alueiden lisäksi eri uskonnot ja maailmankatsomukset, Eloranta esittää.
 6 Nro 7 6 KIRKOLLINEN HAUTAUSTOIMISTO Tilaa Yksilöllistä ja luotettavaa hautausalan palvelua vuodesta 1913 Rauhan Tervehdys Kustannus-Oy Kotimaa p Isokatu 11, OULU Tuomiokirkon vieressä puh Päivystys 24 h. puh Asiakaspysäköinti sisäpihalla Yhdistykset OULUN RAUHANYHDISTYS RY Professorintie 7, Oulu SEUROJA sunnuntaisin klo 17 (tulkataan viittoen), keskiviikkoisin ja lauantaisin klo 19. CHRISTIAN SERVICES Sunday at 5 p.m., Wednesday and Saturday at 7 p.m. Translation into English on Saturdays and Sundays. Kaikki ovat tervetulleita. Luterilainen messu joka sunnuntai klo Tuulimyllynkatu 18. Kirkkokahvit, pyhäkoulu. Tervetuloa! Kuuntele saarna: timoteus SEUROJA Esikoislestadiolaiset ry Siirtolantie 28, Oulu Sunnuntaisin klo Tervetuloa! Herättäjän kirkkopyhiä: su klo messu Oulunsalon kirkossa ja seurat, su messu Kemin kirkossa, seurat ja paikallisosaston vuosikokous seurakuntakeskus Hopealyhdyssä. Herännäis-/Siioninvirsiseurat: to klo Kirsti ja Hannu Ojantakasella, Pahkamaantie 46, Rantsila, pe klo Tuulikki Tihisellä, Peltotie 11, Pudasjärvi, su klo Tuiran kirkolla, Myllytie 5, Oulu, ti klo Inkeri ja Lauri Aholalla, Linnakuja 9, Liminka. Opiskelijat ja nuoret aikuiset: to 1.3. klo Anna-Leena Peltoniemellä, Vaskitie 1 A 20, Kaukovainio, Oulu. ISRAEL-iltapäivä La Vapaakirkolla, Kirkkokatu 34. klo 15 piirikokous, väliajalla kahvit ja kirppis, klo 17 Israel-juhla, jossa mukana mm. past. Mika Pouke ja Caritas Hyvinvointi Heimo Mattila. Heprealaisia lauluja! Tervetuloa! Muut seurakunnat Opiskelija- & NuOrteN aikuisten ilta Koulukatu 41 MUHOKSEN HAUKIPUTAAN To klo 19. Tuomas Myllylä: Kristus HELLUNTAISEURAKUNTA HELLUNTAISEURAKUNTA yksin. Oulun seudun Israelin ystävät fysioterapia lymfaterapia hieronta jalkojenhoito liikuntaryhmät kurssipalvelut Ajanvaraus ja tiedustelut puh OULUN RAUHANYHDISTYS RY Lisää osoitteessa Professorintie 7, 90220www.caritas-saatio.fi Oulu TALVIPÄIVÄT Oulun rauhanyhdistyksellä La klo 18 alustus aiheesta Lähimmäisyys, keskustelu, iltahartaus Su klo 10 Jumalanpalvelus Oulujoen kirkossa klo 13 päiväseurat ja puheenvuoro aiheesta Tyytyväisyys klo laulutuokio ja iltaseurat Seurat tulkataan englanniksi ja viittoen. Kaikki ovat tervetulleita! Oulun Rauhanyhdistys ry OULUN SEUDUN UUSHERÄYS Koulukatu 41 Su klo YHDISTYKSEN VUOSIKOKOUS. Ke klo SANAN JA RUKOUKSEN ILTA. Su 4.3. klo EHTOOLLISJUMALANPALVELUS TERVETULOA! Pe klo LIFT, Juan Castillo, Niina Männistö, Hiomaton timantti. La su GATHERING-nuorisopäivät, Matti Kankaanniemi. Su klo 11 Jumalanpalvelus, Matti Kankaanniemi, Mikko Saukkonen, House-band. Pyhäkoulu ja lastenkokous. Su klo 16 KONSERTTI Jukka Leppilampi. Su klo 17 International Service, Andrey Sirotkin, Nicki Berry, Geza. Ke klo 19 Sana ja rukous, Feija Friman, Ilkka Väisänen, Päivi Niemi. To 1.3. klo 13 Päiväpiiri. Päivärukous ti, ke ja to klo TERVETULOA! To klo 19 Lähde-ilta, Risto Wotschke, Mari Mattelmäki, God s Bell, rukouspalvelua, tarjoilu. Pe klo 18 Varkki-ilta, vuotiaille, klo 18 Kotikokous, Daisy & Toffic Ezzahidilla, Propsitie 14, Metsokangas, mukana Mari Mattelmäki. La klo 17 Israel juhla, Pekka Tuominen, Heimo Mattila, Mika Pouke, hebrealaista musiikkia, klo 18 Kotikokous Martinmäellä, Karihaka 21, Liminka. Su klo 11 Aamukirkko & pyhäkoulu, Petri Mettovaara, Mari Mattelmäki, aihe: Väärä itsevarmuus, lounas ruokajakelutyön hyväksi. Ti klo 18 Alfa-kurssi, aihe: Miksi Jeesus kuoli? Ke klo 13 Senioripiiri, klo 18 Nuortenilta, Risto Wotschke. To 1.3. klo 19 Rukousilta, Martti Väyrynen. Tervetuloa! Ilmoitus Rauhan tervehdys Su klo 15 Kirkkopyhä Kellon seurakuntakoti, messumv, ja kristillisten yhdistysten ja järjestöjen ilmoitussivulle. 1-palstainen x 40 mm, seurat. Siljander, Karjalainen, Holma. Ma klo 14 Raamat- tupiiri. Tervetuloa! Laskutus: Suomen Raamattuopisto/Julistustyö PL Kauniainen Su KANNATUS RYHMÄ klo (Leilan luona). Ma Kokous klo Haukiputaalla Sinpuntie 5. TERVETULOA! To klo 18 Lähetyspiiri. Su Ilmoituksen lähettäjä: Tapio Pokka klo Pyhäkoulu, klo 17 Seurat p.matti 044Rahja klo 18 YhdistykSu sen sääntömääräinen vuosikokous. Tervetuloa! Tapahtumia Gospel-lattarileiri Iltamessu heprealaisittain Su klo 17 Pateniemen kirkossa Saarna past. Mika Pouke, lapsille pyhäkoulu. Kirkkokahveilla kuulumisia juutalaislähetystyöstä (Poukkeet). Järj. Suomen Raamattuopisto, Kylväjä, Tuiran srk ILMOIT A Arvoisat Omaishoitajat! Läheisesi huoneen ja ja täysihoidon. täysihoidon. Läheisesi saa oman huoneen Käytä me huolehdimme huolehdimmeläheisestäsi! läheisestäsi! Käytä oikeutesi oikeutesi vapaisiin, vapaisiin, me UUTTA! Kuntouttava päivä Caritas-Kodissa! Su klo Hyvää Sanomaa Feija Friman Ehtoollinen, Kahvitarjoilu Ti klo Rukouskokous Feija Friman Su 4.3. klo Hyvää Sanomaa Feija Friman Ti 6.3. Klo Rukouskokous Raimo Holappa TERVETULOA! Terveydenhoitoa Caritas-Kodissa on viihtyisät tilapäishoidon tilat! Uudet viihtyisät tilapäishoidon tilat avattu Caritas-Kodissa! Veturitie 1, MUHOS Pöllönperäntie 2, KelloOsUH ja Kristillinen OpintOKesKUs Timoteuksen jumalanpalvelusyhteisö Ilmoitusmyynti Kustannus-Oy Kotimaa / Minna Zilliacus p Kysy lisää puh. Kysy lisää puh , 2724, PALVELUA KOTIINNE Moniammatillista yhteistyötä Oulussa vuodesta 1998 Kotiin tarjottavia palveluitamme ovat kotisairaanhoito hoiva ja huolenpito perhetyö siivous ja kodinhoito lastenhoito Vastaanotto ajanvarauksella seksuaaliterapeutti erikoissairaanhoitaja, psykiatri hieroja Palvelemme aamusta iltaan kaikkina viikonpäivinä puh Vielä ehdit mukaan! Lisätiedot Ilmoittaudu pian verkkosivuilla, tai p
 7 Nro Hiippakunnallinen valta vaihtui Kirkossa toimitettiin viime viikolla 13. helmikuuta kirkolliskokousvaalien kanssa samanaikaisesti hiippakuntavaltuustovaalit. Samoin kuin kirkolliskokousvaaleissa, hiippakuntavaltuustovaaleissa äänioikeutettuja olivat seurakuntien luottamushenkilöt ja hiippakuntien papistot. Oulun hiippakunnan uuteen hiippakuntavaltuustoon valittiin 13 maallikkoedustajaa ja seitsemän pappisedustajaa. Maallikoista 11 oli uusia ja pappisedustajista viisi. Saamelaiskäräjät valitsivat Veikko Guttormin hiippakuntavaltuuston maallikkoedustajaksi. Uusi valtuusto pui jo sallalaisten aloitetta Jokaisessa hiippakunnassa toimivan hiippakuntavaltuuston tehtäviä on muun muassa hyväksyä hiippakunnan toiminta- ja taloussuunnitelma sekä talousarvio sekä käsitellä seurakunnista, hiippakuntavaltuuston jäseniltä ja tuomiokapitulista tulleet aloitteet. Valtuusto voi lähettää niitä edelleen kirkolliskokoukselle. Uusi Oulun hiippakuntavaltuusto kokoontui ensimmäisen kerran viikonloppuna. Se käsitteli muun muassa Sallan seurakunnan kirkkoneuvoston aloitetta, jossa perättiin seurakunnille nykyistä enemmän mahdollisuuksia päättää kolehtikohteista. Hiippakuntavaltuusto päätti lähettää aloitteen kirkkohallituksen käsiteltäväksi. Hiippakuntavaltuuston kokouksessa puhunut piispa Samuel Sal- Koulutus MUSIIKKIALAN PERUSTUTKINTO MUSIIKIN KOULUTUSOHJELMA 120 ov. Kirkkomusiikki Pohjoinen hiippakunta sai uusia päättäjiä hiippakuntavaltuustovaaleissa. mi totesi puheenvuorossaan, että seurakuntien rakennemuutosten keskellä kirkossa tarvitaan positiivista näkökulmaa. Suuret muutokset haastavat laajan vastuun näkemiseen ja on Oulun hiippakuntavaltuustoon valittiin maallikkoedustajiksi: Kirkko Keskelle Arkea Keskusta ja sitoutumattomat Satu Vuollo Marja Kantola Elina Kemppainen Arja Lämsä Kristillisten arvojen puolesta Markku Seppänen Arto Kivioja Antti Savela Tuomo Turpeinen Uskon ja kirkon tulevaisuuden puolesta Pekka Ruokanen Esko Hautamäki Jouko Kantola DentoTeam Hammaslääkärit Kolmivuotinen koulutus on peruskoulupohjainen ja antaa ammatilliset perusvalmiudet sekä yleisen korkeakoulukelpoisuuden. Haku osoitteessa kannettava vastuuta koko kirkosta yksittäisten seurakuntien kokoon tai varallisuuteen katsomatta. Elävä Seurakunta Lähellä Ihmistä Pertti Haipola Liisa Lahti Palveluja RIITTA HIRVONEN Oulun hiippakuntavaltuuston pappisedustajia ovat: Mahdollisuuksien kirkko Kaija Tiirola Lauri Kujala Jouni Sirviö Mirja-Liisa Lindström Kansankirkon rakentajat Heikki Nissinen Jyrki Vaaramo Tunnustuksellinen Yrjö Haapala PARTURI-KAMPAAMO Marja Huhtakangas Nuolihaukantie 4 A 6 puh Kotikäynnit lähialueille. Myös korttimaksu. Hammaslaboratorio Osmo Rahja Hyvä Hammas Oy Puree Paremmin. Ollilantie 1, Kempele Erikoishammasteknikko Erja Nurkkala Ajanvaraus p Myös laitos- ja kotikäynnit Monenlaisia ruuhkavuosia Minulla on menossa viides vuosi ruuhkavuosia. Osaan laittaa tarkalleen sormen siihen kohtaan kalenterissa, jolloin ne alkoivat. Silloin elettiin loppuvuotta Useimmin puhutaan ruuhkavuosista, kun luonnehditaan aikaa, kun lapset ovat pieniä ja vaativia, ja samalla pitäisi pyrkiä uralla eteenpäin, rakentaa taloa, antaa aikaa sukulais- ja ystävyyssuhteille ja pitää itsestä huolta. Naistenlehdet ammentavat loputtomasti tästä ikuisuusahdistuksesta jakaen kokemuksia ja antaen vinkkejä. Myös yhä useampi vuotias mies tunnustaa ongelman selvitä kunnialla kaikista arjen ulottuvuuksista. Omat ruuhkavuoteni alkoivat vakituisen päivätyön, asuntolainan, remontoitavan talon ja lemmikkien hankkimisen myötä. Kaikki nämä tulivat elämääni puolen vuoden sisällä. Onneksi arjesta selviämisessä auttaa nykyisin mies. Pakollisten ruuhkan aiheuttajien lisäksi isoa roolia arjessa näyttelee yhdistystoiminta, jonka määrä tuntuu vain kasvavan vuodesta toiseen. Mutta elävät sitä ruuhkassa muutkin kuin kukkeinta aikuisuuttaan elävät pariskunnat. Niin tekee myös moni minua 30 vuotta vanhempi tai 15 vuotta nuorempi. Moni parikymppinen on juuri saanut opiskelupaikan, muuttanut omilleen ja aloittanut itsenäisen elämän, usein toisella paikkakunnalla. He hakevat paikkaansa luomalla sosiaalisia verkostoja ja käyvät töissä rahoittaakseen elämäänsä. Yrittävät siinä sivussa löytää itsensä. Oma opiskeluaikani oli touhukasta, mutta armollisen leppoisaa. 12 vuotta siinä meni, viimeiset kuusi vuotta olin tosin osittain töissä en kuitenkaan niin, että se olisi haitannut sosiaalista elämää tai sitä, että monena päivänä saattoi ottaa päiväunet. Toista se tuntuu olevan nykyisin, ruuhka alkaa aikaisemmin. Eläkeikäkään ei ole kaikille pelkästään rauhaisia päiväkävelyjä, itsensä kehittämistä ja lastenlasten vierailuihin valmistautumista. Viriilit seniorit ovat kantava voima järjestöissä, iso apu lastenlasten hoitamisessa ja aina pakkaamassa laukkuja. Monella kalenteri taitaa eläkkeellä näyttää enemmän tilkkutäkiltä kuin konsanaan työelämässä. Uskon, että minustakin tulee viriili seniori, joka myy arpoja bussissa eläkeläisten teatterimatkalla ja on vakiokasvo kansanopiston kursseilla. Voi olla, että niin kauan kuin jalkani kantavat, etenen ruuhkavaihteella, tai sitten vauhti hiljenee jossain viidenkympin hujakoilla. Sen näkee sitten. Vauhdilla ei ole väliä niin kauan kuin tunnen olevani ohjaimissa. Se lienee tärkeintä. Ja se, että muistaa pyytää aina välillä siunausta matkaan. Elsi Salovaara Sinappia Lisätietoja: Opinto-ohjaaja: puh Koulutusjohtaja: puh Hakuohjeet: ILMAINEN NEUVO OY:n Oikeudellinen puhelinpalvelu Puhelun hinta 2,95 min + pvm/mpm Sinappikolumneissaan Rauhan Tervehdyksen toimitus ihastelee ja ihmettelee maailman tapahtumia.
 8 8 Nro Asiat mallillaan VVO:n asunnossa saat omistusasumista vastaavan asumisturvan. Tutustu tarjontaamme ja täytä hakemus jo tänään: Kotimaan matkaklubi Laatokan ja Äänisen risteily Pietari Neva Syväri Ääninen Kizhi Petroskoi Valamo Pietari Matkamme taittuu Pietariin läpi kauniin ja kesäisen Karjalan kannaksen. Pietarissa noustaan laivaan ja unohtumaton suviristeily alkaa. Kotimaan matkaklubin matkanjohtaja emerituspiispa Voitto Huotari. Asiantuntijoina risteilyisäntä Jyrki Härkönen, emerituspiispa Voitto Huotari, Karjalan Liiton toiminnanjohtaja Satu Hallenberg, arkkitehti Juha Lankinen. Musiikkia ja mukavaa tunnelmaa luo Viktor Klimenko. 1. päivä: Viipuri, Pietari, Neva, Laatokka. Bussimatka Pietariin, jossa majoitumme laivaan. Illallinen ja lähtö Nevaa pitkin Laatokalle. Puolenyön aikaan laiva ohittaa Pähkinälinnan. 2. päivä: Syväri ja aallot Äänisen aavan. Aamiaisen jälkeen pysähdymme Syvärin kylään, josta teemme retken Aleksanteri Syväriläisen 1500-luvulla perustamassa Pyhän Kolminaisuuden luostarissa ( lukijaetu ). Syvärijoella on suomalaisille aivan oma merkityksensä. Viime sotien rintamalinja kulki Syvärillä. Lounas laivalla. Illallinen, luento ja viihdeohjelmaa. 3. päivä: Kizhin saari, Petroskoi. Aamiainen laivalla ja saapuminen Kizhin saarelle. Tutustumme Kizhin puukirkkoihin. Lounas ja risteily jatkuu Petroskoihin, missä opastettu kiertoajelu bussilla (lukijaetu) ja vapaata aikaa tutustua kaupunkiin. Illallinen, luento ja viihdeohjelmaa. 4. päivä: Syväri ja Mandrogin kylä. Saavumme Syvärille. Aamiainen ja ohjelmaa laivalla. Aamupäivällä tutustumme Mandrogin venäläiseen museokylään, jossa voi seurata taitavien käsityöläisten työtä, tehdä matkamuisto ostoksia, tutustua museoihin, Syventävä luento Valamon vaiheista. 5. päivä: Valamo. Aamiaisen jälkeen tutustumme Valamon pääluostarin alueeseen. Lounas laivalla. Iltapäivällä tutustumme Niikkananlahden ympäristöön. Illalla laiva lähtee Valamosta kohti Syväriä. Illallinen ja risteilyn päätöstilaisuus, tanssit Laatokan laineilla. 6. päivä: Pietari, Viipuri. Aamiainen laivalla. Ohitamme Nevan alkupäässä sijaitsevan Pähkinälinnan ja saavumme Nevaa pitkin Pietariin. Bussimatka Viipurin kautta Suomeen. m/s Vissarion Belinskij Hinta/henkilö C3 748 Petroskoi Kizhi C2 988 Valamo Ääninen B2 VP Syväri Laatokka B2 kansi Mandrogi B2 kansi B1 kansi Neva VENÄJÄ Pietari A A Myymme nais- ja miespaikkoja hytteihin C2 ja B2 (2. kansi) Hintaan sisältyy: bussikuljetukset suomalaisella tilausajobussilla Suomi Pietari Suomi risteily valitussa hyttiluokassa täysihoito laivalla alkaen illallisella ja päättyen aamiaiseen ohjelmassa mainitut tutustumiskäynnit Valamossa, Kizhillä ja Petroskoissa suomea puhuvan oppaan johdolla asiantuntijaluentoja ja viihdeohjelmaa laivalla risteilyisännän ja Lomalinjan edustajan palvelut laivalla viisumi Suomen kansalaisille Kotimaan matkaklubin lukijaetu 50 oheisista retkistä. Ilmoitattehan matkaa varatessanne, että kuulutte Kotimaan ryhmään. Etua ei myönnetä jälkikäteen. retki Aleksanteri Syväriläisen luostariin (normaalinhinta 38 /hlö) Petroskoin kaupunkikiertoajelu bussilla (normaalihinta 12 /hlö) Kaikilla tulee olla voimassaoleva matkustajavakuutus. Passin tulee olla voimassa 6 kk matkan jälkeen. Bussireitit: (sitoumuksetta) 5. Jyväskylä - Joutsa - Heinola - Lahti - Helsinki - Porvoo - Loviisa - Kotka - Vaalimaa - Pietari 6. Oulu - Iisalmi - Kuopio - Varkaus - Mikkeli - Lappeenranta - Nuijamaa - Pietari. Lisätietoja ja varaukset: Lomalinja Oy puh Kryptassa kysytään, mikä elämässä on olennaista Oulun tuomiokirkon kryptassa vietetään ensi lauantaina 25. helmikuuta kello 12 alkaen Hiljaisuuden iltapäivää. Sääksmäen seurakunnassa työskentelevä pastori Aija Kaartinen antaa iltapäivässä virikkeitä hiljaisuuden viljelyyn ja yksinkertaiseen elämäntapaan Fransiscus Assisilaisen innoittamana. Aija Kaartinen viehättyi Fransiscus Assisilaisesta opiskeluaikanaan tehdessään tutkimusta Jumalan pienestä köyhästä, joksi Fransiscusta kutsuttiin. Kaartinen asui tuolloin vuoden italialaisessa Assisin kaupungissa, mutta myöhemmin valmistuttuaan papiksi hän muutti sinne pitemmäksi aikaa, useiksi vuosiksi. Opiskeluihini liittyvän tutkimuksen myötä minua alkoi viehättää Fransiscus Assisilaisessa se, Radio Dei 106,9 MHz, kaapeliverkossa 94,1 MHz Oulun seurakuntien aluelähetys kello Su klo 8.45 Radiopyhäkoulussa pastori Heikki Karppinen puhuu kiusauksista ja niiden voittamisesta. (valtakunnallinen lähetys). Klo 9.05 Päivän valinnassa kysellään mitä kuuluu suomalaisille perheille. Kirkkohallituksen kasvatus ja perheasioiden johtajaa Päivi Kähköstä haastattelee Marja Blomster. Klo 9.15 Armonpulla. Seurakuntalaiset kertovat, milloin he ovat elämänsä aikana päässeet haukkaamaan palan armonpullasta. Oman tarinansa kertoo lähetysaktiivi Elvi Lounela. Klo 9.30 Oululaisen uskontunnustus. Oppilaitosdiakoni Salla Tuomista haastattelee Marja Blomster. Klo 9.45 Herätys eilen ja tänään. Mitä opittavaa kirkolla voi olla Luther-säätiöltä? Tutkija Hanna Salomäkeä haastattelee Mervi Päivärinta. Klo 10 messu Tuiran kirkosta. Messun toimittaa Lauri Kujala, ja häntä avustavat Pekka Jarkko ja Terhi-Liisa Sutinen. Kanttoreina ovat Katri Sippola ja Tommi Hekkala. Klo radiopyhäkoulun uusinta. Klo Kurkistus kirkkoon -ohjelmassa puhutaan lähimmäispalvelusta. Tuiran seurakunta järjestää lähimmäispalvelun illan uusille ja vanhoille seurakunnan lähimmäisinä toimiville ja va- w w w.w ikipedia.f i, maalaus Giotto di Bondone, Legend of St Francis Eetterissä paaehtoisille. Diakoniatyöntekijä Saila Luukkosta haastattelee Mervi Päivärinta. Radio Dei Toivon päivä Pe klo Päivän valinnassa kysellään mitä kuuluu suomalaisille perheille. Kirkkohallituksen kasvatus ja perheasioiden johtajaa Päivi Kähköstä haastattelee Marja Blomster. Pe klo Toivon tuomiokapitulissa toimittajat Riitta Hirvonen ja Jan Ahonen ruotivat kirkolliskokousvaalin tulosta. Notaarina toimii Mikko Salmi. Ma ke klo Armonpulla. Seurakuntalaiset kertovat, milloin he ovat elämänsä aikana päässeet haukkaamaan palan armonpullasta ja mitä silloin tapahtui. Mikko Salmen haastattelussa on maanantaina lähetysaktiivi Elvi Lounela. Tiistaina ja keskiviikkona kuullaan uusintana musiikinopettaja Maria Portaankorvan haastattelut. Ke klo Oululaisen uskontunnustus. Marja Blomsterin haastateltavana on raamattupiiriä yli 30 vuotta vapaaehtoisena vetänyt Terhi Siren. To 1.3. klo Herätys eilen ja tänään. Ohjelmassa syvennytään Luther-säätiön alaisen Timoteus-yhteisön toimintaan Oulussa. Mervi Päivärinta haastattelee Luther-säätiön pappia Janne Koskelaa. että hän eli todeksi sitä opetusta, josta Jeesus puhuu Raamatussa. Fransiscus Assisilaisen elämässä korostui Jeesuksen esimerkin mukaisesti yksinkertaisuus, olennaiseen keskittyminen, Kaartinen kertoo. Hänen mukaansa katolisen kirkon suojelupyhimykseksi julistetun Fransiscus Assisilaisen riemastuttava oivallus oli se, että pieni ihminen ja suuri Jumala voivat olla yhteydessä toisiinsa. Tämä on myös hyvin luterilainen ajatus. Aija Kaartisen mielestä Jumalan pieni köyhä voi antaa paljon etsivälle ihmiselle. Fransiscus Assisilainen puhui yksinkertaisesti Jumalan rakkaudesta. Hän rohkaisee meitä miettimään, mikä elämässä on olennaista, mikä ruokkii meidän sieluamme. Hiljaisuuden iltapäivä kryptassa päättyy noin viideltä hiljaisuuden rukoushetkeen. Tauolla on tarjolla teetä ja pientä syötävää. Iltapäivään toivotaan ilmoittautumista osoitteeseen tai p Radio Pooki 88,0 MHz, kaapeliverkossa 89,5 MHz Su klo 9.45 Radiopyhäkoulussa pastori Heikki Karppinen puhuu kiusauksista ja niiden voittamisesta. Klo 10 radiojumalanpalvelus Saloisten kirkosta. Suora lähetys osoitteessa Su kello 10 sanajumalanpalvelus Oulun tuomiokirkosta. Oulun seurakuntien ja Oamk:n yhteisen kirkkomusiikkiviikon päätösjumalanpalveluksen toimittaa Ari- Pekka Metso, ja häntä avustaa Tiina Kinnunen. Kanttoreina ovat Lauri-Kalle Kallunki, Henna-Mari Sivula ja Péter Marosvári. Palautteet ohjelmista: p (ma pe), Oulun Radiostudio, PL 122, OULU RIITTA HIRVONEN seurakuntayhtymä, Nettiradio: klo 10 Messu Pyhän Kolminaisuuden kirkossa. Toimittaa Timo Riihimäki, avustaa Pekka Rehumäki, diakoni Leena Hintsala, kanttorina Marjo Irjala. Musiikki Suomen Rauhanyhdistysten keskusyhdistyksen kuoro. Kappalainen Timo Riihimäen lähtösaarna.
 9 Nro Sanan aika Ps. 91: 1-4, Sunnuntai Päivän psalmi Ps. 91:1-4, lukukappale Jes. 1:16-20 tai 1. Moos. 3:1-7 (8-19) 2. lukukappale Hepr. 2:9, Evankeliumi Mark. 1:12-13 Huuda minua avuksi hädän päivänä! Minua on koeteltu paljon viime aikoina. Valehtelisin, jos väittäisin toisin. Miksi tämä tapahtui juuri minulle? Mikä on tämän kaiken kärsimyksen ja tuskan tarkoitus? Tiedän, etten koskaan parane, mutta odotan innolla sitä hetkeä, sitä päivää, jolloin saan luvan palata normaalielämään. Välillä minusta tuntuu, että minut on heitetty, kiskaistu autiomaahan. Kaikkien vaikeuksien keskellä tunnen kuitenkin, etten ole hylätty, yksin, vaan Hän pitää minusta huolta. Heprealaiskirjeessä todetaan Jeesuksesta: Koska hän on itse käynyt läpi kärsimykset ja kiusaukset, hän kykenee auttamaan niitä, joita koetellaan. Myös Jeesus joutui autiomaahan, kiusauksiin. Evankelista Markus toteaa: Heti sen jälkeen Henki ajoi hänet autiomaahan. Neljäkymmentä päivää hän oli autiomaassa Saatanan kiusattavana. Hän eli villieläinten joukossa, ja enkelit pitivät hänestä huolta. Evankelista Matteus kertoo Jeesuksen kolmesta kiusauksesta ja kolmesta vastauksesta. Vastauksissaan Jeesus turvautui Jumalaan. Hän pystyi sanomaan ei kiitos! Mistä minä saan voimia voittaa kiusauksia? Kiusaukset ovat ihmisiä isompia. Mutta yksin en pärjäisi. Eräässä nuoren seurakunnan laulussa sanotaan: Onko suurempaa ihmettä kuin mitä teki hän, kun meitäkin rakasti ja antoi elämän. Voi hänen rakkauttaan. Ristinkuolemallaan Jeesus Kristus voitti synnin, kuoleman ja Saatanan vallan. Jeesus Kristus on meidän Vapahtajamme, meidän Sovittajamme, meidän Lunastajamme, meidän Herramme. Jeesus Kristus on suojani ja turvani. Usko kaikkivaltiaaseen, kolmiyhteiseen ja armolliseen Jumalaan helpottaa oloani ja tuo rauhan levottomaan sydämeeni. Juha Vähäkangas Karjasillan seurakunnan seurakuntapastori Se, joka asuu Korkeimman suojassa ja yöpyy Kaikkivaltiaan varjossa, sanoo näin: Sinä, Herra, olet linnani ja turvapaikkani. Jumalani, sinuun minä turvaan. Herra pelastaa sinut linnustajan ansasta ja pahan sanan vallasta. Hän levittää siipensä yllesi, ja sinä olet turvassa niiden alla. Hänen uskollisuutensa on sinulle muuri ja kilpi. Hän antaa enkeleilleen käskyn varjella sinua, missä ikinä kuljet, ja he kantavat sinua käsillään, ettet loukkaa jalkaasi kiveen. Jes. 1:16-20 Peseytykää, puhdistautukaa, tehkää loppu pahoista töistänne, ne ovat aina silmissäni. Lakatkaa tekemästä pahaa. Opetelkaa tekemään hyvää, tavoitelkaa oikeudenmukaisuutta, puolustakaa sorrettua, hankkikaa orvolle oikeus, ajakaa lesken asiaa. Tulkaa, selvittäkäämme miten asia on, sanoo Herra. Vaikka teidän syntinne ovat verenpunaiset, ne tulevat valkeiksi kuin lumi. Vaikka ne ovat purppuranpunaiset, ne tulevat valkeiksi kuin puhdas villa. Jos te taivutatte mielenne kuulemaan minua, te saatte syödä maan hyvyyttä, mutta jos kovetatte mielenne ja torjutte minut, miekka syö teidät. Herran suu on puhunut. Hepr. 2: 9, Armollisen Jumalan tahto oli, että Jeesuksen oli kärsittävä kuolema jokaisen ihmisen puolesta. Niinpä hänen oli tultava joka suhteessa veljiensä kaltaiseksi, jotta hänestä tulisi armahtava ja uskollinen ylipappi ja hän voisi Jumalan edessä sovittaa kansansa synnit. Koska hän on itse käynyt läpi kärsimykset ja kiusaukset, hän kykenee auttamaan niitä, joita koetellaan. Mark. 1: hu / Paniti Marta Henki ajoi Jeesuksen autiomaahan. Neljäkymmentä päivää hän oli autiomaassa Saatanan kiusattavana. Hän eli villieläinten joukossa, ja enkelit pitivät hänestä huolta.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
2.8.2003 FR Journal officiel de l'Union européenne C 184/53
 — annuler la décision de la hiérarchie compétente de dure utilisée pour le calcul des frais de voyage annuel à
 rembourser, à partir d'une année non mieux spécifiée destination de la Grèce en ce qui concerne l'itinéraire via
 (1993, 1996, 1997 ou autre et pour la période pendant Brindisi, pris en considération pour la destination
 laquelle les requérants étaient fonctionnaires de la d'Athènes;
 Commission des Communautés européennes), le passage
 maritime de Brindisi vers les divers postes de frontière ou, subsidiairement:
 grecs (Corfou, Igoumenitsa, Patras) sur la base d'un billet
 tarif «fauteuil type avion» (aircraft type seats); — annuler la décision de la hiérarchie compétente de
 rembourser, à partir d'une année non mieux spécifiée
 — annuler tous les bulletins de rémunération des requérants (1993, 1996, 1997 ou autre et pour la période pendant
 mettant à exécution les décisions pour lesquelles est laquelle les requérants étaient fonctionnaires de la
 demandée l'annulation; Commission des Communautés européennes), le passage
 maritime de Brindisi vers les divers postes de frontière
 — rembourser aux requérants l'intégralité des montants non grecs (Corfou, Igoumenitsa, Patras) sur la base d'un billet
 perçus suite à la mise à exécution des décisions pour tarif «fauteuil type avion» (aircraft type seats);
 lesquelles est demandée l'annulation, ces montants devant
 être majorés des intérêts légaux; — annuler tous les bulletins de rémunération des requérants
 mettant à exécution les décisions pour lesquelles est
 — statuer sur les frais, dépens et honoraires et condamner la demandée l'annulation;
 Commission des Communautés européennes à leur paie-
 ment. — rembourser aux requérants l'intégralité des montants non
 perçus suite à la mise à exécution des décisions pour
 lesquelles est demandée l'annulation, ces montants devant
 être majorés des intérêts légaux;
 Moyens et principaux arguments
 — statuer sur les frais, dépens et honoraires et condamner la
 Les requérants dans la présente affaire demandent l'annulation Commission des Communautés européennes à leur paie-
 de la décision de la Commission portant modification de la ment.
 méthode utilisée pour le calcul des frais de voyage annuel à
 destination de la Grèce.
 Les moyens et arguments invoqués par les requérants à l'appui Moyens et principaux arguments
 de leur recours sont semblables à ceux invoqués par les
 requérants dans les affaires T-221/02 (1) et T-44/03 (2). Les requérants dans la présente affaire demandent l'annulation
 de la décision de la Commission portant modification de la
 méthode utilisée pour le calcul des frais de voyage annuel à la
 (1) Communication au JO C 247 du 12/10/02, p. 17.
 destination de la Grèce.
 (2) Communication au JO C 101 du 26/04/03, p. 40.
 Les moyens et arguments invoqués par les requérants à l'appui
 de leur recours sont semblables à ceux invoqués par le
 requérants dans les affaires T-221/02 (1) et T-44/03 (2).
 Recours introduit le 11 juin 2003 par Panayotis Adamo- (1) Communication au JO C 247 du 12.10.02, p. 17.
 poulos et autres contre Commission des Communautés (2) Communication au JO C 101 du 26.04.03, p. 40.
 européennes
 (Affaire T-206/03)
 (2003/C 184/111)
 Recours introduit le 11 juin 2003 par Athanassios
 (Langue de procédure: le français) Rammos contre Commission des Communautés euro-
 péennes
 Le Tribunal de première instance des Communautés euro- (Affaire T-207/03)
 péennes a été saisi le 11 juin 2003 d'un recours introduit
 contre la Commission des Communautés européennes par (2003/C 184/112)
 Panayotis Adamopoulos, domicilié à Bruxelles, et 118 autres
 fonctionnaires, représentés par Me Gilles Bounéou et
 Me Frédéric Frabetti, avocats, ayant élu domicile à Luxembourg. (Langue de procédure: le français)
 Les requérants concluent à ce qu'il plaise au Tribunal:
 Le Tribunal de première instance des Communautés euro-
 — annuler la décision de la hiérarchie compétente portant péennes a été saisi le 11 juin 2003 d'un recours introduit
 modification, à partir d'une année non mieux spécifiée contre la Commission des Communautés européennes par
 (1993, 1996, 1997 ou autre et pour la période pendant Athanassios Rammos, domicilié à Uccle (Belgique), représenté
 laquelle les requérants étaient fonctionnaires de la par Me Gilles Bounéou et Me Frédéric Frabetti, avocats, ayant
 Commission des Communautés européennes), de la procé- élu domicile à Luxembourg.


type: other

text:
Taimekaitseseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
 Taimekaitseseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus
 Vastu võetud 21.05.2008
 Vabariigi Presidendi 5. juuni 2008. a otsusega nr 288
 I. Taimekaitseseaduses (RT I 2004, 32, 226; 2008, 15, 108) tehakse järgmised muudatused:
 § 1. Paragrahvi 31 lõikes 1 asendatakse sõnad «ühest riigist teise» sõnadega «riigisiseselt või ühest riigist teise».
 § 2. Paragrahvi 4 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
 « (5) Ohtliku taimekahjustajana käesoleva seaduse tähenduses käsitatakse ka käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud nimekirjas loetlemata taimekahjustajat, mille esinemine tuvastatakse Eestis esmakordselt ning mis võib põhjustada olulist majanduslikku kahju.»
 « (3) Taime, taimse saaduse või muu objekti, millele on levinud ohtlik taimekahjustaja, tunnistab vaatlusandmete ja muude asjakohaste andmete põhjal saastunuks järelevalveametnik.»;
 2) lõike 5 kolmanda lause lõppu lisatakse sõnad «, või kuni tõrjeabinõude rakendamise kohustuse lõppemiseni».
 § 4. Paragrahvi 6 lõikest 2, § 25 lõikest 1 ja § 35 lõikest 1 jäetakse välja sõna «esmatöötlemise,».
 § 5. Paragrahvi 9 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (1) Ohtliku taimekahjustaja esinemise, saastumiskahtluse või saastumisohu korral tuleb rakendada käesoleva seaduse alusel kehtestatud tõrjeabinõusid.»
 § 6. Paragrahvi 12:
 1) täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
 « (11) Taimetoodangu Inspektsioon võib eriloa andmisest keelduda või eriloa andmise otsuse kehtetuks tunnistada, kui sordiaretaja, teadus- ja arendusasutus või Põllumajandusuuringute Keskus on jätnud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud taimetervisenõuded täitmata.
 (12) Eriloa andmise, eriloa andmisest keeldumise või eriloa kehtetuks tunnistamise otsus tehakse 60 päeva jooksul taotluse saamisest arvates. Nimetatud otsus toimetatakse isikule kätte posti teel lihtkirjaga või elektrooniliselt hiljemalt viiendal tööpäeval otsuse tegemisest arvates.»;
 « (3) Sordiaretaja, teadus- ja arendusasutus ning Põllumajandusuuringute Keskus peavad ohtlike taimekahjustajate ja nende peremeestaimede käitlemise üle arvestust, kogudes ja säilitades sellekohaseid andmeid.
 (4) Iga aasta 1. augustiks esitavad sordiaretaja, teadus- ja arendusasutus ning Põllumajandusuuringute Keskus järelevalveasutusele andmed selliste ohtlike taimekahjustajate ja nende peremeestaimede kohta, mida kasutati käitlemisel andmete esitamise aastale eelnenud aasta 1. juulist kuni andmete esitamise aasta 30. juunini, ning nende koguste kohta.»
 § 7. Paragrahv 15 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « § 15. Tõrjeabinõude rakendamise kulude hüvitamine
 (2) Tõrjeabinõude rakendamise kulud hüvitatakse maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud korras.»
 § 8. Paragrahvi 17 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (2) Fütosanitaarsertifikaat või reekspordi fütosanitaarsertifikaat väljastatakse, kui isik on kantud taimetervise registrisse ja on tasunud riigilõivu ning käesoleva seaduse ja sihtriigi taimetervisenõuded on täidetud.»
 § 9. Paragrahvi 23 lõiget 4 täiendatakse pärast sõna «piirkonda» sõnadega «või seal turustamisel».
 § 10. Paragrahvi 30 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (1) Taimetervise register on riigi infosüsteemi kuuluv Vabariigi Valitsuse asutatud andmekogu. Registri põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus.»
 1) lõikest 1 jäetakse välja sõna «esmatöötleb»;
 « (11) Taimetervise registrisse kantakse andmed isiku kohta, kes toodab taimetervise kontrolli alla kuuluvaid taimi, taimseid saadusi ja muid objekte ning toimetab neid Eestist ühendusevälisesse riiki või üksnes toimetab neid Eestist ühendusevälisesse riiki.»;
 « 2) kasvatab oma tarbeks kartulit kuni ühel hektaril;».
 § 12. Paragrahvi 33 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « 1) pidama arvestust toodetud, ostetud, ladustatud, pakendatud, ühendusevälisest riigist või teisest liikmesriigist Eestisse toimetatud ja turustatud ning Eestist ühendusevälisesse riiki toimetatud taimede, taimsete saaduste ja muude objektide üle, säilitades nende saatedokumente ning päritolu ja taimetervisenõuete kohasust kinnitavaid dokumente vähemalt üks aasta nende koostamisest arvates;».
 « (1) Käesoleva seaduse § 41 lõike 2 alusel kehtestatud loetelus nimetatud taime, taimset saadust ja muud objekti on lubatud ühendusevälisest riigist Eestisse toimetada piiril asuva selleks ettenähtud piiripunkti kaudu. Nimetatud taime, taimse saaduse ja muu objekti toimetamisest ühendusevälisest riigist Eestisse tuleb kaubasaajal või tema esindajal piiripunkti taimetervise järelevalveametnikule teatada kirjalikult vähemalt 24 tundi enne kauba Eestisse toimetamist või, kui see pole võimalik, viivitamata pärast veovahendile laadimist. Kirjalikult esitatavas teates peab sisalduma kaubasaadetise saabumise eeldatav aeg, veovahendi number või mõni muu tähis, kauba tariifne kood, taime puhul selle botaaniline nimetus, taimse saaduse või muu objekti nimetus, sihtkoht, märge «kaubasaadetis kuulub taimetervise kontrolli alla», liikmesriik, mille ametlikku registrisse on kaubasaaja andmed kantud, kaubasaaja registreerimisnumber liikmesriigi ametlikus taimetervise registris ning kaubasaadetise päritolukoht.»;
 « (11) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kaubasaadetise ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamisest nädalavahetusel, rahvuspühal või riigipühal sellise piiripunkti kaudu, milles järelevalvet teostatakse väljakutsel, peab kaubasaaja või tema esindaja piiripunkti taimetervise järelevalveametnikule kirjalikult teatama hiljemalt nädalavahetusele, rahvuspühale või riigipühale vahetult eelneval tööpäeval.»
 § 14. Paragrahvi 38:
 1) lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «päritoluriigi» sõnadega «või lähteriigi»;
 « (4) Kui ühendusevälisest riigist Eestisse toimetatavas kaubasaadetises on taim, taimne saadus või muu objekt, mille kohta on kehtestatud nõuded käesoleva seaduse § 6 lõike 4 alusel, peab fütosanitaarsertifikaadil olema viide nendele nõuetele või rakendatud meetmele, millega on tagatud nimetatud nõuete täitmine.
 (5) Tolliametnik võib kaubasaadetise vabasse ringlusse vormistada, kui kaubasaadetis on läbinud taimetervise kontrolli, mille tulemusena on kaubasaadetis tunnistatud nõuetekohaseks ja mille kohta on järelevalveametnik teinud lubava märke saatedokumendile või elektroonilisse tolliinfosüsteemi.»
 § 15. Paragrahvi 41:
 « (11) Fütosanitaarsertifikaat ühendusevälisest riigist Eestisse toimetatava kaubasaadetise kohta ei tohi olla väljastatud rohkem kui 14 päeva enne kaubasaadetise ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamist.»;
 « (3) Saastumiskahtlase kaubasaadetise korral määrab järelevalveametnik vaatlusandmete ja muude asjakohaste andmete põhjal viivitamata tõrjeabinõude rakendamise. Kui järelevalveametnikul ei ole võimalik saastumiskahtlust kindlaks teha vaatlusandmete või muude asjakohaste andmete põhjal, võtab ta sellest kaubasaadetisest proovi ja peatab kaubasaadetise ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise kuni proovi analüüsimise tulemuste selgumiseni, kuid mitte kauemaks kui 10 tööpäevaks. Kui kaubasaadetisele on vaja teha lisakontroll, võib nimetatud tähtaega pikendada kuni 30 päeva võrra. Tähtaja pikendamisest tuleb kaubasaajat viivitamata teavitada posti teel lihtkirjaga või elektrooniliselt.»
 « (11) Sihtriigi taimetervisenõuetele vastavuse kontroll tehakse taimede, taimsete saaduste ja muude objektide ladustamiskohas, taimede kasvukohas või muus ülevaatuskohas, kus on järelevalvetoimingute tegemiseks vajalikud tingimused.»;
 « (2) Pärast fütosanitaarsertifikaadi väljastamist peab kaubasaadetise valdaja tagama taimede, taimsete saaduste ja muude objektide partii identsuse ning kauba saatedokumentidele ja taimetervisenõuetele vastavuse säilimise kuni partii ühendusevälisesse riiki toimetamiseni.»
 § 17. Paragrahv 442 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « § 442. Ühendusevälisest riigist Eestisse toimetatava kaubasaadetise taimetervise järelevalve lisatasu
 (1) Taimetervise järelevalvetoimingute tegemise käigus on Taimetoodangu Inspektsioonil õigus võtta iga järelevalveametniku kohta lisatasu, mida makstakse käesoleva seaduse §-s 443 sätestatud korras, järgmiselt:
 (2) Lisatasu arvutamisel võetakse aluseks järelevalveametniku kulutatud aeg tunni täpsusega ning iga alustatud tund loetakse järgmiseks täistunniks. Arvesse võetakse taimetervise kontrolli tegemise kohta kohalesõiduks ja sealt tagasisõiduks kulunud aeg.
 (3) Tunnitasu arvutamisel võetakse aluseks järelevalveametniku keskmine töötasu, mille arvutamisel lähtutakse taimetervise järelevalvega tegelevate järelevalveametnike keskmisest palgast ning sellelt makstavast sotsiaal- ja töötuskindlustusmaksest taimetervise järelevalvetoimingu tegemisele eelnenud kalendriaastal.
 (4) Kohustatud isik kannab järelevalveametniku taimetervise kontrolli tegemise kohta kohalesõidu ja sealt tagasisõidu kulud. Kui järelevalveametnik kasutab taimetervise kontrolli tegemise kohta kohalesõiduks ja sealt tagasisõiduks Taimetoodangu Inspektsiooni ametisõidukit, arvutatakse transpordikulu täiskilomeetrite kohta.
 (5) Transpordikulu arvutamisel lähtutakse Taimetoodangu Inspektsiooni ametisõidukite kasutamise keskmisest kulust sõidukilomeetri kohta taimetervise järelevalvetoimingu tegemise aastale eelnenud kalendriaastal.
 (6) Taimetervise järelevalvetoimingu tegemise eest võetava tunnitasu määra ning taimetervise järelevalvetoimingu tegemiseks kasutatava ametisõiduki transpordikulu määra igaks aastaks kehtestab põllumajandusminister.
 (8) Laboratooriumi võetavad tasud peavad olema kulupõhised, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad ning kujundatud selliselt, et kataksid nende teenustega seotud põhjendatud kulutused.»
 § 18. Paragrahvi 443 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (1) Taime, taimse saaduse ja muu objekti ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamisel peab kohustatud isik enne kaubasaadetise ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise lubamist maksma järelevalvetasu järelevalveametniku esitatud järelevalvetasu sissenõudmise otsuses toodud summas tolliasutuse kassasse.
 (2) Taime, taimse saaduse ja muu objekti ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamisel võib Taimetoodangu Inspektsiooni järelevalveametnik küllaldase garantii korral või juhul, kui kohustatud isik on varem maksnud järelevalvetasu õiges suuruses ja õigel ajal, vabastada kohustatud isiku järelevalvetasu maksmisest enne kaubasaadetise ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise lubamist ja teha kaubasaadetise ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamist lubava märke saatedokumendile või elektroonilisse tolliinfosüsteemi.
 (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhul teeb järelevalveasutus eelmise kalendrikuu jooksul tehtud taimetervise järelevalvetoimingute eest järelevalvetasu sissenõudmise otsuse iga kalendrikuu 10. kuupäevaks. Järelevalvetasu sissenõudmise otsuse tegemisel arvestab Taimetoodangu Inspektsioon ühe kalendrikuu jooksul kontrollitud kaubasaadetiste arvu, neis sisalduvate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liiki ja kogust.
 (6) Järelevalvetasu maksmise ja maksmise kontrollimise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.»
 § 19. Paragrahvi 444 lõiget 4 täiendatakse lausetega järgmises sõnastuses:
 «Järelevalvetasu ei tagastata, kui isikul puudub õigus tagasimakse saamiseks või kui ei ole võimalik kindlaks teha järelevalvetasu maksnud isikut või isikut, kelle eest on järelevalvetasu makstud. Tagastatav järelevalvetasu kantakse üle taotluses märgitud pangakontole 10 kalendripäeva jooksul järelevalvetasu tagastamise otsuse tegemisest arvates.»
 § 20. Seadust täiendatakse pärast 2. peatüki 7. jao pealkirja pealkirjaga järgmises sõnastuses:
 «1. jaotis
 Puidu kuivatamine ja vastavusmärgiga märgistamine».
 § 21. Paragrahvi 45 lõike 3 teist lauset täiendatakse pärast sõna «kuivatusprotseduuri» sõnaga «, kuivatusprotokolli».
 § 22. Paragrahvi 46 lõikes 1 asendatakse sõnad «edaspidi ettevõte» sõnadega «edaspidi käesolevas jaotises ettevõte».
 § 23. Paragrahvi 47:
 « (1) Käesoleva seaduse § 45 lõigetes 1 ja 2 nimetatud isikud peavad teostama enesekontrolli ettevõtte nõuetele vastavuse ja vastavusmärgistuse kasutamise üle. Enesekontrolliga tagatakse nõuetele vastav puidu kuivatamine, puidu kuivatamise korral kuivatusprotokolli koostamine ning puidu ja puidust toodete märgistamine.»;
 « (3) Puidu kuivatamise korral koostatavat kuivatusprotokolli tuleb säilitada üks aasta selle koostamisest arvates.»
 § 24. Seadust täiendatakse pärast § 49 pealkirjaga järgmises sõnastuses:
 Puidumärgiga märgistamine».
 § 25. Paragrahv 50 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « § 50. Puidumärgi kasutamise õiguse taotlemine
 (1) Puitu või puidust tooteid rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni alusel kehtestatud rahvusvahelises fütosanitaarmeetmete standardis* sätestatud märgiga (edaspidi puidumärk) märgistada sooviva taimetervise registrisse kantud isiku ettevõte või selle osa, kus puitu või puidust tooteid märgistatakse (edaspidi käesolevas jaotises ettevõte), peab olema tunnistatud puidumärgi kasutamise nõuetele vastavaks. Ettevõtte nõuetele vastavaks tunnistamise otsus ja sellega antud puidumärgi kasutamise õigus kehtib üks aasta otsuse tegemisest arvates.
 (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettevõtte nõuetele vastavaks tunnistamiseks esitab isik taotluse Taimetoodangu Inspektsioonile.
 (3) Ettevõtte nõuetele vastavuse hindamiseks kontrollib Taimetoodangu Inspektsioon ettevõtte vastavust käesoleva seaduse nõuetele nii isiku esitatud andmete alusel kui ka kohapeal. Kui ettevõte vastab käesoleva seaduse nõuetele, teeb Taimetoodangu Inspektsioon ettevõtte nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse. Kui ettevõte ei ole hindamistulemuste põhjal nõuetekohane, teeb Taimetoodangu Inspektsioon ettevõtte nõuetele vastavaks tunnistamisest keeldumise otsuse. Ettevõtte nõuetele vastavaks tunnistamise või sellest keeldumise otsuse teeb Taimetoodangu Inspektsioon 30 tööpäeva jooksul taotluse saamisest arvates.
 (4) Ettevõtte nõuetele vastavaks tunnistamise või sellest keeldumise otsuse ärakiri või väljavõte sellest saadetakse isikule posti teel lihtkirjaga 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
 (5) Ettevõtte, kus soovitakse tegeleda puidu ja puidust toodete puidumärgiga märgistamisega, nõuetele vastavaks tunnistamise taotlemise ja taotluse menetlemise korra kehtestab põllumajandusminister määrusega. Nimetatud määrusega kehtestatakse ka taotluses esitatavad andmed ja taotlusele lisatavate dokumentide loetelu.
 (6) Isik, kellel on puidumärgi kasutamise õigus ja kes soovib puidumärgi kasutamist jätkata, peab hiljemalt kaks kuud enne puidumärgi kasutamise õiguse tähtaja lõppemist taotlema ettevõtte nõuetele vastavaks tunnistamist ja puidumärgi kasutamise õigust. Selleks esitab ta Taimetoodangu Inspektsioonile käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud taotluse, mida menetletakse käesoleva paragrahvi lõike 5 alusel kehtestatud korras.
 * Rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni alusel kehtestatud rahvusvaheline fütosanitaarmeetmete standard nr 15 (Guidelines for regulating wood packaging material in international trade, ISPM 15). Standard on avalikustatud Taimetoodangu Inspektsiooni veebilehel.»
 § 26. Seadust täiendatakse §-dega 501–503 järgmises sõnastuses:
 « § 501. Puidumärgi kasutamine ning enesekontroll
 (1) Puidumärgiga märgistatav puit peab olema rahvusvahelises fütosanitaarmeetmete standardis nimetatud taimekaitsevahendiga nõuetekohaselt töödeldud. Puidumärgiga märgistatav puidust toode peab olema valmistatud rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardis nimetatud taimekaitsevahendiga nõuetekohaselt töödeldud puidust.
 (2) Isik, kellel on puidumärgi kasutamise õigus, peab tegema enesekontrolli ettevõtte nõuetele vastavuse ja puidumärgi kasutamise üle. Enesekontrolliga tagatakse puidu ja puidust toodete nõuetekohane märgistamine.
 (3) Enesekontrolliks tuleb ettevõttes koostada enesekontrolliplaan. Enesekontrolliplaanis kirjeldatakse puidu ja puidust toodete ladustamist ja märgistamist. Enesekontrolliplaan ning ettevõttes puidu ja puidust toodete märgistamise nõuetekohasuse tagamiseks rakendatavad abinõud moodustavad enesekontrollisüsteemi. Enesekontrollisüsteemi andmed tuleb dokumenteerida ja neid tuleb säilitada üks aasta.
 (4) Isik, kellel on puidumärgi kasutamise õigus, peab pidama arvestust puidumärgiga märgistatava puidu ja puidumärgiga märgistatavate puidust toodete valmistamiseks kasutatava puidu üle ning juhul, kui talle on koostatud kasutatud puidu töötlemise kohta väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise protokoll, peab ta seda säilitama ühe aasta jooksul selle saamisest arvates.
 (5) Ettevõttes määratakse enesekontrollisüsteemi rakendamise eest vastutav töötaja, kes tagab enesekontrollisüsteemi täitmise ja selle andmete dokumenteerimise.
 (6) Nõuded puidumärgiga märgistatava puidu ja puidust toote töötlemisele ja märgistamisele kehtestab põllumajandusminister määrusega. Määrusega kehtestatakse nõuded puidu või puidust toote töötlemise ajale, temperatuurile, kasutatava taimekaitsevahendi doosile ja kontsentratsioonile, samuti nõuded töödeldud puidu ja puidust toote valmistamisele ja enesekontrollisüsteemile ning puidumärgi vormile ja kasutamisele.
 § 502. Nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtivuse peatamine puidumärgi kasutamise korral
 (1) Ettevõtte, kus tegeletakse puidu ja puidust toodete puidumärgiga märgistamisega, nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtivus peatatakse, kui järelevalveametniku hinnangul ei ole ettevõttes seal valitsevate olude tõttu võimalik tagada nõuetele vastavat puidumärgiga märgistamist, kuni:
 (2) Nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtivuse peatamise korral ei ole isikul õigust puitu ja puidust tooteid puidumärgiga märgistada.
 (3) Nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtivuse peatamise otsuse teeb Taimetoodangu Inspektsioon. Nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtivuse peatamise otsus tehakse isikule teatavaks posti teel lihtkirjaga või elektrooniliselt viivitamata, kuid mitte hiljem kui viiendal tööpäeval otsuse tegemisest arvates.
 (4) Kui nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtivuse peatamise aluseks olnud asjaolud on kõrvaldatud, tunnistab Taimetoodangu Inspektsioon ettevõtte nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtivuse peatamise otsuse kehtetuks. Otsus tehakse isikule teatavaks posti teel lihtkirjaga või elektrooniliselt viivitamata, kuid mitte hiljem kui viiendal tööpäeval otsuse tegemisest arvates.
 § 503. Nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtetuks tunnistamine puidumärgi kasutamise korral
 (2) Nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtetuks tunnistamise korral peab isik viivitamata lõpetama puidu ja puidust toodete puidumärgiga märgistamise.
 (3) Nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse kehtetuks tunnistamise otsuse teeb Taimetoodangu Inspektsioon. Otsus tehakse isikule teatavaks posti teel lihtkirjaga või elektrooniliselt viivitamata, kuid mitte hiljem kui viiendal tööpäeval otsuse tegemisest arvates.»
 § 27. Paragrahvi 62 lõike 4 lõppu lisatakse sõnad «põldkatsetes kuni ühe hektari suurusel maatükil».
 § 28. Paragrahvi 63 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (9) Taimetoodangu Inspektsioon teavitab Veterinaar- ja Toiduametit ning Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametit järelevalve käigus kindlaks tehtud taimekaitsevahendi mittenõuetekohasest kasutamisest, sealhulgas põllumajandustoodangust, milles taimekaitsevahendite jääkide sisaldus ületab kehtestatud piirnorme, ja turule mittelubatud taimekaitsevahendite kasutamisest või selle põhjendatud kahtlusest. Põllumajandustoodangut, milles taimekaitsevahendite jääkide sisaldus ületab lubatud piirnorme, ei ole lubatud turustada.»
 § 29. Paragrahvi 64:
 « (3) Katseüksus, mis viib läbi taimekaitsevahendi efektiivsuskatse, peab olema Taimetoodangu Inspektsiooni poolt selles valdkonnas efektiivsuskatse läbiviimiseks tunnustatud. Katseüksusel peavad olema vajaliku hariduse, koolituse, tehniliste teadmiste ja kogemustega töötajad, seadmed, mis peavad olema mõõteseaduse kohaselt taadeldud ja kalibreeritud, töö- ja hoiuruumid, standardne töökord ning katsepõllud ja sõltuvalt katse valdkonnast kasvuhooned, kasvukambrid, hoidlad või laoruumid, mis võimaldavad katse korraldamist vastavalt hea katsetava põhimõtetele. Tunnustamise otsus kehtib viis aastat otsuse tegemisest arvates.»;
 2) täiendatakse lõigetega 31–35 järgmises sõnastuses:
 « (31) Taimekaitsevahendi efektiivsuskatsed viiakse läbi vastavalt Euroopa ja Vahemere Maade Taimekaitseorganisatsiooni (European and Mediterranean Plant Protection Organization, EPPO) juhistele, järgides eelnevalt koostatud katseplaani ja -skeemi. Efektiivsuskatse läbiviimine tuleb dokumenteerida.
 (32) Katseüksuse tunnustamiseks esitab isik või asutus taotluse Taimetoodangu Inspektsioonile. Taimetoodangu Inspektsioon hindab katseüksuse vastavust käesoleva seaduse nõuetele nii isiku esitatud andmete alusel kui ka kohapeal. Kui katseüksus vastab käesoleva seaduse nõuetele, teeb Taimetoodangu Inspektsioon selle tunnustamise otsuse. Kui katseüksus ei ole hindamistulemuste põhjal nõuetekohane, teeb Taimetoodangu Inspektsioon katseüksuse tunnustamisest keeldumise otsuse. Katseüksuse tunnustamise või sellest keeldumise otsuse teeb Taimetoodangu Inspektsioon kolme kuu jooksul taotluse saamisest arvates. Otsuse ärakiri või väljavõte sellest saadetakse taotlejale posti teel kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
 (33) Taimetoodangu Inspektsioon kontrollib taimekaitsevahendi efektiivsuskatsete korraldamise ja läbiviimise ning katseüksuse nõuetekohasust vähemalt üks kord viie aasta jooksul. Isik või asutus, kes soovib tunnustatud katseüksuse kaudu efektiivsuskatsete tegemist jätkata, peab hiljemalt kolm kuud enne tunnustatuse tähtaja lõppemist taotlema katseüksuse tunnustamist. Selleks esitab ta Taimetoodangu Inspektsioonile käesoleva paragrahvi lõikes 32 nimetatud taotluse, mida menetletakse käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel kehtestatud korras.
 (34) Taimetoodangu Inspektsioon tunnustab teises Euroopa Liidu liikmesriigis tehtud taimekaitsevahendi efektiivsuskatset, kui põllumajandus-, taimetervise- ja keskkonnatingimused, sealhulgas kliimatingimused, Eestis ja asjaomases Euroopa Liidu liikmesriigis on võrreldavad ning efektiivsuskatse on läbi viidud hea katsetava põhimõtete kohaselt.
 (35) Tunnustatud katseüksuse kohta esitatakse Taimetoodangu Inspektsioonile üks kord aastas eelmisel aastal läbi viidud efektiivsuskatsetega seotud andmed, nagu esialgsed vaatlustulemused ja arvutused, ning neid käsitlevad dokumendid, samuti kalibreerimisprotokollid ja katsearuanded. Andmeid taimekaitsevahendi efektiivsuskatsete kohta tuleb säilitada kuni selle taimekaitsevahendi turule lubamise otsuse kehtivuse lõppemiseni.»;
 3) lõikes 4 asendatakse sõnad «katseid läbiviivale isikule» sõnaga «katseüksusele».
 § 30. Paragrahvi 69 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (2) Taimetoodangu Inspektsioon teeb teises Euroopa Liidu liikmesriigis tehtud taimekaitsevahendi turule lubamise otsuse tunnustamise otsuse ja kannab taimekaitsevahendi taimekaitsevahendite registrisse, kui taimekaitsevahend on teises Euroopa Liidu liikmesriigis turule lubatud ja kui selle toimeaine sisaldub taimekaitsevahendites lubatud toimeainete loetelus ning taimekaitsevahendi kasutamise seisukohast on põllumajandus-, taimetervise- ja keskkonnatingimused, sealhulgas kliimatingimused, Eestis ja asjaomases Euroopa Liidu liikmesriigis võrreldavad. Otsuse ärakiri või väljavõte sellest toimetatakse isikule kätte posti teel tähtkirjaga 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.»
 § 31. Paragrahvi 71:
 « (21) Taimetoodangu Inspektsioon hindab esitatud taotlust ja teeb asjakohase otsuse kolme kuu jooksul selle saamisest arvates.»;
 « (5) Taimekaitsevahendi kasutusala laiendamise taotluse sisu- ja vorminõuded kehtestab põllumajandusminister.»
 § 32. Paragrahvi 72 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (1) Lihtsustatud korras lubatakse turule taimekaitsevahend, mis on nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt eelnevalt mis tahes Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis turule lubatud, toodetud sama tootja poolt ja identne eelnevalt Eestis turule lubatud taimekaitsevahendiga.»
 § 33. Paragrahvi 76:
 « (4) Väga mürgist taimekaitsevahendit on keelatud turustada jaemüügi korras.»;
 § 34. Paragrahvi 78 lõiked 6 ja 7 tunnistatakse kehtetuks.
 § 35. Seadust täiendatakse §-dega 791 ja 792 järgmises sõnastuses:
 « § 791. Väga mürgist taimekaitsevahendit kasutavale isikule esitatavad nõuded
 (7) Nõuded väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise plaanile ja protokollile kehtestab põllumajandusminister.
 (3) Enne väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamist peab selle kasutaja teavitama Päästeameti piirkondlikku päästeteenistust ja teisi asjaomaseid isikuid, kontrollima ohutuse tagamiseks objekti ja sellega piirnevat ala ning märgistama ohuala töötervishoiu ja tööohutuse seaduse kohaselt.
 (7) Väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise täpsemad nõuded kehtestab põllumajandusminister. Nõuded kehtestatakse väga mürgise taimekaitsevahendi ohutu kasutamise tagamiseks vajaliku teavitamise, taimekaitsevahendi kasutamisele eelneva ja järgneva objekti kontrollimise, isikukaitsevahendite valiku ja hoolduse ning õnnetusjuhtumi korral tegutsemise kohta.»
 § 36. Paragrahvi 80 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (2) Taimekaitsevahendite register on riigi infosüsteemi kuuluv Vabariigi Valitsuse asutatud andmekogu. Registri põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus.»
 § 37. Paragrahvi 81 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (6) Taimekaitsevahendi Eestisse toimetaja ja Eestis tootja peavad esitama Taimetoodangu Inspektsioonile iga aasta 10. jaanuariks ja 10. juuliks andmed eelmisel poolaastal Eestis turustatud taimekaitsevahendite koguste kohta ja tasuma riigilõivu.»
 § 38. Paragrahvi 82:
 « (1) Taimekaitsevahendite registrisse kantud andmed, välja arvatud ärisaladust sisaldavad andmed, on avalikud, arvestades isikuandmete kaitse seaduse ja avaliku teabe seaduse nõudeid.»;
 « (3) Taimetoodangu Inspektsioon koostab ja avaldab Eestis turule lubatud taimekaitsevahendite ning nende kasutamise tingimuste loetelu jooksvalt oma veebilehel ja üks kord aastas paberkandjal.»
 § 39. Paragrahvi 87:
 « (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tehnilist kontrolli teeb selleks käesoleva seaduse alusel volitatud isik või Eesti Maaviljeluse Instituut.
 (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tehnilise kontrolli tegemiseks vajalikku tööalast koolitust korraldab Eesti Maaviljeluse Instituut, kes väljastab selle kohta tunnistuse.»;
 « (32) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tehniline kontroll tehakse taimekaitseseadme omaniku või valdaja kulul.
 (33) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tehnilise kontrolli tegija võetavad tasud peavad olema kulupõhised, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad ning kujundatud selliselt, et kataksid nende teenustega seotud põhjendatud kulutused.»
 § 40. Seadust täiendatakse §-dega 871–876 järgmises sõnastuses:
 « § 871. Taimekaitseseadme tehnilise kontrolli tegija
 (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tehnilise kontrolli tegijate loetelu avaldatakse Taimetoodangu Inspektsiooni veebilehel.
 Taimekaitseseadme tehnilise kontrolli tegemiseks volituse saamiseks esitab isik Taimetoodangu Inspektsioonile:
 (1) Volituse taimekaitseseadme tehnilise kontrolli tegemiseks annab ja halduslepingu haldusülesande täitmiseks sõlmib Taimetoodangu Inspektsioon.
 (2) Kui isik vastab käesoleva seaduse §-s 872 sätestatud nõuetele, otsustab Taimetoodangu Inspektsioon isikule volituse andmise 30 tööpäeva jooksul avalduse saamisest arvates.
 (3) Taimetoodangu Inspektsioon võib volituse andmisest keelduda juhul, kui isik ei vasta käesolevas seaduses sätestatud nõuetele.
 5) esitama järelevalveametnikule viimase nõudmisel taimekaitseseadme tehnilise kontrolli protokolli;
 7) esitama Taimetoodangu Inspektsioonile viimase nõudmisel dokumendid, mis on vajalikud tema volitusega seotud tegevuse üle järelevalve teostamiseks;
 (2) Kui haldusleping lõpetatakse ühepoolselt või kui esineb muu põhjus, mis takistab isikul jätkata haldusülesande täitmist, võtab Taimetoodangu Inspektsioon viivitamata tarvitusele meetmed haldusülesande täitmise tagamiseks.
 (3) Kui taimekaitseseadme tehnilise kontrolli tegija volitusega seotud tegevus ei ole nõuetekohane, peatab Taimetoodangu Inspektsioon volituse ja annab tähtaja puuduse kõrvaldamiseks. Kui puudust tähtaja jooksul ei kõrvaldata, võtab Taimetoodangu Inspektsioon volituse tagasi ja lõpetab ühepoolselt halduslepingu.»
 § 41. Paragrahvi 94:
 2) tegema õigusrikkumise lõpetamiseks, edasise õigusrikkumise ärahoidmiseks ja rikkumisega tekitatud tagajärgede kõrvaldamiseks vajalikke toiminguid.»;
 2) täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
 « (12) Järelevalveametnikul on õigus teha ettekirjutus sellise põllumajandustoodangu edasise käitlemise osaliseks või täielikuks peatamiseks, mille puhul on kasutatud turule mittelubatud taimekaitsevahendit või esineb põhjendatud kahtlus selle kasutamise kohta või mille puhul on kasutatud taimekaitsevahendit mittenõuetekohaselt või esineb põhjendatud kahtlus taimekaitsevahendi mittenõuetekohase kasutamise kohta.»
 § 42. Paragrahvi 96 lõikest 1 jäetakse välja sõna «esmatöötlemisel,».
 § 43. Seadust täiendatakse §-ga 981 järgmises sõnastuses:
 « § 981. Taimetervise registrisse kantud isiku kohustuste täitmata jätmine
 (1) Taimetervise registrisse kantud isiku kohustuste täitmata jätmise eest –
 § 44. Seadust täiendatakse §-dega 1001 ja 1002 järgmises sõnastuses:
 « § 1001. Tehnilise kontrolli tegija kohustuste täitmata jätmine
 (1) Tehnilise kontrolli tegija kohustuste täitmata jätmise või mittenõuetekohase täitmise eest –
 § 45. Paragrahvi 102 lõigetes 1 ja 2 asendatakse tekst «§-des 96–100» tekstiga «§-des 96–1002».
 § 46. Paragrahvi 111 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõigetega 2 ja 3 järgmises sõnastuses:
 « (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taimekaitseseaduse alusel antud tähtajatu volitus taimekaitsevahendi katsete tegemiseks kehtib kuni käesoleva seaduse alusel taimekaitsevahendi efektiivsuskatseid läbiviiva isiku katseüksuse tunnustamiseni või kuni 2009. aasta 1. jaanuarini.
 (3) Taimekaitseseadme korralise tehnilise kontrolli tegemiseks enne 2008. aasta 1. juulit sõlmitud leping kehtib kuni 2009. aasta 1. jaanuarini.»
 § 47. Seaduse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 «1 nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.07.2000, lk 1–112), viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/41/EÜ (ELT L 169, 29.06.2007, lk 51–52);
 komisjoni direktiiv 2001/32/EÜ, millega tunnistatakse kaitstavaid alasid, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvad (EÜT L 127, 09.05.2001, lk 38–41), viimati muudetud direktiiviga 2007/40/EÜ (ELT L 169, 29.06.2007, lk 49–50);
 komisjoni direktiiv 95/44/EÜ, millega kehtestatakse tingimused, mille alusel võib teatavaid nõukogu direktiivi 77/93/EMÜ I–V lisas loetletud kahjulikke organisme, taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid tuua ühendusse või teatavatele ühenduse kaitstavatele aladele või nende piires vedada katsete tegemiseks, teaduslikel eesmärkidel ja sordivalikuks (EÜT L 184, 03.08.1995, lk 34–46), muudetud direktiiviga 97/46/EÜ (EÜT L 204, 31.07.1997, lk 43–46);
 nõukogu direktiiv 2007/33/EÜ, mis käsitleb kartuli-kiduussi tõrjet (ELT L 156, 16.06.2007, lk 12–22);
 nõukogu direktiiv 93/85/EMÜ kartuli ringmädaniku kontrolli kohta (EÜT L 259, 18.10.1993, lk 1–25), muudetud komisjoni direktiiviga 2006/56/EÜ (ELT L 182, 04.07.2006, lk 1–43);
 nõukogu direktiiv 98/57/EÜ haigusetekitaja Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. kontrolli kohta (EÜT L 235, 21.08.1998, lk 1–39), muudetud komisjoni direktiiviga 2006/63/EÜ (ELT L 206, 27.07.2006, lk 36–106);
 komisjoni direktiiv 94/3/EÜ, millega sätestatakse menetlus kolmandatest riikidest pärinevate taimetervist otseselt ohustavate saadetiste või kahjulike organismide kinnipidamisest teavitamise kohta (EÜT L 32, 05.02.1994, lk 37–40);
 nõukogu direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.08.1991, lk 1–172), viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2008/45/EÜ (ELT L 94, 05.04.2008, lk 21–23);
 nõukogu direktiiv 79/117/EMÜ, millega keelatakse teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turuleviimine ja kasutamine (EÜT L 033, 08.02.1979, lk 36–40), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 850/2004 (ELT L 158, 30.04.2004, lk 7–49);
 nõukogu direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT 196, 16.08.1967, lk 1–98), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/121/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 851–857);
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/45/EÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 200, 30.07.1999, lk 1–68), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1–850).»
 II. Halduskoostöö seaduses (RT I 2003, 20, 117; 2008, 3, 22) tehakse järgmine muudatus:
 § 48. Paragrahvi 13 lõiget 11 täiendatakse punktiga 91 järgmises sõnastuses:
 « 91) taimekaitseseaduse § 874 lõikes 1 nimetatud haldusleping.»
 III. Riigilõivuseaduses (RT I 2006, 58, 439; 2008, 16, 114) tehakse järgmised muudatused:
 § 49. Paragrahvi 204 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (5) Taimekaitsevahendite registrisse kantud taimekaitsevahendi Eestisse toimetaja ja Eestis taimekaitsevahendi tootja tasuvad kontrollitoimingute eest iga aasta 10. jaanuariks ja 10. juuliks riigilõivu tema eelmisel poolaastal Eestis turustatud taimekaitsevahendi iga kilogrammi/liitri kohta 3 krooni.»
 § 50. Paragrahvi 207 lõike 2:
 1) punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « 5) puu- ja köögivilja puhul kuni 25 tonni kohta 300 krooni ja täiendavalt 15 krooni iga järgneva tonni kohta;»;
 2) punktides 7 ja 8 asendatakse arv «200» arvuga «300».
 IV. Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduses (RT I 2005, 70, 540; 2007, 70, 428) tehakse järgmised muudatused:
 § 51. Seaduses asendatakse läbivalt sõnad «riiklik sordiregister» sõnaga «sordiregister» vastavas käändes.
 § 52. Paragrahvi 57 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (1) Sordiregister (edaspidi register) on riigi infosüsteemi kuuluv Vabariigi Valitsuse asutatud andmekogu. Registri põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus.»
 § 53. Paragrahvi 100 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
 § 54. Paragrahvi 131 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (1) Käesoleva seaduse § 57 lõikes 1 nimetatud sordiregistrina käsitatakse sordikaitseseaduse § 8 lõike 1 alusel asutatud kaitsealuste sortide registrit, hilisema nimega riiklik sordiregister.»
 § 55. Käesolev seadus jõustub 2008. aasta 1. juulil, välja arvatud § 18, mis jõustub 2009. aasta 1. jaanuaril.


type: legislation

text:
 19.5.2017
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 128/9
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) 2017/854 DELLA COMMISSIONE
 del 18 maggio 2017
 che conferisce la protezione di cui all'articolo 99 del regolamento (UE) n. 1308/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio alla denominazione Darnibole (DOP)
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
 visto il regolamento (UE) n. 1308/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 17 dicembre 2013, recante organizzazione comune dei mercati dei prodotti agricoli e che abroga i regolamenti (CEE) n. 922/72, (CEE) n. 234/79, (CE) n. 1037/2001 e (CE) n. 1234/2007 del Consiglio (1), in particolare l'articolo 99,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Ai sensi dell'articolo 97, paragrafi 2 e 3, del regolamento (UE) n. 1308/2013, la domanda di registrazione della denominazione «Darnibole» presentata dal Regno Unito è stata esaminata dalla Commissione e successivamente pubblicata nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 (2).
 (2)
 Alla Commissione non è stata notificata alcuna dichiarazione di opposizione ai sensi dell'articolo 98 del regolamento (UE) n. 1308/2013.
 (3)
 Ai sensi dell'articolo 99 del regolamento (UE) n. 1308/2013 la denominazione «Darnibole» dovrebbe essere protetta e registrata nel registro di cui all'articolo 104 dello stesso regolamento.
 (4)
 Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato per l'organizzazione comune dei mercati agricoli,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 La denominazione «Darnibole» (DOP) è protetta.
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 18 maggio 2017
 Per la Commissione
 Il presidente
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) GU L 347 del 20.12.2013, pag. 671.
 (2) GU C 457 dell'8.12.2016, pag. 3.