text:
Kernu valla jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
 Kernu valla jäätmehoolduseeskiri
 Kernu valla jäätmehoolduseeskiri - sisukord
 § 37 Olmejäätmed
 RT IV, 05.07.2016, 49
 Vastu võetud 19.12.2013 nr 15
 RT IV, 03.01.2014, 95
 jõustumine 06.01.2014
 24.09.2015 RT IV, 06.10.2015, 11 09.10.2015
 16.06.2016 RT IV, 05.07.2016, 33 08.07.2016
 (1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) kehtestatakse eesmärgiga säilitada Kernu vallas (edaspidi vald) puhas ja tervislik elukeskkond, vähendada jäätmete koguseid ning soodustada jäätmete taaskasutamist.
 (3) Eeskirja kohaldatakse kooskõlas Kernu valla heakorra eeskirjaga (edaspidi heakorra eeskiri) ja valla teiste õigusaktidega.
 (1) Jäätmehooldust vallas korraldab ning kontrollib Kernu Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) vastavalt oma pädevusele.
 9) korraldab avalikku ruumi vajalikul hulgal jäätmemahutite paigutamise ja nende regulaarse tühjendamise;
 2) biolagunevad jäätmed - aia- ja haljastujäätmed ning biolagundatavad köögi- ja sööklajäätmed;
 3) aia- ja haljastujäätmed - aedade ja haljasalade hooldamisel tekkinud biolagunevad jäätmed nagu rohi, lehed, oksad jne;
 4) prügi (segaolmejäätmed) - liigiti kogumisest üle jäänud olmejäätmed või nende sortimisjääk;
 5) jäätmevedaja - teenuste kontsessiooni või teenuste riigihanke korras valitud isik, kes osutab jäätmevaldajatele vallaga või valla poolt volitatud mittetulundusühinguga (edaspidi MTÜ) sõlmitud hankelepingu alusel korraldatud jäätmeveo teenust kindlaksmääratud jäätmeliikide osas ja jäätmeveopiirkonnas;
 6) jäätmevaldaja - jäätmetekitaja või muu isik või riigi või kohaliku omavalitsuse asutus, kelle valduses on jäätmed. Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveo tähenduses on ka korteriühistu, selle puudumisel aga selle kinnisasja omanik, millel asub suvila, elu- või äriruum;
 7) jäätmekäitleja - juriidiline või füüsiline isik, kes kogub, veab, taaskasutab või kõrvaldab jäätmeid majandus- või kutsetegevusena ja kellel on selleks tegevuseks jäätmeluba, keskkonnakompleksluba (edaspidi jäätmeluba) või nõutav registreering;
 8) jäätmekäitluskoht – tehniliselt varustatud ehitis jäätmete kogumiseks, taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks. Jäätmekäitluskohaks ei loeta jäätmemahutit, mis on ette nähtud vaid üht liiki tava- või ohtlike jäätmete esmakogumiseks jäätmetekitajalt, samuti ehitisi või rajatisi või teisaldatavaid hoiukohti, kuhu eelnimetatud mahutid tavajäätmete kogumiseks on paigutatud, või ehitisi, mida kasutatakse olmes tekkinud pakendijäätmete esmakogumiseks;
 9) jäätmejaam - spetsiaalselt rajatud, tehniliselt varustatud jäätmekäitluskoht, kuhu on paigutatud taaskasutatavate jäätmete kogumiseks ja taaskasutustoiminguks kogumismahutid, sh ohtlike jäätmete kogumismahutid;
 10) hankija - vallavalitsus või vallavolikogu volitatud juriidiline isik, kes vastab jäätmeseaduse nõuetele;
 11) jäätmeveopiirkond (edaspidi piirkond) - eeskirjaga kindlaksmääratud ala, kust kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed kokku kogutakse;
 12) jäätmeveoleping - jäätmevaldajale korraldatud jäätmeveo teenuse osutamise leping, mis on sõlmitud kas jäätmevaldaja ja jäätmevedaja või jäätmevaldaja ja valla või MTÜ vahel;
 13) jäätmekäitlusleping - jäätmevaldaja ja jäätmekäitleja vahel sõlmitav kahepoolne leping, millega jäätmekäitleja võtab endale jäätmete osalise või täieliku käitlemise kohustuse ning millega jäätmekäitleja muutub jäätmevaldajaks pärast seda, kui jäätmevaldaja on jäätmed üle andnud, kui lepingust ei tulene teisiti;
 14) territooriumi haldaja – kinnisasja omanik, hoonestusõigust omav isik, mõne muu piiratud asjaõiguse alusel kinnisasja kasutav isik ning ehitise kui vallasasja omanik;
 16) tühisõit - vedaja poolt jäätmevaldaja kinnistule tehtud sõit jäätmeveoteenuse osutamiseks, mille käigus jäätmete üleandmist ei toimunud jäätmevaldaja poolse eeskirja nõuete rikkumise tõttu;
 17) tiheasustusala – valla üldplaneeringu kaardile kantud kompaktse hoonestusega territooriumi osad (olemasolevad elamualad);
 18) aianduspiirkonnad – aiamajade ja suvilate piirkonnad (kunagiste aiandus- ja suvilakooperatiivide maa-alad) Laitse, Vansi, Kaasiku, Pohla, Ruila ja Kabila külades;
 19) väikeelamu – ühe- ja kahepereelamu ning kuni nelja korteriga elamu.
 (1) Iga tegevuse juures tuleb püüda jäätmeteket vältida või vähendada. Tekkinud jäätmeid tuleb taaskasutada, kui see on tehnoloogiliselt võimalik ja ei ole muude käitlusmoodustega võrreldes ülemäära kulukas. Jäätmete taaskasutamise võimaldamiseks tuleb neid eeskirja kohaselt liigiti koguda.
 (2) Jäätmete nõuetekohast käitlemist käitlemise erinevatel etappidel korraldab jäätmevaldaja.
 (3) Jäätmevaldaja on kohustatud käitlema tema valduses olevaid jäätmeid vastavalt eeskirja või teiste õigusaktidega kehtestatud nõuetele või andma need käitlemiseks üle jäätmekäitlejale.
 (4) Jäätmete käitlemine, sealhulgas põletamine väljaspool selleks ettenähtud kohti on keelatud. Küttekolletes võib põletada ainult enda tegevuse tulemusel tekkinud immutamata ja värvimata puitu ning kiletamata paberit või kartongi.
 (5) Jäätmete kogumisel ja hoidmisel tuleb jäätmed nende tekkekohas paigutada liikide kaupa eraldi mahutitesse või selleks ettevalmistatud kohtadesse. Jäätmete jätmine mahutite lähedusse, neid mahutisse paigutamata, ei ole lubatud, välja arvatud juhul, kui see on eeskirjaga lubatud.
 (6) Jäätmete hoidmisel tekkekohas tuleb tagada jäätmete ja mahutite säilivus ning hoiukoha korrasolek, võimalus jäätmete hilisemaks töötlemiseks või taaskasutamiseks.
 (7) Ühise mahuti kasutamiseks esitavad jäätmevaldajad vallavalitsusele ühise avalduse. Ühise mahuti kasutamine on lubatud vallavalitsuse loal. Luba ei ole vaja, kui ühist mahutit soovivad kasutada:
 1) korteriomanikud elamutes, kus korteriühistut ei ole moodustatud;
 2) aiandus- või suvilaühistud.
 (8) Mahutid peavad olema terved ja puhtad grafitist, tahmast, roostest, jäätmetest jms, neid tuleb regulaarselt hooldada. Mahutite korrashoiu ja puhtuse eest vastutab nende omanik või üürnik, kui jäätmekäitlusleping ei sätesta teisiti. Jäätmemahutil peab olema selgelt loetav kiri või üheselt mõistetav tähis, millist jäätmeliiki antud mahutiga kogutakse.
 (9) Segaolmejäätmete mahutisse ei või panna:
 (10) Segaolmejäätmed ning muud kergestiriknevad ja halvastilõhnavad jäätmed tuleb paigutada mahutitesse pakendatult ning selliselt, et need ei levitaks lõhna, ei põhjustaks ohtu inimestele ega määriks mahuteid.
 (1) Paberit ja kartongi ning biolagunevaid jäätmeid tuleb koguda liigiti.
 1) vähemalt viie korteri korral paberi ja kartongi mahuti;
 1) paberi ja kartongi mahuti, kui jäätmeid tekib nädalas enam kui 20 kg;
 (8) Juriidiline isik ja füüsilisest isikust ettevõtja peab ohtlikud jäätmed üle andma isikule, kellele on väljastatud jäätmeluba ning ohtlike jäätmete käitluslitsents.
 [RT IV, 06.10.2015, 11 - jõust. 09.10.2015]
 (2) Segaolmejäätmete mahutit peab tühjendama sagedusega, mis väldib selle ületäitumist ja haisu teket, kuid vähemalt iga nelja nädala tagant. Väljaspool tiheasustusalasid võib vallavalitsus väikeelamutes, kus on korraldatud biolagunevate jäätmete kompostimine eeskirja § 14 kohaselt ning biolagunevaid jäätmeid segaolmejäätmete mahutitesse ei panda, lubada mahutite tühjendamist kuni kaheksa nädala tagant.
 (7) Aianduspiirkondades tuleb jäätmevedu korraldada nädalavahetustel.
 (9) Valla haldusterritooriumil jäätmekäitluskohti käitavad ettevõtjad peavad pidama valla haldusterritooriumilt vastu võetud jäätmekoguste üle arvet ning esitama nõudmisel vallavalitsusele sellekohase aruande. Arvestust tuleb pidada jäätmete üleandjate kaupa.
 (5) Toidujäätmeid võib kohapeal kompostida ainult kinnises kahjurite eest kaitstud kompostimisnõus. Aia- ja haljastujäätmeid võib kompostida lahtiselt aunas.
 (1) Jäätmemahutid peavad olema korras ja vastama kehtiva standardi nõuetele.. Need peavad olema terved, veega pestavad, kaitstud lindude ja loomade eest ning ei tohi põhjustada ohtu tervisele ega keskkonnareostust.
 2) käsitsi teisaldatavaid 80 kuni 1100 liitriseid kaanega plastist või metallist väikekonteinereid, mida on võimalik tõstemehhanismiga tühjendada jäätmeid kokku pressivatesse jäätmeautodesse;
 (4) Jäätmekotte tohib olmejäätmete kogumisvahendina kasutada ainult hooajaliselt kasutatavatel kinnistutel väljaspool aianduspiirkondi.
 (5) Kuni 1100 liitrised väikekonteinerid tuleb paigutada neid tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, mis ei ole jäätmeveoki lähimast võimalikust peatumiskohast kaugemal kui 10 meetrit. Suuremad kui 1100 liitrised konteinerid paigutatakse jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, millele on tagatud jäätmeveoki vahetu juurdepääs konteineri tühjendusküljelt.
 3) biolagunevad jäätmed (biolagundatavad köögi- ja sööklajäätmed ning aia- ja haljastujäätmed selles ulatuses, mida kogutakse biolagunevate jäätmete mahutisse) - 20 01 08 ja 20 02 01 (edaspidi biolagunevad jäätmed), sh jaekaubanduses, toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkinud jäätmed;
 5) pakendijäätmed - 15 01 01, 15 01 02, 15 01 04, 15 01 05, 15 01 06 ja 15 01 07.
 Piirkonnaks on Kernu valla ja Nissi valla haldusterritooriumid.
 (1) Hankija korraldab korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja (jäätmevedaja) leidmiseks jäätmeseaduse ja riigihangete seaduse alusel teenuste kontsessiooni ning sõlmib edukaks tunnistatud pakkujaga hankelepingu. Kui jäätmevedu on korraldatud jäätmeseaduse § 66 lõike 11 alusel, siis korraldab hankija jäätmevedaja leidmiseks riigihangete seaduse alusel riigihanke ning sõlmib edukaks tunnistatud pakkujaga hankelepingu. Hankija avalikustab otsuse korraldatud jäätmeveo teenuse osutajaga lepingu sõlmimise kohta ühes üleriigilise levikuga päevalehes..
 (1) Jäätmevaldaja ja jäätmevedaja juhinduvad vastastikuste õiguste ja kohustuste kindlaksmääramisel eeskirjast ja teistest korraldatud jäätmevedu reguleerivatest õigusaktidest. Kui jäätmevaldaja ja jäätmevedaja ei ole sõlminud jäätmeveolepingut, tuleb jäätmevaldajat teavitada jäätmete veograafikust.
 (2) Üksnes suveperioodil kinnistul elav või kinnistut kasutav jäätmevaldaja võib taotleda teatud tähtajaks, kuid mitte kauemaks kui viieks aastaks, korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamist talveperioodiks. Talveperioodiks loetakse ajavahemikku 16. oktoobrist kuni 15. aprillini. Väljaspool aianduspiirkondi paiknevatel kinnistutel võib talveperioodiks antav vabastus hõlmata põhjendatud juhtudel ka mõnda muud ajavahemikku.
 [RT IV, 05.07.2016, 33 - jõust. 08.07.2016]
 (2) Kui jäätmevaldaja ei ole jäätmevedajale võimaldanud juurdepääsu jäätmemahutile, on jäätmevedajal õigus rakendada tasu tühisõidu eest. Tasu tühisõidu eest on 100% jäätmeveolepingu, selle puudumisel aga eeskirja lisa 1 kohaselt tühjendamisele kuuluva mahuti tühjendamise teenustasust. Jäätmemahutile juurdepääsu puudumise tõendamise kohustus on jäätmevedajal.
 (3) Kui biolagunevate jäätmete mahutis või paberi- ja kartongimahutis olevad jäätmed ei vasta sellesse mahutisse kogutavale jäätmeliigile, siis on jäätmevedajal õigus rakendada sama suurusega segaolmejäätmete mahuti tühjendamise tasu või jätta mahuti tühjendamata ja rakendada tasu tühisõidu eest. Tasu tühisõidu eest on 100% selle jäätmeliigi mahuti tühjendamise teenustasust. Jäätmevedaja on kohustatud tõendama jäätmemahutisse kogutud jäätmete mittevastavust mahuti otstarbele.
 (4) Kui jäätmevaldaja on tellinud suurjäätmete veo ja ei ole paigutanud suurjäätmeid mahuti kõrvale äravedamiseks või ei ole võimaldanud jäätmevedajale juurdepääsu suurjäätmetele, siis on jäätmevedajal õigus rakendada tasu tühisõidu eest. Tasu tühisõidu eest on 100% suurjäätmete 1m3 teenustasust.
 (6) Kui jäätmevedaja ei pääse jäätmemahutit tühjendama avalikult kasutatava ligipääsutee mittevastavuse tõttu seisundinõuetele või tee või tänav on ajutiselt suletud, peab jäätmevedaja teavitama sellest vallavalitsust. Jäätmevedu peab toimuma esimesel võimalusel pärast takistuse äralangemist, kui jäätmevedaja ei lepi jäätmevaldajaga kokku teisiti.
 (1) Jäätmemahuti tühjendamissagedus peab olema kooskõlas eeskirja § 13 lõigetes 2 ja 3 ning lisas nr 1 sätestatuga. Jäätmevaldaja ja jäätmevedaja ei saa harvemas tühjendamissageduses kokku leppida ka jäätmeveolepingu sõlmimisel. Vallavalitsus võib tähtajaliselt kuni aastaks lubada eeskirja lisas nr 1 sätestatust väiksema jäätmemahuti kasutamist elamutes, kus elanike arv korteri kohta on alla kahe.
 (4) Jäätmevedaja on kohustatud tühjendama mahuti ja ära vedama mahuti ümbrusesse paigutatud suurjäätmed hiljemalt kolme päeva jooksul alates jäätmevaldaja esitatud tellimusest. Jäätmevaldaja peab tellima suurjäätmete äraveo eeskirjas kindlaks määratud tähtaja jooksul.
 (6) Jäätmeveo lihtsustamiseks tuleb:
 1) aianduspiirkondades kuni 370-liitrised väikekonteinerid tuua tühjenduspäeva hommikul kella 07.00-ks lähima avalikult kasutatava tee äärde;
 2) tiheasustusalal (väljaspool aianduspiirkondi) asuva ühepereelamu jäätmemahuti tuua tühjenduspäeva hommikul kella 07.00-ks võimaluse korral teega (tänavaga) külgnevale alale tingimusel, et jäätmemahuti ei takista liiklust ega jalakäijaid.
 Tee äärde toodud väikekonteineril peab nähtaval kohal olema kinnistu nimi;
 (6) Kui jäätmevedu on korraldatud jäätmeseaduse § 66 lõike 11 alusel, määratakse korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete veo teenustasu vallavalitsuse kehtestatud korras. Jäätmeveo teenustasu peab sellisel juhul katma lisaks eeskirjas nimetatud kuludele jäätmevaldajate registri pidamise ja jäätmevaldajatega arveldamise kulud.
 (1) Ehitusjäätmete nõuetekohase käitlemise eest vastutab ehitusjäätmete valdaja. Ehitusjäätmete valdaja on territooriumi haldaja või isik, kellele on ehitamiseks väljastatud kirjalik nõusolek või ehitusluba, kui ehitusettevõtjaga sõlmitud leping ei näe ette teisiti, või muu isik, kelle valduses on ehitusjäätmed.
 (5) Ehitamisel maapõues tehtavate tööde käigustekkinud kaevist võib väljaspool kinnisasja kasutada vallavalitsusega kooskõlastatud projekti või heakorraplaani alusel. Kaevis on looduslikust olekust eemaldatud kivimi või setendi tahke osis.
 (7) Raudbetoon- ja betoondetaile eelsorditud ehituskive ja telliseid ning puitu ei ole lubatud ladestada prügilas ega kasutada pinnasetäiteks väljaspool prügilat (erandina võib vallavalitsusega kooskõlastatult ja keskkonnaministri kehtestatud korras kasutada maa-alade täitmisel betoonijäätmeid). Raudbetoon- ja betoondetailid tuleb üle anda purustamiseks ja materjalide taaskasutamiseks. Eelsorditud ehituskivid ja tellised tuleb korduskasutada. Puhas puit tuleb kasutada küttena või anda üle puiduhakke valmistamiseks.
 § 37. Olmejäätmed
 (1) Olmejäätmed käesoleva peatüki tähenduses on tervishoiuasutuses tekkinud sellised jäätmed, mida ei ole võimalik taaskasutada (välja arvatud põletamine), ning mis ei vaja erikäitlust, sh koristusjäätmed.
 (1) Taaskasutatavad jäätmed käesoleva peatüki tähenduses on tervishoiuasutuses tekkinud klaasijäätmed ning paber ja kartong.
 (2) Taaskasutatavad klaasijäätmed on terved või purunenud värvilised ja värvitud klaaspudelid, -purgid ja –anumad. Klaasijäätmed tuleb paigutada vastavalt klaasi koguva jäätmekäitleja nõuetele eraldi mahutitesse. Mahutid peavad olema kaanega suletavad ja valmistatud raskesti läbitorgatavast materjalist. Klaasijäätmed tuleb anda üle jäätmekäitlejale.
 (3) Paber ja kartong on hõlmatud korraldatud jäätmeveoga. Tervishoiuasutuses peab olema paberi ja kartongi mahuti, kui jäätmeid tekib nädalas enam kui 20 kg.
 (4) Diskreetne vanapaber (sisaldab patsiendi isikut, samuti teisi isikuid ja tervishoiuasutuse tööd puudutavaid andmeid) tuleb enne paberi ja kartongi mahutisse panemist purustada.
 (4) Korraldatud jäätmeveoga liitumisest antud tähtajatud vabastused kehtivad kuni 15. oktoobrini 2016. a.
 (5) Korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras talveperioodiks vabastatud jäätmevaldajat ei loeta korraldatud jäätmeveoga liitunuks 21. jaanuarist 2016. a arvates, kui ta ei esitanud 20. jaanuariks 2016. a vallavalitsusele jäätmeseaduse § 69 lõikes 5 nimetatud kirjalikku kinnitust.
 Lisa Segaolmejäätmete mahutite tühjendamissageduse tabel


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 26.10.2013
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 313/23
 Presuda Općeg suda od 16. rujna 2013. — De Nicola protiv EIB-a
 (Predmet T-418/11 P) (1)
 (Žalba - Javna služba - Osoblje EIB-a - Zdravstveno osiguranje - Odbijanje snošenja liječničkih troškova - Zahtjev za određivanje nezavisnog liječnika - Razumni rok - Odbijanje zahtjeva za pokretanje postupka mirenja - Zahtjev za poništenje - Zahtjev za povrat liječničkih troškova - Litispendencija)
 2013/C 313/45
 Jezik postupka: talijanski
 Stranke
 Žalitelj: Carlo De Nicola (Strassen, Luxembourg) (zastupnik: L. Isola, odvjetnik)
 Druga stranka u postupku: Europska investicijska banka (EIB) (zastupnici: T. Gilliams i F. Martin, a zatim T. Gilliams i G. Nuvoli, agenti, uz asistenciju A. Dal Ferro, odvjetnik)
 Predmet
 Žalba protiv presude Službeničkog suda Europske unije (prvo vijeće) od 28. lipnja 2011., De Nicola protiv EIB-a (F-49/10, još neobjavljena u Recueil), radi ukidanja te presude.
 Izreka
 1.
 Presuda Službeničkog suda (prvo vijeće) od 28. lipnja 2011., De Nicola protiv EIB-a (F-49/10) se ukida u dijelu u kojem se njome odbijaju zahtjevi Carla De Nicole radi poništenja odluke Europske investicijske banke (EIB) kojom se odbija njegov zahtjev za određivanjem trećeg liječnika.
 2.
 U preostalom dijelu se žalba odbija.
 3.
 Odluka EIB-a kojom se odbija kao zakašnjeli zahtjev C. De Nicole za određivanjem trećeg liječnika se poništava.
 4.
 C. De Nicola i EIB snosit će svoje troškove postupka pred Službeničkim sudom kao i troškove ovog postupka.
 (1) SL C 282, 24.9.2011.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21998D0709(18)
 Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 101/97 av den 15 december 1997 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 193 , 09/07/1998 s. 0061 - 0061
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT nr 101/97 av den 15 december 1997 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDEmed beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, justerat genom protokollet med justeringar av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat avtalet, särskilt artikel 98 i detta, ochmed beaktande av följande:Bilaga II till avtalet ändrades genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 48/97 (1).Kommissionens förordning (EG) nr 2215/96 av den 20 november 1996 om fastställande av undantagsåtgärder rörande "Glühwein" (2) bör införlivas i avtalet.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Följande nya punkt skall införas efter punkt 6 (kommissionens förordning (EEG) nr 2009/92) i kapitel XXVII i bilaga II till avtalet:"7. 396 R 2215: Kommissionens förordning (EG) nr 2215/96 av den 20 november 1996 om fastställande av undantagsåtgärder för "Glühwein" (EGT L 296, 21.11.1996, s. 30)."Artikel 2 Texterna till förordning (EG) nr 2215/96 på isländska och norska, som bifogas respektive språkversion av detta beslut, är giltiga.Artikel 3 Detta beslut träder i kraft den 16 december 1997 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till Gemensamma EES-kommittén.Artikel 4 Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Utfärdat i Bryssel den 15 december 1997.På Gemensamma EES-kommitténs vägnarE. BULLOrdförande(1) EGT L 290, 23.10.1997, s. 34.(2) EGT L 296, 21.11.1996, s. 30.


text:
 13.9.2012
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 248/4
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 75/2012
 tat-30 ta’ April 2012
 li temenda l-Anness I (Kwistjonijiet veterinarji u fitosanitarji) għall-Ftehim ŻEE
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif emendat mill-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn 'il quddiem imsejjaħ “il-Ftehim”, u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 L-Anness I tal-Ftehim ġie emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 34/2012 tat-30 ta’ Marzu 2012 (1).
 (2)
 Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1099/2009 tal-24 ta’ Settembru 2009 dwar il-protezzjoni tal-annimali waqt il-qatla (2) għandu jkun inkorporat f'dan il-Ftehim.
 (3)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 150/2011 tat-18 ta’ Frar 2011 li jemenda u jadatta l-Anness III tar-Regolament (KE) Nru 853/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fir-rigward tal-kaċċa mrobbija u selvaġġa u l-laħam tal-kaċċa mrobbija u selvaġġa (3) għandu jkun inkorporat f'dan il-Ftehim.
 (4)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 151/2011 tat-18 ta’ Frar 2011 li jemenda l-Anness I mar-Regolament (KE) Nru 854/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fir-rigward ta’ tjur imrobbija fl-irziezet (4) għandu jiġi inkorporat fil-Ftehim.
 (5)
 Ir-Regolament (KE) Nru 1099/2009 jirrevoka d-Direttiva tal-Kunsill 93/119/KEE (5) li hija inkorporata fil-Ftehim u li konsegwentament għandha tiġi revokata skont il-Ftehim b'effett mit-8 ta’ Diċembru 2019.
 (6)
 Din id-Deċiżjoni tikkonċerna l-leġiżlazzjoni li tolqot kwistjonijiet veterinarji. Il-leġiżlazzjoni dwar kwistjonijiet veterinarji ma tapplikax għal-Liechtenstein sakemm l-applikazzjoni tal-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar il-kummerċ fi prodotti agrikoli tiġi estiża għal-Liechtenstein, kif speċifikat fl-Adattamenti Settorjali għall-Anness I ta’ mal-Ftehim. Din id-deċiżjoni għalhekk m'għandiex tapplika għal-Liechtenstein,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-Kapitolu I tal-Anness I tal-Ftehim għandu jiġi emendat kif ġej:
 1.
 Il-kliem “kif emandat bi” għandhom jinbidlu bil-kliem “kif emendat u rrevokat bi” fil-Punt 2 (id-Direttiva tal-Kunsill 93/119/KE) fil-Parti 9.1.
 2.
 L-inċiż li ġej għandu jiżdied mal-punt 2 (id-Direttiva tal-Kunsill 93/119/KE) fil-Parti 9.1:
 “—
 32009 R 1099: Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1099/2009 tal-24 ta’ Settembru 2009 (ĠU L 303, 18.11.2009. p. 1).”
 3.
 It-test tal-punt 2 (id-Direttiva tal-Kunsill 93/119/KE) għandu jitħassar b'seħħ mit-8 ta’ Diċembru 2019.
 4.
 Dan il-punt għandu jiddaħħal wara l-punt 2 (id-Direttiva tal-Kunsill 93/119/KE) fil-Parti 9.1:
 “2a.
 32009 R 1099: Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1099/2009 tal-24 ta’ Settembru 2009 dwar il-protezzjoni tal-annimali waqt il-qatla (OJ L 303, 18.11.2009, p. 1).”
 5.
 L-inċiż li ġej għandu jiżdied mal-punt 17 (ir-Regolament (KE) Nru 853/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill) fil-Parti 6.1:
 “—
 32011 R 0150: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 150/2011 tat-18 ta’ Frar 2011 (ĠU L 46, 19.2.2011, p. 14).”
 6.
 L-inċiż li ġej għandu jiżdied mal-punt 12 (ir-Regolament (KE) Nru 854/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill) fil-Parti 1.1:
 “—
 32011 R 0151: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 151/2011 tat-18 ta’ Frar 2011 (ĠU L 46, 19.2.2011, p. 17).”
 Artikolu 2
 It-testi tar-Regolament (KE) Nru 1099/2009 u r-Regolamenti (UE) Nru 150/2011 u (UE) Nru 151/2011 fl-ilsien Islandiż u dak Norveġiż, illi għandhom jiġu ppubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE ta’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, għandhom ikunu awtentiċi.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-1 ta’ Mejju 2012, sakemm in-notifiki kollha skont l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ikunu saru lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE (*).
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE ta’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u fis-Suppliment taż-ŻEE ta’ miegħu.
 Magħmul fi Brussell, it-30 ta’ April 2012.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 L-Aġent President
 Gianluca GRIPPA
 (1) ĠU L 207, 2.8.2012, p. 1.
 (2) ĠU L 303, 18.11.2009, p. 1.
 (3) ĠU L 46, 19.2.2011, p. 14.
 (4) ĠU L 46, 19.2.2011, p. 17.
 (5) ĠU L 340, 31.12.1993, p. 21.
 (*) L-ebda rekwiżiti kostituzzjonali ma huma indikati.