type: contracts

text:
 13.4.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 103/51
 AFGØRELSE Nr. 1/2012 VEDTAGET AF DET BLANDEDE UDVALG NEDSAT I HENHOLD TIL AFTALEN MELLEM DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG DETS MEDLEMSSTATER PÅ DEN ENE SIDE OG DET SCHWEIZISKE FORBUND PÅ DEN ANDEN SIDE OM FRI BEVÆGELIGHED FOR PERSONER
 af 31. marts 2012
 om erstatning af bilag II til aftalen om koordinering af sociale sikringsordninger
 (2012/195/EU)
 DET BLANDEDE UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer (1) (»aftalen«), og særlig artikel 18, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Aftalen blev underskrevet den 21. juni 1999 og trådte i kraft den 1. juni 2002.
 (2)
 Bilag II til aftalen om koordinering af sociale sikringsordninger blev sidst ændret ved afgørelse nr. 1/2006 (2) og bør nu opdateres, således at der tages hensyn til de nye retsakter fra Den Europæiske Union, som er trådt i kraft siden dengang, især Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af sociale sikringssystemer (3) og de foranstaltninger, der er vedtaget til gennemførelse af denne forordning.
 (3)
 Forordning (EF) nr. 883/2004 har erstattet Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (4).
 (4)
 Af hensyn til klarheden og overskueligheden bør bilag II til aftalen og protokollen til dette bilag konsolideres i en juridisk bindende udgave.
 (5)
 Bilag II til aftalen bør bevares i overensstemmelse med udviklingen af Den Europæiske Unions relevante retsakter —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Bilag II til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer (»aftalen«) erstattes af bilaget til denne afgørelse.
 Artikel 2
 Denne afgørelse er udfærdiget på bulgarsk, tjekkisk, dansk, nederlandsk, engelsk, estisk, finsk, fransk, tysk, græsk, ungarsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk og svensk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.
 Artikel 3
 Afgørelsen træder i kraft dagen efter dagen for dens vedtagelse.
 Udfærdiget i Bruxelles den 31. marts 2012.
 På Det Blandede Udvalgs vegne
 Mario GATTIKER
 Formand
 (1) EFT L 114 af 30.4.2002, s. 6.
 (2) EUT L 270 af 29.9.2006, s. 67.
 (3) EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1.
 (4) EFT L 149 af 5.7.1971, s. 2.
 BILAG
 »
 BILAG II
 KOORDINERING AF SOCIALE SIKRINGSORDNINGER
 Artikel 1
 1. De kontraherende parter er enige om på området for koordinering af sociale sikringsordninger at anvende de af Den Europæiske Unions retsakter, som der henvises til i, og som ændres ved del A i dette bilag, eller tilsvarende bestemmelser.
 2. Udtrykket »medlemsstat(er)«, der er anført i de retsakter, der henvises til i del A i dette bilag, anses for at finde anvendelse på Schweiz ud over de stater, der er omfattet af de pågældende retsakter fra Den Europæiske Union.
 Artikel 2
 1. Ved anvendelsen af bestemmelserne i dette bilag tager de kontraherende parter hensyn til de af Den Europæiske Unions retsakter, som der henvises til i del B i dette bilag.
 2. Ved anvendelsen af bestemmelserne i dette bilag tager de kontraherende parter de af Den Europæiske Unions retsakter ad notam, som der henvises til i del C i dette bilag.
 Artikel 3
 1. Særlige bestemmelser om overgangsordninger i forbindelse med arbejdsløshedsforsikring for visse EU-medlemsstaters statsborgere, der har en schweizisk opholdstilladelse, som er gyldig i mindre end et år, vedrørende schweiziske bistandstillæg og vedrørende ydelser i henhold til den erhvervstilknyttede alderdoms-, efterladte- og invalideforsikringsordning er fastsat i protokollen til dette bilag.
 2. Protokollen udgør en integrerende del af dette bilag.
 DEL A: OMHANDLEDE RETSAKTER
 1.
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (1) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 988/2009 af 16. september 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger og fastsættelse af indholdet i dets bilag (2).
 Ved anvendelsen af aftalen foretages der følgende tilpasninger til forordning (EF) nr. 883/2004:
 a)
 Følgende tilføjes til bilag I, afdeling I:
 »Schweiz
 Kantonal lovgivning om forskud på underholdsbidrag baseret på artikel 131, stk. 2, og 293, stk. 2, i forbundsloven (Federal Civil Act).«
 b)
 Følgende tilføjes til bilag I, afdeling II:
 »Schweiz
 Ydelser i forbindelse med fødsel og adoption i medfør af den relevante kantonale lovgivning baseret på artikel 3, stk. 2, i forbundsloven om børnetilskud (Federal Family Allowances Act).«
 c)
 Følgende tilføjes til bilag II:
 »Tyskland-Schweiz
 a)
 Hvad angår overenskomsten om social sikring af 25. februar 1964, som ændret ved tillægsoverenskomst nr. 1 af 9. september 1975 og nr. 2 af 2. marts 1989:
 i)
 punkt 9b, stk. 1, punkt 1-4 i slutprotokollen (lovgivning, der finder anvendelse på, og ret til naturalydelser ved sygdom for personer med bopæl i den tyske eksklave Büsingen)
 ii)
 punkt 9e, stk. 1, litra b), punktum 1, 2 og 4, i slutprotokollen (adgang til frivillig sygeforsikring i Tyskland ved flytning i Tyskland).
 b)
 Hvad angår overenskomsten om arbejdsløshedsforsikring af 20. oktober 1982, som ændret ved tillægsprotokol af 22. december 1992:
 i)
 Artikel 8, stk. 5. Med et beløb svarende til størrelsen af det kantonale bidrag i henhold til schweizisk lovgivning yder Tyskland (kommunen Büsingen) tilskud til udgifterne til de faktiske stillinger i forbindelse med arbejdsmarkedsforanstaltninger, som er besat af arbejdstagere, der er omfattet af denne bestemmelse.
 Spanien-Schweiz
 Punkt 17 i slutprotokollen til overenskomsten om social sikring af 13. oktober 1969, som ændret ved tillægsoverenskomst af 11. juni 1982; personer, der er omfattet af den spanske forsikring i henhold til denne bestemmelse, er fritaget for at være omfattet af den schweiziske sygeforsikring.
 Italien-Schweiz
 Artikel 9, stk. 1, i overenskomst om social sikring af 14. december 1962, som ændret ved tillægsoverenskomst nr. 1 af 18. december 1963, tillægsaftale af 4. juli 1969, tillægsprotokol af 25. februar 1974 samt tillægsaftale nr. 2 af 2. april 1980.«
 d)
 Følgende tilføjes til bilag IV:
 »Schweiz«
 e)
 Følgende tilføjes til bilag VIII, del 1:
 »Schweiz
 Alle ansøgninger om alderdoms-, efterladte- og invalidepension efter den almindelige ordning (forbundslov om alderdoms- og efterladteforsikring samt forbundslov om invalideforsikring) samt lovbestemte alderspensioner under den lovbestemte erhvervsordning (forbundslov om den erhvervstilknyttede alderdoms-, efterladte- og invalideforsikringsordning).«
 f)
 Følgende tilføjes til bilag VIII, del 2:
 »Schweiz
 Alderdoms-, efterladte- og invalidepension under den lovbestemte erhvervsordning (forbundslov om den erhvervstilknyttede alderdoms-, efterladte- og invalidepensionsordning).«
 g)
 Følgende tilføjes til bilag IX, del II:
 »Schweiz
 Efterladte- og invalidepension under den lovbestemte erhvervsordning (forbundslov om den erhvervstilknyttede alderdoms-, efterladte- og invalidepensionsordning).«
 h)
 Følgende tilføjes til bilag X:
 »Schweiz
 1.
 Tillægsydelser (forbundslov om tillægsydelser af 19. marts 1965) og dermed ligestillede ydelser i henhold til den kantonale lovgivning.
 2.
 Pension i alvorlige tilfælde fra invalideforsikringen (artikel 28, stk. 1a, i forbundslov om invalideforsikring af 19. juni 1959 i den reviderede udgave af 7. oktober 1994).
 3.
 Ikke-bidragspligtige ydelser ved arbejdsløshed af blandet karakter i henhold til den kantonale lovgivning.
 4.
 Ikke-bidragspligtig ekstraordinær invalidepension for handicappede (artikel 39 i forbundslov om invalidepension af 19. juni 1959), som ikke før deres uarbejdsdygtighed var underlagt schweizisk lovgivning baseret på en aktivitet som arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende.«
 i)
 Følgende tilføjes til bilag XI:
 »Schweiz
 1.
 Artikel 2 i forbundslov om alderdoms- og efterladteforsikring samt artikel 1 i forbundslov om invalideforsikring, som omhandler frivillig forsikring inden for disse forsikringsgrene for schweiziske statsborgere med bopæl i en medlemsstat, der ikke er omfattet af aftalen, finder anvendelse på personer, der er bosat uden for Schweiz, og som er statsborgere i de øvrige stater, som er omfattet af aftalen, samt på flygtninge og statsløse, der er bosat i disse stater, når disse personer tilmelder sig den frivillige forsikring senest et år efter den dag, hvor de er ophørt med at være forsikret efter alderdoms-, efterladte- og invalideforsikringsordningen efter en forsikringsperiode uden afbrydelser på mindst fem år.
 2.
 Når en person ophører med at være forsikret efter den schweiziske alderdoms-, efterladte- og invalideforsikringsordning efter en forsikringsperiode uden afbrydelser på mindst fem år, har den pågældende ret til at fortsætte forsikringen med arbejdsgiverens samtykke, hvis han er beskæftiget i en medlemsstat, som ikke er omfattet af aftalen, for en arbejdsgiver i Schweiz, og hvis han indgiver ansøgning herom inden for seks måneder efter, at han er ophørt med at være forsikret.
 3.
 Tvungen omfattelse af den schweiziske sygeforsikringsordning og muligheder for fritagelse
 a)
 Følgende personer, som ikke er bosat i Schweiz, er omfattet af schweizisk lovgivning om tvungen omfattelse af den schweiziske sygesikringsordning:
 i)
 personer, der er omfattet af schweizisk lovgivning i henhold til forordningens afsnit II
 ii)
 personer, for hvem Schweiz skal afholde udgifterne til ydelserne i henhold til forordningens artikel 24, 25 og 26
 iii)
 personer, der oppebærer ydelser ved arbejdsløshed fra den schweiziske forsikring
 iv)
 personer, som er familiemedlemmer til de under i) og iii) nævnte personer eller til en arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende, som er bosat i Schweiz, og som er omfattet af den schweiziske sygeforsikringsordning, undtagen hvis disse familiemedlemmer er bosat i en af følgende stater: Danmark, Spanien, Ungarn, Portugal, Sverige eller Det Forenede Kongerige
 v)
 personer, som er familiemedlemmer til de under ii) nævnte personer eller til en pensionist, som er bosat i Schweiz, og som er omfattet af den schweiziske sygeforsikringsordning, undtagen hvis disse familiemedlemmer er bosat i en af følgende stater: Danmark, Portugal, Sverige eller Det Forenede Kongerige
 Ved udtrykket familiemedlem forstås enhver, der defineres som familiemedlem i henhold til lovgivningen i bopælslandet.
 b)
 De personer, der er omhandlet i litra a), kan efter ansøgning blive fritaget for at være omfattet af den tvungne forsikring, hvis og så længe de er bosat i en følgende medlemsstater, og kan dokumentere, at de er forsikret mod sygdom i den pågældende stat: Tyskland, Frankrig, Italien, Østrig samt for de i litra a), nr. iv) og v), omhandlede personer: Finland og for de i litra a), nr. ii), omhandlede personer: Portugal.
 Denne anmodning
 aa)
 skal indgives inden for tre måneder efter det tidspunkt, hvor den pågældende har pligt til at blive forsikret i Schweiz; når ansøgningen i begrundede tilfælde indgives efter udløbet af denne frist, træder fritagelsen i kraft med virkning fra det tidspunkt, hvor forsikringspligten indtræder
 bb)
 omfatter alle familiemedlemmer, der er bosat i den samme stat.
 4.
 Såfremt en person, som i henhold til forordningens afsnit II er omfattet af schweizisk lovgivning, ved anvendelsen af punkt 3, litra b), for så vidt angår sygdomsforsikring, er omfattet af lovgivningen i en anden stat, som er omfattet af denne aftale, afholder den schweiziske institution for forsikring mod arbejdsulykker og erhvervssygdomme samt ulykkestilfælde og den kompetente institution for sygeforsikring hver især halvdelen af udgifterne til naturalydelser ved ulykkestilfælde, når der består krav på naturalydelser over for begge institutioner. Selv hvor en sygeforsikringsinstitution i bopælslandet er forpligtet til at udrede ydelser i anledning af en arbejdsulykke eller erhvervssygdom eller et ulykkestilfælde på vej til eller fra arbejde, afholder den schweiziske institution for forsikring mod arbejdsulykker og erhvervssygdomme samt ulykkestilfælde alene disse udgifter.
 5.
 Personer, der er beskæftiget, men som ikke er bosat i Schweiz, og som er omfattet af den lovbestemte forsikring i deres bopælsland i henhold til punkt 3, litra b) samt deres familiemedlemmer, er omfattet af bestemmelserne i forordningens artikel 19 under et ophold i Schweiz.
 6.
 Ved anvendelsen af forordningens artikel 18, 19, 20 og 27 i Schweiz afholder den kompetente forsikringsinstitution samtlige fakturerede udgifter.
 7.
 De perioder med dagpengeforsikring, som er blevet tilbagelagt efter forsikringen i en anden medlemsstat, som er omfattet af aftalen, tages i betragtning med henblik på at mindske eller fjerne et eventuelt forbehold i dagpengeforsikringen i tilfælde af sygdom eller moderskab, når den pågældende tilmelder sig en schweizisk assurandør inden tre måneder efter udmeldelsen af den udenlandske forsikring.
 8.
 En arbejdstager eller en selvstændig erhvervsdrivende, som ikke længere er omfattet af schweizisk lovgivning om invalideforsikring, og som på grund af et ulykkestilfælde eller sygdom har været nødsaget til at ophøre med sin erhvervsmæssige beskæftigelse i Schweiz, som har været hans eksistensgrundlag, anses for omfattet af denne forsikring med henblik på erhvervelse af ret til revalideringsforanstaltninger indtil udbetalingen af en invalidepension, og mens disse foranstaltninger finder sted, såfremt han ikke påbegynder en anden erhvervsmæssig beskæftigelse uden for Schweiz.«.
 2.
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 af 16. september 2009 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (3).
 Ved anvendelsen af aftalen foretages der følgende tilpasninger til forordning (EF) nr. 987/2009:
 Følgende tilføjes til bilag 1:
 »Ordning mellem Schweiz og Frankrig af 26. oktober 2004 om fastsættelse af særlige procedurer for refusion af sygehjælp
 Ordning mellem Schweiz og Italien af 20. december 2005 om fastsættelse af særlige procedurer for refusion af sygehjælp«.
 3.
 Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (4), senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 592/2008 (5), som gældende mellem Schweiz og medlemsstaterne før denne afgørelses ikrafttræden, og ved henvisninger i forordning (EF) nr. 883/2004 eller (EF) nr. 987/2009 eller vedrørende tidligere tilfælde.
 4.
 Rådets forordning (EØF) nr. 574/72 af 21 marts 1972 om regler til gennemførelse af forordning (EØF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (6), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 120/2008 (7), som gældende mellem Schweiz og medlemsstaterne før denne afgørelses ikrafttræden, og ved henvisninger i forordning (EF) nr. 883/2004 eller (EF) nr. 987/2009 eller vedrørende tidligere tilfælde.
 5.
 Rådets direktiv 98/49/EF af 29. juni 1998 om beskyttelse af supplerende pensionsrettigheder for arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende, der flytter inden for Fællesskabet (8).
 DEL B: RETSAKTER, SOM DE KONTRAHERENDE PARTER SKAL TAGE BEHØRIGT HENSYN TIL
 1.
 Afgørelse nr. A1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om indførelse af en dialog- og forligsprocedure om dokumenters gyldighed, fastlæggelse af, hvilken lovgivning der skal anvendes, og tilkendegivelse af ydelser i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 (9).
 2.
 Afgørelse nr. A2 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om fortolkning af artikel 12 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 om den lovgivning, der finder anvendelse på udstationerede arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende, som midlertidigt er beskæftiget uden for den kompetente stat (10).
 3.
 Afgørelse nr. A3 af 17. december 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om sammenlægning af uafbrudte udstationeringsperioder tilbagelagt i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 (11).
 4.
 Afgørelse nr. E1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om praktiske retningslinjer for overgangsperioden for den i artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 omhandlede elektroniske dataudveksling (12).
 5.
 Afgørelse nr. F1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om fortolkning af artikel 68 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 om samtidig ret til familieydelser (13).
 6.
 Afgørelse nr. H1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om overgangen fra Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 og (EØF) nr. 574/72 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 og (EF) nr. 987/2009 og anvendelsen af afgørelser og henstillinger fra Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger (14).
 7.
 Afgørelse nr. H2 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om virksomheden for og sammensætningen af Det Tekniske Udvalg for databehandling under Den Administrative Kommission for koordinering af sociale sikringsordninger (15).
 8.
 Afgørelse nr. H3 af 15 oktober 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om den dato, der skal tages hensyn til ved fastsættelse af omregningskursen, som nævnt i artikel 90 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 (16).
 9.
 Afgørelse nr. H4 af 22 december 2009 truffet af den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om sammensætningen af og virkemåden for så vidt angår Revisionsudvalget under Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger (17).
 10.
 Afgørelse nr. H5 af 18. marts 2010 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om samarbejde om bekæmpelse af svig og fejl inden for rammerne af Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 ved koordinering af sociale sikringsordninger (18).
 11.
 Afgørelse nr. P1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om fortolkning af artikel 50, stk. 4, artikel 58 og artikel 87, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 883/2004 i forbindelse med tilkendelse af ydelser ved invaliditet, alderdom og dødsfald (19).
 12.
 Afgørelse nr. S1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om det europæiske sygesikringskort (20).
 13.
 Afgørelse nr. S2 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om de tekniske specifikationer for det europæiske sygesikringskort (21).
 14.
 Afgørelse nr. S3 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om definitionen af de ydelser, der er omfattet af artikel 19, stk. 1, og artikel 27, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 og artikel 25, afsnit A, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 (22).
 15.
 Afgørelse nr. S4 af 2. oktober 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om procedurerne for refusion i forbindelse med gennemførelsen af artikel 35 og 41 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 (23).
 16.
 Afgørelse nr. S5 af 2. oktober 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om fortolkningen af begrebet »naturalydelser« som defineret i artikel 1, litra va), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 i tilfælde af sygdom eller moderskab i henhold til artikel 17, 19, 20, 22, artikel 24, stk. 1, artikel 25, 26, artikel 27, stk. 1, 3, 4 og 5, artikel 28, 34 og artikel 36, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 883/2004 og om beregning af de ydelser, der skal refunderes i henhold til artikel 62, 63 og 64 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 (24).
 17.
 Afgørelse nr. S6 af 22. december 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om registreringen i bopælsmedlemsstaten i henhold til artikel 24 i forordning (EF) nr. 987/2009 og etableringen af fortegnelser i henhold til artikel 64, stk. 4, i forordning (EF) nr. 987/2009 (25).
 18.
 Afgørelse nr. S7 af 22. december 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om overgangen fra forordning (EØF) nr. 1408/71 og (EØF) nr. 574/72 til forordning (EF) nr. 883/2004 og (EF) nr. 987/2009 og anvendelsen af refusionsprocedurer (26).
 19.
 Afgørelse nr. U1 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om artikel 54, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 angående familietillæg til ydelser ved arbejdsløshed (27).
 20.
 Afgørelse nr. U2 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om rækkevidden af artikel 65, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 angående ret til ydelser ved arbejdsløshed for andre fuldtidsledige end grænsearbejdere, som under deres seneste beskæftigelse eller selvstændige virksomhed var bosat i en anden medlemsstat end den kompetente medlemsstat (28).
 21.
 Afgørelse nr. U3 af 12. juni 2009 truffet af Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om rækkevidden af udtrykket »delvis arbejdsløshed« i forbindelse med de i artikel 65, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 omhandlede arbejdsløse (29).
 DEL C: RETSAKTER, SOM DE KONTRAHERENDE PARTER TAGER AD NOTAM
 1.
 Henstilling nr. U1 af 12. juni 2009 fra Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om den lovgivning, der skal finde anvendelse på arbejdsløse, der udøver lønnet beskæftigelse eller selvstændig virksomhed på deltidsbasis i en anden medlemsstat end bopælslandet (30).
 2.
 Henstilling nr. U2 af 12. juni 2009 fra Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikkerhedsordninger om anvendelse af artikel 64, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 på arbejdsløse, som ledsager deres ægtefælle eller partner, der udøver lønnet beskæftigelse eller selvstændig virksomhed, til en anden medlemsstat end den kompetente stat (31).
 PROTOKOL
 til bilag ii til aftalen
 I. Arbejdsløshedsforsikring
 Følgende regler finder anvendelse på arbejdstagere, som er statsborgere i Den Tjekkiske Republik, Republikken Estland, Republikken Letland, Republikken Litauen, Republikken Ungarn, Republikken Polen, Republikken Slovenien og Den Slovakiske Republik indtil 30. april 2011 og på arbejdstagere, som er statsborgere i Republikken Bulgarien og Rumænien indtil 31. maj 2016.
 1.
 For så vidt angår arbejdsløshedsforsikring for arbejdstagere, som har en opholdstilladelse af under et års varighed, gælder følgende ordning:
 1.1
 Kun arbejdstagere, som har indbetalt bidrag i Schweiz i den i forbundslov om tvungen arbejdsløshedsforsikring og dagpenge i tilfælde af insolvens (loi fédérale sur l'assurance-chômage obligatoire et l'indemnité en cas d'insolvabilité — LACI) (32) fastsatte minimumsperiode, og som endvidere opfylder de øvrige betingelser for ret til arbejdsløshedsunderstøttelse, har ret til ydelser fra arbejdsløshedsforsikringen på de i loven fastsatte betingelser.
 1.2
 En del af de bidrag, som er blevet opkrævet for arbejdstagere, som ikke har indbetalt bidrag i en tilstrækkelig lang periode til at være berettiget til arbejdsløshedsunderstøttelse i Schweiz i overensstemmelse med punkt 1.1, overføres til deres hjemland ifølge de i punkt 1.3 fastsatte regler som tilskud til udgifterne til de ydelser, der udbetales til disse arbejdstagere ved fuldtidsledighed; disse arbejdstagere har således ikke ret til ydelser fra arbejdsløshedsforsikringen i Schweiz i tilfælde af fuldtidsledighed. De har dog ret til dagpenge under ledighed ved dårligt vejr og i tilfælde af arbejdsgiverens insolvens. Ydelser ved fuldtidsledighed afholdes af hjemlandet, forudsat at arbejdstagerne stiller sig til rådighed for arbejdsformidlingen. Forsikringsperioder, der er tilbagelagt i Schweiz, medregnes, som om de var blevet tilbagelagt i hjemlandet.
 1.3
 Den bidragsandel, som er blevet opkrævet for arbejdstagere ifølge punkt 1.2, refunderes hvert år i overensstemmelse med følgende bestemmelser:
 a)
 Disse arbejdstageres bidragsandel beregnes for hvert enkelt land på grundlag af det årlige antal beskæftigede arbejdstagere og gennemsnittet af de bidrag, der hvert år indbetales for hver enkelt arbejdstager (arbejdsgiver- og arbejdstagerbidrag).
 b)
 En del af det således fastsatte beløb, som svarer til arbejdsløshedsunderstøttelsens procentvise andel af alle de øvrige under punkt 1.2 anførte ydelser, refunderes i arbejdstagernes hjemland, og Schweiz tilbageholder et beløb med henblik på senere ydelser (33).
 c)
 Schweiz fremsender hvert år en opgørelse over de bidrag, som er blevet overført. Hjemlandene kan, hvis de anmoder herom, få oplyst beregningsgrundlag og størrelsen af de overførsler, der er blevet foretaget. Hjemlandene oplyser hvert år Schweiz om antallet af personer, der har oppebåret ydelser ved arbejdsløshed i henhold til punkt 1.2.
 2.
 Hvis en medlemsstat, der er omfattet af denne ordning, har problemer som følge af, at overførselsordningen bortfalder, eller såfremt Schweiz har problemer med sammenlægningsordningen, kan problemerne forelægges Det Blandede Udvalg af en af de kontraherende parter.
 II. Bistandstillæg
 Bistandstillægget i henhold til den schweiziske forbundslov af 19. juni 1959 om invalideforsikring (LAI) og forbundsloven af 20. december 1946 om alderdoms- og efterladteforsikring (LAVS) som ændret 8. oktober 1999) tilkendes kun, hvis den pågældende er bosat i Schweiz.
 III. Den erhvervstilknyttede alderdoms-, efterladte- og invalideforsikringsordning
 Uanset bestemmelserne i artikel 10, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1408/71 udbetales den overgangsydelse, der er fastsat i forbundslov om fri overgang til den erhvervstilknyttede alderdoms-, efterladte- og invalideforsikringsordning (Loi fédérale sur le libre passage dans la prévoyance professionnelle vieillesse, survivants et invalidité) af 17. december 1993, efter ansøgning til en arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende, som har til hensigt at forlade Schweiz definitivt, og som ikke længere er omfattet af schweizisk lovgivning i henhold til bestemmelserne i forordningens afsnit II, forudsat at den pågældende forlader Schweiz inden for fem år efter aftalens ikrafttrædelse.
 «
 (1) EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1.
 (2) EUT L 284 af 30.10.2009, s. 43.
 (3) EUT L 284 af 30.10.2009, s. 1.
 (4) EFT L 149 af 5.7.1971, s. 2.
 (5) EUT L 177 af 4.7.2008, s. 1.
 (6) EFT L 74 af 27.3.1972, s. 1.
 (7) EUT L 39 af 10.2.2009, s. 29.
 (8) EFT L 209 af 25.7.1998, s. 46.
 (9) EUT C 106 af 24.4.2010, s. 1.
 (10) EUT C 106 af 24.4.2010, s. 5.
 (11) EUT C 149 af 8.6.2010, s. 3.
 (12) EUT C 106 af 24.4.2010, s. 9.
 (13) EUT C 106 af 24.4.2010, s. 11.
 (14) EUT C 106 af 24.4.2010, s. 13.
 (15) EUT C 106 af 24.4.2010, s. 17.
 (16) EUT C 106 af 24.4.2010, s. 56.
 (17) EUT C 107 af 27.4.2010, s. 3.
 (18) EUT C 149 af 8.6.2010, s. 5.
 (19) EUT C 106 af 24.4.2010, s. 21.
 (20) EUT C 106 af 24.4.2010, s. 23.
 (21) EUT C 106 af 24.4.2010, s. 26.
 (22) EUT C 106 af 24.4.2010, s. 40.
 (23) EUT C 106 af 24.4.2010, s. 52.
 (24) EUT C 106 af 24.4.2010, s. 54.
 (25) EUT C 107 af 27.4.2010, s. 6.
 (26) EUT C 107 af 27.4.2010, s. 8.
 (27) EUT C 106 af 24.4.2010, s. 42.
 (28) EUT C 106 af 24.4.2010, s. 43.
 (29) EUT C 106 af 24.4.2010, s. 45.
 (30) EUT C 106 af 24.4.2010, s. 49.
 (31) EUT C 106 af 24.4.2010, s. 51.
 (32) På nuværende tidspunkt 12 måneder.
 (33) Overførte bidrag for arbejdstagere, som gør brug af deres ret til arbejdsløshedsforsikring i Schweiz efter at have indbetalt bidrag i mindst 12 måneder — under flere ophold — fordelt over to år.


type: wikipedia

text:
Liga w Lezhy (zwana także Ligą Książąt Albańskich oraz Ligą z Alessio) – antyosmańskie porozumienie książąt albańskich zawarte w marcu 1444 w Lezhy (podówczas weneckie Alessio) dzięki staraniom Jerzego Kastrioty (Skanderbega) i jego przybocznego Lekë Dukagjiniego.
 Skanderbeg zorganizował w Lezhy spotkanie przedstawicieli albańskich grup szlacheckich, m.in.: Arianitów, Dukagjinów i Muzakasów. Wszyscy zgodzili się walczyć razem przeciwko Turkom i wybrali Skanderbega jako swojego suwerena.
 Pomimo początkowych sukcesów wojsk ligi sytuacja z roku na rok stawała się coraz trudniejsza. 14 maja 1450 armia imperium osmańskiego większa niż kiedykolwiek wcześniej ruszyła na twierdzę w Krui. Walka trwała cztery miesiące, a tysiące Albańczyków zginęło w walce, jednak siły tureckie nie były w stanie zdobyć miasta. Sułtan Mehmed II powrócił w czerwcu 1466 roku na czele ogromnej, 150-tysięcznej armii. Taka siła zmasakrowała wszelkich albańskich obrońców. Po śmierci Skanderbega w 1468 walki z Turkami trwały aż do roku 1479.
 Zobacz też
 Liga Prizreńska (1878)
 Liga w Peciu (1899)
 Druga Liga Prizreńska (1943)
 Wielka Albania
 Linki zewnętrzne
 Albańska tożsamość
 Historia Albanii
 Historia Albanii
 Wydarzenia 1444


text:
19. listopad je 323. den roku podle gregoriánského kalendáře (324. v přestupném roce). Do konce roku zbývá 42 dní.
 Události
 Česko
 1622 – František z Ditrichštejna vydal generální pardon pro moravské šlechtice, což znamenalo, že nebyli popraveni, ale konfiskace majetku prominuta nebyla.
 1805 – Napoleonova francouzská armáda obsadila celou jižní Moravu včetně města Brna.
 1820 – Evropské velmoci Rakousko, Prusko a Rusko podepsaly protokol z opavského kongresu o budoucnosti Evropy.
 1916 – Založení Českého svazu poslanců na říšské radě a současně nadstranický Národní výbor. Aktivita českých poslanců vyústila v květnu 1917 ve státoprávní prohlášení, ve kterém požadovali přeměnu monarchie na spolkový stát svobodných a rovnoprávných národních států.
 1938 – Národní shromáždění přijalo zákon o autonomii Slovenska a Podkarpatské Rusi. Název státu byl změněn na Česko-Slovensko.
 1957 – Prezidentem zvolen l. tajemník ÚV KSČ Antonín Novotný. Opět tak došlo k soustředění nejvyšší stranické i státní funkce v rukou jedné osoby.
 1963 – První úspěšnou implantaci umělé srdeční chlopně v Československu provedli brněnští chirurgové. Použili chlopeň navrženou a vyrobenou v Brně.
 1989 – V pražském Činoherním klubu založeno Občanské fórum.
 1994 – V České republice skončila druhá vlna tzv. kupónové privatizace. Během krátké doby ocitl stamiliardový státní majetek v rukách nových vlastníků.
 Svět
 1493 – Na své druhé plavbě přistál Kryštof Kolumbus jako první Evropan na ostrově Portoriko, který pojmenoval San Juan podle Jana Křtitele.
 1794 – Podepsaná Jayova smlouva (Jay’s Treaty) po válce mezi USA a Anglií, řešila poválečné vztahy těchto zemí.
 1816 – Založena Varšavská univerzita.
 1824 – Tisíce lidí zmizelo při velké záplavě Petrohradu, kdy se vylila řeka Něva.
 1863 – Prezident Lincoln přednesl svůj slavný Gettysburský projev.
 1926 – Trockij a Zinovjev byli Stalinem vyloučeni z politbyra KSSS.
 1942 – Druhá světová válka: v bitvě u Stalingradu začala Rudá armáda pod vedením generála Georgije Konstantinoviče Žukova rozsáhlou útočnou operaci Uran, která obrátila výsledek bitvy ve prospěch Sovětského svazu.
 1946 – Afghánistán, Island a Švédsko vstoupili do OSN.
 1962 – Premiérem Bulharska se stal Todor Živkov.
 1968 – Vojenský převrat v Mali.
 1969 – Apollo 12 přistálo na Měsíci, astronauté Charles Conrad a Alan Bean vystoupili na povrch.
 1999 – Zkušební let čínské kosmické lodi Šen-čou 1.
 Narození
 Viz též :Kategorie:Narození 19. listopadu — automatický abecedně řazený seznam.
 Česko
 1752 – František Hantschel, osmý arciděkan v Horní Polici († 13. března 1846)
 1809 – Ludvík Ritter, obrozenecký spisovatel, skladatel a litograf († 6. června 1858)
 1814 – Ignác Hauschild, právník a politik († 3. prosince 1881)
 1822 – Laurenz Hafenrichter, římskokatolický kněz německé národnosti († 5. března 1898)
 1832 – Heřman z Tardy, vysoký představitel evangelické církve († 15. března 1917)
 1841 – Franz Xaver Hauschwitz, kapelník a hudební skladatel († 6. srpna 1917)
 1844 – Johann Kiemann, právník a politik německé národnosti, poslanec Českého zemského sněmu († 10. května 1919)
 1845 – František Schmoranz mladší, architekt († 11. ledna 1892)
 1847 – Jan Křtitel Marek, římskokatolický kněz a kanovník Metropolitní kapituly v Praze († 18. září 1913)
 1848 – Josef Beigl, politik německé národnosti a člen Moravského zemského sněmu († 30. prosince 1893)
 1850 – Josef Hubáček, novinář († 5. března 1900)
 1855 – Miloslav Pelíšek, profesor deskriptivní geometrie († 6. listopadu 1940)
 1859 – Filip Počta, geolog a paleontolog († 7. ledna 1924)
 1860 – Josef Barth, politik německé národnosti († 17. ledna 1941)
 1868 – Josef Skřivánek, architekt a ochotnický divadelník († 28. ledna 1934)
 1871 – Josef Hofer, katolický kněz a náboženský spisovatel († 8. března 1947)
 1875 – Miloš Jiránek, malíř († 2. listopadu 1911)
 1878 – Ela Švabinská, první manželka malíře Maxe Švabinského († 10. září 1967)
 1883 – Paul Kisch, pražský německy píšící autor, oběť holocaustu († 12. října 1944)
 1886 – Bohumil Hanč, lyžař, tragicky zesnulý († 24. března 1913)
 1889 – Rudolf Kukač, profesor statiky pozemních staveb, rektor ČVUT († 1. července 1957)
 1890 – Marie Valášková, politička a členka KSČ († ?)
 1892 – Vilém Chmelař, psycholog a filozof († 21. června 1988)
 1899 – Ilona Štěpánová-Kurzová, klavírní virtuozka a pedagožka († 25. září 1975)
 1900 – Alžběta Malá-Vidláková, moravská pedagožka a spisovatelka († 18. ledna 1965)
 1901 – Bedřich Geminder, komunistický funkcionář († 3. prosince 1952)
 1904 – Bohuslav Hrudička, meteorolog a klimatolog, oběť holocaustu († 13. dubna 1942)
 1907
 Ladislav Mikeš Pařízek, cestovatel a spisovatel († 28. března 1988)
 Josef Hečko, odbojář a politik, člen KSČ († 28. listopadu 1969)
 1909 – Věra Beránková-Ducháčková, sochařka († 1994)
 1910 – Miloš Bič, teolog a starozákonní biblista († 28. dubna 2004)
 1911 – Eduard Dubský, herec († 2. března 1989)
 1912 – Bohuslav Brouk, psychoanalytik, filosof, spisovatel, básník a publicista († 19. ledna 1978)
 1913 – Josef Kinský, šlechtic († 14. března 2011)
 1914 – Rudolf Hrubec, voják († 11. září 1944)
 1916 – Čeněk Adamec, sociolog († 12. října 1997)
 1917 – František Truhlář, letec v RAF († 3. prosince 1946)
 1919 – Ladislav Kareš, československý fotbalový reprezentant († 15. května 2001)
 1920 – Zdeněk Dítě, herec († 11. prosince 2001)
 1922 – Milan Hlobil, politik a člen KSČ († ?)
 1923
 František Sláma, violoncellista († 5. května 2004)
 Helena Zmatlíková, malířka a ilustrátorka († 4. dubna 2005)
 1924 – Jan Otčenášek, spisovatel († 24. února 1979)
 1926 – Pavel Auersperg, politik a člen KSČ († 1. května 1987)
 1928 – Emila Medková, fotografka († 19. září 1985)
 1931
 Bořivoj Srba, divadelní historik, teoretik a kritik, dramaturg a pedagog († 3. května 2014)
 Jiří Magnusek, fotbalový brankář a trenér
 1932 – Libuše Holečková, divadelní herečka († 16. února 2021)
 1933 – Milouš Kvaček, fotbalový útočník († 14. května 2010)
 1934 – Milan Dvořák, československý fotbalový reprezentant († 21. července 2022)
 1935 – Michal Jursa, fotbalový rozhodčí († 2. srpna 1983)
 1936 – Stanislav Příhoda, pedagog a malíř
 1940
 Václav Kozel, jazzový hudebník, skladatel a dirigent
 Milada Kadlecová, politička
 1942 – Ivan Tuček, akrobatický pilot († 25. srpna 1999)
 1945 – Josef Opatrný, historik a iberoamerikanista
 1946
 Jaroslav Soukup, režisér, scenárista a producent
 Jan Jarolím, politik
 1948 – Jiří Albrecht, moravský malíř, politik a spisovatel
 1950 – Lubomír Knapp, fotbalový záložník
 1951 – Karel Beneš, výtvarný fotograf
 1952 – Petra Janů, zpěvačka
 1955
 Michal Blažek, sochař, restaurátor, pedagog
 Miroslav Jirkal, fotbalový brankář a trenér
 1957 – Luboš Urban, fotbalista a trenér
 1958 – Petr Roškaňuk, rockový kytarista, skladatel a producent
 1959 – Jaroslav Hladík, politik
 1962 – Petr Fousek, fotbalový funkcionář
 1963 – Jiří Jurčík, fotbalový brankář
 1964 – Ladislav Hladík, fotbalový obránce
 1967 – Igor Hendrych, politik a vysokoškolský pedagog
 1969 – Martin Kokšál, fotbalista
 1971 – Věra Chase, spisovatelka a básnířka
 1972 – Jan Barták, fotbalista
 1973
 Ladislav Cabada, politolog a vysokoškolský pedagog
 Michal Jareš, básník a literární historik
 1974 – Luděk Burian, zápasník volnostylař
 1976 – Petr Sýkora, hokejista
 1978
 Věra Cechlová-Pospíšilová, atletka
 Josef Hoffman, fotbalový obránce
 Antonín Tomášek, výtvarník, designér a vysokoškolský pedagog
 Emil Aslan, politolog a vysokoškolský pedagog arménského původu
 1981 – Petr Kumstát, profesionální hokejista
 1983 – Emil Rilke, fotbalový útočník a záložník
 1984 – Lukáš Černohorský, politik a IT analytik
 1985 – Jiří Kladrubský, fotbalový obránce a záložník
 1987 – Tarra White, pornoherečka
 1990 – Tomáš Vincour, hokejový útočník HC Kometa Brno
 1996 – Michal Kovarčík, hokejista
 1998 – Jakub Nemčok, herec a moderátor
 2001 – Darija Pavlovičová, herečka
 Svět
 1168 – Ning-cung, čínský císař († 17. září 1224)
 1235 – Jindřich XIII. Bavorský, bavorský vévoda a falckrabě rýnský z dynastie Wittelsbachů († 3. února 1290)
 1464 – Go-Kašiwabara, japonský císař († 19. května 1526)
 1503 – Pier Luigi Farnese, vévoda z Parmy, Piacenzy a Castra († 10. září 1547)
 1597 – Alžběta Šarlota Falcká pruská vévodkyně a braniborská kurfiřtka († 25. dubna 1660)
 1600 – Karel I. Stuart, anglický král († 30. ledna 1649)
 1663 – Friedrich Wilhelm Zachow, německý varhaník a hudební skladatel († 7. srpna 1712)
 1711 – Michail Lomonosov, ruský spisovatel a vědec († 15. dubna 1765)
 1726 – František Josef I. z Lichtenštejna, lichtenštejnský kníže († 18. srpna 1781)
 1732 – Giuseppe Geremia, italský hudební skladatel († leden 1814)
 1767 – Caspar Erasmus Duftschmid, rakouský entomolog († 19. prosince 1821)
 1770
 Ivan Fjodorovič Kruzenštern, ruský admirál a mořeplavec († 24. srpna 1846)
 Bertel Thorvaldsen, dánský sochař († 24. března 1844)
 1775 – Johann Karl Wilhelm Illiger, německý entomolog a zoolog († 10. května 1813)
 1779 – Luisa Šarlota Meklenbursko-Zvěřínská, babička manžela britské královny Viktorie († 4. ledna 1801)
 1799 – Auguste René Caillié, francouzský cestovatel († 17. května 1838)
 1805 – Ferdinand de Lesseps, francouzský diplomat († 7. prosince 1894)
 1810 – August Willich, německo-americký voják a revolucionář († 22. ledna 1878)
 1818 – Eugen Kinsky, rakouský šlechtic a politik († 5. března 1885)
 1822 – Karolína Augusta Rakousko-Toskánská, rakouská arcivévodkyně a toskánská princezna († 5. října 1841)
 1831
 James A. Garfield, 20. americký prezident († 19. září 1881)
 José Evaristo Uriburu, argentinský politik a právník († 23. října 1914)
 1833 – Wilhelm Dilthey, německý filosof a psycholog († 1. října 1911)
 1834 – Jean-Baptiste Dutrou-Bornier, francouzský námořník a dobrodruh († 6. srpna 1876)
 1838 – Charles Thomson Ritchie, britský politik a baron z Dundee († 9. ledna 1906)
 1841 – Andrej Kmeť, slovenský kněz, přírodovědec a archeolog († 16. února 1908)
 1843 – Richard Avenarius, německo-švýcarský filozof († 18. srpna 1896)
 1849
 Alfred von Bernd, rakousko-uherský státní úředník a politik († 1920)
 James Mason, irský šachový mistr († 15. ledna 1905)
 1854 – Henri Vallienne, francouzský lékař, esperantista († 1. prosince 1909)
 1856 – Semjon Zinovjevič Alapin, ruský šachový mistr († 15. července 1923)
 1859
 Michail Michajlovič Ippolitov-Ivanov, ruský skladatel († 28. ledna 1935)
 Walenty Staniszewski, rakouský politik polské národnosti († 14. září 1920)
 1870 – Walter Runciman, britský vikomt a politik († 14. listopadu 1949)
 1871 – Ondrej Janček, slovenský stavební podnikatel († 28. března 1947)
 1873 – Max Sillig, švýcarský hokejista, prezident Mezinárodní hokejové federace († 15. listopadu 1959)
 1875
 Hiram Bingham, americký historik, cestovatel a politik († 6. června 1956)
 Michail Kalinin, sovětský komunistický politik († 3. června 1946)
 1882 – Izz ad-Dín al-Kassám, arabský nacionalista a terorista († 20. listopadu 1935)
 1885
 Kazimierz Sosnkowski, polský generál, ministr obrany († 11. října 1969)
 Nikolaj Jakovlevič Danilevskij, ruský filozof, biolog a historik (* 10. prosince 1822)
 1887 – James Batcheller Sumner, americký chemik, nositel Nobelovy ceny za chemii († 1955)
 1888 – José Raúl Capablanca, kubánský šachista († 8. března 1942)
 1891 – Genrich Jagoda, velitel NKVD, iniciátor moskevských procesů († 15. března 1938)
 1894
 Isabela Marie Braganzská, portugalská infantka († 12. ledna 1970)
 Paulette Schwartzmannová, lotyšská šachistka († 1953)
 1900
 Gertruda Rakousko-Toskánská, rakouská arcivévodkyně a toskánská princezna († 20. prosince 1962)
 Alexandr Alexandrovič Novikov, velitel sovětského letectva během druhé světové války († 3. prosince 1976)
 Anna Seghersová, německá spisovatelka († 1. června 1983)
 1902 – Mario Gianni, italský fotbalový brankář († 1967)
 1903 – Andrej Žarnov, slovenský básník, překladatel a lékař († 16. března 1982)
 1904
 David Plunket Greene, britský šlechtic († 24. února 1941)
 Antonio Vojak, italský fotbalový útočník a trenér († 9. května 1975)
 1905
 Tommy Dorsey, americký kapelník († 26. listopadu 1956)
 Isaac Kashdan, americký šachový velmistr († 20. února 1985)
 1907
 Luigi Beccali, italský olympijský vítěz v běhu na 1500 metrů z roku 1932 († 29. srpna 1990)
 Jack Schaefer, americký novinář a spisovatel († 24. ledna 1991)
 1908
 Andrej Chmelko, slovenský spisovatel († 25. srpna 1998)
 Michail Iovčuk, sovětský filosof a politik († 9. ledna 1990)
 1909 – Peter Drucker, americký teoretik a filosof managementu († 11. listopadu 2005)
 1910
 Adrian Conan Doyle, britský spisovatel († 3. června 1970)
 Neva Abelson, lékařka, která objevila Rh faktor krve († 26. září 2000)
 1911
 Anton Burger, vedoucí koncentračního tábora v Terezíně († 25. prosince 1991)
 Harry Haraldsen, norský rychlobruslař a cyklista († 28. května 1966)
 1912
 George Emil Palade, rumunsko-americký cytolog, Nobelova cena za fyziologii a lékařství († 8. října 2008)
 Domingos da Guia, brazilský fotbalista († 18. května 2000)
 1915
 Earl Wilbur Sutherland († 9. března 1974)
 Vadzim Žučkevič, běloruský fotograf a toponymista († 28. února 1985)
 1916 – František Dibarbora, slovenský herec († 4. září 1987)
 1917
 Lee Boltin, americký fotograf († 29. října 1991)
 Indira Gándhíová, indická předsedkyně vlády († 31. října 1984)
 1919 – Jozef Kuchár, slovenský fotbalový útočník († 9. července 1989)
 1920 – Gene Tierneyová, americká filmová herečka irského původu († 6. listopadu 1991)
 1922 – Rajko Mitić, jugoslávský fotbalista a trenér († 29. března 2008)
 1924
 J. D. Sumner, americký gospelový zpěvák († 16. listopadu 1998)
 Edward Mutesa, ugandský politik a první prezident († 21. listopadu 1969)
 Bernardo Santareno, portugalský spisovatel a dramatik († 30. srpna 1980)
 1925 – Zygmunt Bauman, polsko-britský sociolog († 9. ledna 2017)
 1926 – Jeane Kirkpatricková, americká politoložka a diplomatka († 7. prosince 2006)
 1927 – Alžběta Dubnická, slovenská politička
 1928
 Gejza Sabanoš, slovenský fotbalový brankář († 10. února 2011)
 Don Hunstein, americký fotograf († 18. března 2017)
 Ján Štefanovič, slovenský lékař a imunolog
 1929
 Franc Perko, arcibiskup Bělehradu († 20. února 2008)
 Jozef Dóczy, slovenský herec († 21. ledna 2013)
 1930
 Bernard Noël, francouzský spisovatel a básník († 13. dubna 2021)
 Kurt Nielsen, dánský tenista († 11. června 2011)
 1932 – Holmes Rolston, americký filozof
 1933
 Larry King, americký moderátor a fundraiser († 23. ledna 2021)
 Pětš Janaš, dolnolužickosrbský spisovatel († 18. února 2021)
 1934 – Valentin Kozmič Ivanov, sovětský fotbalista († 8. listopadu 2011)
 1935 – Jack Welch, americký manažer a chemický inženýr († 1. března 2020)
 1936
 Ray Collins, americký zpěvák († 24. prosince 2012)
 Wolfgang Jeschke, německý spisovatel a vydavatel literatury sci-fi († 10. června 2015)
 Ljubiša Samardžić, srbský herec a režisér († 8. září 2017)
 Yuan Tseh Lee, tchajwanský chemik, nositel Nobelovy ceny za chemii
 1938
 Dennis Johnson, americký hudební skladatel a matematik († 20. prosince 2018)
 Ted Turner, americký podnikatel v oblasti médií
 1939 – Emil Constantinescu, prezident Rumunska
 1941 – Ivanka Christovová, bulharská olympijská vítězka ve vrhu koulí († 24. února 2022)
 1942 – Calvin Klein, americký módní návrhář
 1943 – Fred Lipsius, saxofonista a aranžér jazz rockové skupiny Blood
 1944 – Agnes Baltasová, řecká operní pěvkyně
 1945
 Bernard Guyot, francouzský silniční cyklistický závodník († 1. března 2021)
 Frans Sammut, maltský spisovatel a esejista († 4. května 2011)
 1947 – Lamar S. Smith, americký republikánský politik
 1948 – Per Odeltorp, švédský baskytarista a zpěvák († 23. ledna 2012)
 1949 – Ljubo Germič, slovinský politik
 1950 – Keizó Imai, japonský fotbalista
 1951
 Mihai Ghimpu, moldavský prezident
 Michiel Hendryckx, vlámský portrétní a reportážní fotograf
 1953
 Ladislav Mackura, slovenský fotbalový záložník
 Robert Beltran, americký herec
 1954
 Michel Comte, švýcarský fotograf
 Abd al-Fattáh as-Sísí, egyptský prezident
 1955 – Reima Salonen, finský atlet
 1956
 Eileen Marie Collinsová, americká letkyně, důstojnice a kosmonautka
 Glynnis O'Connorová, americká herečka
 1957
 Ofra Haza, izraelská zpěvačka a herečka († 23. února 2000)
 Joel Goldsmith, americký hudební skladatel († 29. dubna 2012)
 Eileen Marie Collinsová, americká letkyně a astronautka
 Phil Spalding, britský baskytarista
 1958
 Charlie Kaufman, americký scenárista
 Jean-François Clervoy, francouzský kosmonaut
 Stanislav Zvolenský, arcibiskup bratislavský
 Algirdas Butkevičius, litevský politik
 1959 – Allison Janney, americká herečka
 1960
 Miss Elizabeth, americká profesionální wrestlingová manažerka († 1. května 2003)
 Matt Sorum, americký rockový bubeník
 Moše Kachlon, izraelský politik a právník
 1961
 Meg Ryanová, americká herečka
 Antoine d'Agata, francouzský fotograf a režisér
 1962
 Jodie Fosterová, americká herečka
 Nicole Stottová, americká inženýrka a astronautka
 Adriana Krúpová, slovenská herečka
 Ľubomír Korbela, slovenský fotbalista
 1963
 Marián Varga, slovenský fotbalový obránce
 Terry Farrellová, americká herečka
 Amado Boudou, argentinský podnikatel a politik
 1964 – Nicholas Patrick, anglo-americký doktor filozofie a kosmonaut
 1965
 Laurent Blanc, francouzský fotbalista a trenér
 Jason Pierce, anglický hudebník a DJ
 1966
 Gail Deversová, americká atletka
 Hans Zoller, německý římskokatolický kněz a člen papežské komise
 1967
 Lalla Hasna, marocká princezna a dcera krále Hasana II.
 Joširó Morijama, japonský fotbalista
 1968 – Théophile de Giraud, belgický spisovatel a filozof
 1969
 Phillippe Adams, belgický automobilový závodník
 Davit Manukjan, sovětský (arménský) zápasník
 Richard Virenque, francouzský reprezentant v silniční cyklistice
 1970 – Davásambúgín Dordžbat, mongolský judista a sambista
 1971 – Tošihiro Jamaguči, japonský fotbalista
 1972
 Sandrine Holt, anglická herečka
 Michel Merkt, švýcarský filmový producent
 1974
 Orlando Fuentes, americký judista a grappler
 Niko Hurme, finský baskytarista ze skupiny Lordi
 1975 – Rollergirl, německá zpěvačka
 1976
 Miroslav Lipovský, slovenský hokejový brankář
 Rebekka Karijord, norská hudebnice
 Benny Vansteelant, belgický duatlonista († 14. září 2007)
 1977
 Mette Frederiksenová, dánská politička
 Davina Lewis, dcera vévody Richarda a vévodkyně Birgitte z Gloucestru
 Reid Scott, americký herec
 1978
 Dries Buytaert, programátor open-source software
 Mahé Drysdale, novozélandský veslař
 1980 – Yipsi Morenová, kubánská atletka
 1981
 André Lotterer, belgicko-německý automobilový závodník
 Serhij Pšenyčnych, ukrajinský fotbalový obránce
 1982 – Sin Tong-hjok, severokorejský uprchlík a jediný člověk narozený v severokorejském pracovním táboře
 1983
 Adam Driver, americký herec
 Meseret Defarová, etiopská atletka
 Katie Moccová, americká zápasnice judistka
 Varuzhan Akobian, americký šachový velmistr arménského původu
 1984 – Jorge Fucile, uruguayský fotbalový obránce
 1985 – Tervel Dlagnev, americký zápasník volnostylař
 1986 – Dayron Robles, kubánský atlet
 1987
 Sílvia Solerová Espinosová, španělská tenistka
 Tim Pütz, německý tenista
 1988 – Patrick Kane, americký hokejový útočník v NHL
 1989 – Tyga, americký rapper
 1990
 Olle Boström, švédský reprezentant a mistr světa v orientačním běhu
 Davit Chucišvili, gruzínský zápasník volnostylař
 Tacuja Sakai, japonský fotbalista
 1991 – Johannes Kühn, německý biatlonista
 1992 – Leandro Rodríguez, uruguayský fotbalový útočník
 1993
 Kerim Frei, turecko-rakouský fotbalista
 Lloyd Glasspool, britský tenista
 Suso, španělský fotbalový záložník
 1995 – Abella Danger, americká pornoherečka
 1996 – Kryscina Cimanouská, běloruská běžkyně a kritička režimu
 1997 – Grant Holloway, americký atlet
 1998 – Pedro Fernando, angolský rapper a hudebník
 1999
 Samuel Kozlovský, slovenský fotbalový obránce
 Jevgenija Medveděvová, ruská krasobruslařka
 Bol Bol, súdánsko-americký basketbalista
 2000 – Petar Ivanov, bulharský sportovní lezec
 Úmrtí
 Viz též :Kategorie:Úmrtí 19. listopadu — automatický abecedně řazený seznam.
 Česko
 1061/62 – Vratislav, princ a syn knížete Vratislava II. (* 1056/62)
 1449 – Kunhuta ze Šternberka, první manželka krále Jiřího z Poděbrad (* 18. listopadu 1425)
 1580 – Jiří Melantrich z Aventina, renesanční tiskař a nakladatel (* 1511)
 1796 – Bedřich Mořic Nostic-Rieneck, šlechtic a rakouský vojevůdce (* 4. října 1728)
 1825 – Jan Václav Hugo Voříšek, hudební skladatel, klavírista a varhaník (* 11. května 1791)
 1868 – Petr Faster, vlastenec a revoluční politik (* 29. června 1801)
 1876 – Salesius Mayer, opat kláštera v Oseku u Duchcova (* 28. května 1816)
 1886 – Ignatius Krahl, opat kláštera v Oseku u Duchcova (* 21. dubna 1828)
 1891 – Anna Veronika Mikšíčková, činovnice, sboristka a sufražetka (* 3. února 1829)
 1893 – Franz Polak, krumlovský poštmistr a první fotograf v Českém Krumlově (* 7. října 1834)
 1910 – Eduard Janota, rakousko-český lékárník a politik (* 16. března 1828)
 1917 – Václav Peták, právník a purkmistr města Plzně (* 24. září 1842)
 1923 – Adalbert Josef Karl Hiller, podnikatel a poslanec Moravského zemského hnutí (* 19. května 1863)
 1931 – Jan Axamit, lékař a archeolog (* 12. prosince 1870)
 1932 – Jan Vávra, divadelní herec (* 15. května 1861)
 1934 – Jan Janák, rakousko-český sedlák a politik (* 15. května 1855)
 1938 – František Josef z Auerspergu, podnikatel (* 20. října 1856)
 1940 – Antonín Schauer, rakousko-český právník a politik (* 8. ledna 1864)
 1942 – František Šabata, československý katolický politik (* 30. listopadu 1858)
 1943 – Gustav Friedrich, archivář, historik, pedagog a editor (* 4. června 1871)
 1945 – Jan Gajdoš, gymnasta (* 27. prosince 1903)
 1946 – František Janalík, rolník a politik (* 20. ledna 1883)
 1951 – Jindřich Suza, profesor botaniky (* 12. ledna 1890)
 1952 – Viktor Mussik, cestovatel, spisovatel a redaktor (* 23. prosince 1899)
 1955 – Přemysl Koblic, fotograf a chemik (* 2. července 1892)
 1956 – Hans Foschum, česko-rakouský architekt (* 20. května 1906)
 1957 – Karel Stloukal, historik a archivář (* 2. listopadu 1887)
 1964 – Josef Bartovský, hudební skladatel (* 3. prosince 1884)
 1965 – Jan Hertl, historik a sociolog (* 5. května 1906)
 1966 – Terezie Brzková, herečka (* 11. ledna 1875)
 1978 – Dobroslava Menclová, historička umění, architektka a archeoložka (* 2. ledna 1904)
 1982 – Josef Chvalina, herec (* 30. dubna 1920)
 1988 – Helena Šáchová, sportovní lukostřelkyně (* 15. září 1907)
 1989 – Kunhuta Mensdorff-Pouilly, šlechtična a matka hlavy rodu Šternberků, Zdeňka Šternberka (* 11. ledna 1899)
 1992 – Milan Klusák, diplomat, ministr kultury (* 8. června 1923)
 1993 – Leonid Gajdaj, sovětský a ruský filmový režisér (* 30. ledna 1923)
 1995 – Emanuela Nohejlová-Prátová, historička a numismatička (* 3. června 1900)
 1999 – Zdeněk Martínek, herec (* 29. listopadu 1923)
 2004 – Jan Pixa, konferenciér, moderátor, scenárista a televizní dramaturg (* 19. září 1920)
 2005 – Miroslav Červenka, literární vědec a básník (* 5. listopadu 1932)
 2008 – Bohumír Prokůpek, fotograf (* 13. října 1954)
 2009 – Ctirad Kučera, jazykovědec a překladatel (* 14. listopadu 1931)
 2010 – Ferdinand Plhal, katolický kněz a řád salesiánů (* 3. března 1926)
 2012 – Petr Králíček, fotbalový obránce (* 20. prosince 1946)
 2015 – Fridolín Zahradník, řeckokatolický kněz (* 16. září 1935)
 2017
 Jana Novotná, tenistka (* 2. října 1968)
 Petr Zettner, manažer a šéfredaktor rádia junior (* 13. července 1977)
 Svět
 498 – Anastasius II., papež (* ?)
 1092 – Melik-šáh I., sultán Seldžucké říše (* 1055)
 1288 – Rudolf I. Bádenský, bádenský markrabě (* 1230)
 1299 – Mechtilda z Hackebornu, saská cisterciácká řeholnice (* 1240/41)
 1301 – Jan III. Romka, sedmnáctý vratislavský biskup
 1492 – Džámí, perský filozof, myslitel a básník (* 14. srpna 1414)
 1557 – Bona Sforza, polská královna (* 2. února 1494)
 1577 – Hisahide Macunaga, japonský daimjó období Sengoku (* ? 1510)
 1581 – Ivan Ivanovič, druhorozený syn cara Ivana IV. Hrozného (* 28. března 1554)
 1665 – Nicolas Poussin, francouzský malíř (* 15. června 1594)
 1672 – John Wilkins, anglikánský duchovní, přírodovědec, matematik, teolog a spisovatel (* 14. února 1614)
 1703 – Muž se železnou maskou, neznámý francouzský vězeň (* 1. polovina 17. století)
 1749 – Carl Heinrich Biber, česko-rakouský houslista a skladatel pozdního baroka. (* 4. září 1681)
 1750 – Franz Retz, český jezuita, generální představený řádu (* 13. září 1673)
 1789 – Marie Anna Habsbursko-Lotrinská, rakouská arcivévodkyně, dcera Marie Terezie a Františka I. Štěpána (* 1738)
 1804 – Pietro Alessandro Guglielmi, italský hudební skladatel, dirigent a sbormistr (* 9. prosince 1728)
 1806 – Alam Šáh II., indický císař Mughalské říše (* 25. června 1728)
 1827 – Issa Kobajaši, japonský básník a buddhistický mnich (* 15. června 1763)
 1828 – Franz Schubert, rakouský skladatel (* 31. ledna 1797)
 1842 – Maria Waichard Trauttmansdorff, rakouský církevní hodnostář činný v Olomouci (* 18. dubna 1760)
 1846 – Marie Michajlovna Ruská, ruská velkokněžna a dcera cara Michajla Pavloviče (* 9. března 1825)
 1850 – Richard Mentor Johnson, americký politik, viceprezident USA (* 17. října 1780)
 1855 – Mihály Vörösmarty, maďarský spisovatel (* 1. prosince 1800)
 1863 – Michał Grabowski, polský prozaik a literární kritik (* 25. září 1804)
 1879 – Josef Lasser von Zollheim, ministr vnitra Předlitavska (* 30. září 1814)
 1887 – Emma Lazarus, americká básnířka, překladatelka a novinářka židovského původu (* 22. července 1849)
 1906 – Ferdinand Flemmich, rakouský podnikatel (* 14. září 1843)
 1912 – Wilhelm Fiedler, německý překladatel (* 3. dubna 1832)
 1915 – Joe Hill, americký odborový aktivista (* 7. října 1879)
 1923 – Lorenz rytíř von Stransky, nacista a jeden z mučedníků, jemuž je věnován Hitlerův Mein Kampf (* 14. března 1889)
 1925 – Henri Fayol, francouzský ekonom (* 29. července 1841)
 1926 – Laurenz Widholz, rakouský sociálně demokratický politik (* 2. května 1861)
 1931
 Adelaide Hanscomová Leesonová, americká umělkyně a fotografka (* 25. listopadu 1875)
 Eric Carruthers, britský hokejový útočník (* 10. listopadu 1895)
 1933 – Gottfried Hohenlohe-Langenburg, německý šlechtic a velkostatkář (* 15. ledna 1860)
 1938
 František Josef z Auerspergu, rakouský šlechtic a voják (* 20. října 1856)
 Lev Šestov, ruský spisovatel a filozof (* 13. února 1866)
 1941 – Ivan Vasiljevič Panfilov, sovětský generál (* 1. ledna 1893)
 1942 – Bruno Schulz, polský spisovatel a literární kritik (* 12. července 1892)
 1944 – Ignacio Bolívar, španělský botanik a entomolog (* 9. listopadu 1850)
 1949 – James Ensor, belgický malíř a grafik (* 13. dubna 1860)
 1951 – Leopold Andrian, rakouský spisovatel a diplomat (* 9. května 1875)
 1956 – Lev Rudněv, ruský architekt stalinistických budov (* 13. března 1885)
 1959 – Edward Tolman, americký psycholog (* 14. dubna 1886)
 1963 – Carmen Amaya, španělská tanečnica flamenca romského původu (* 2. listopadu 1918)
 1967 – João Guimarães Rosa, brazilský spisovatel (* 27. června 1908)
 1969 – Camille Arambourg, francouzský vertebrátní paleontolog (* 3. února 1885)
 1970
 Andrej Ivanovič Jeremenko, sovětský vojevůdce (* 14. října 1892)
 Dolindo Ruotolo, italský římskokatolický kněz (* 6. října 1882)
 1979 – Peter Babej, slovenský politik ukrajinské národnosti (* 25. července 1900)
 1982 – Erving Goffman, americký sociolog (* 11. června 1922)
 1990 – Georgij Fljorov, sovětský jaderný fyzik (* 2. března 1913)
 1992 – Bryan Houghton, anglický katolický kněz a spisovatel (* 1911)
 1998
 Alan Pakula, americký filmový scenárista, režisér a producent (* 7. dubna 1928)
 Louis Dumont, francouzský antropolog a indolog (* 1901)
 2004 – John Robert Vane, britský farmaceut, nositel Nobelovy ceny za medicínu (* 29. března 1927)
 2006 – Blanche Caffiereová, americká spisovatelka (* 22. října 1906)
 2007
 Magda Szabóová, maďarská spisovatelka (* 5. října 1917)
 Vaclovas Intas, litevský lékař (* 14. listopadu 1925)
 2010 – Ján Koscelanský, slovenský politik a člen KSČ (* 19. října 1926)
 2012
 Robert Bork, americký teoretik práva a soudce (* 1. března 1927)
 Boris Strugackij, ruský spisovatel sci-fi (* 1933)
 Pete La Roca, americký jazzový hudebník (* 7. dubna 1938)
 2013
 Frederick Sanger, britský biochemik, Nobelova cena 1958 a 1980 (* 13. srpna 1918)
 Taisija Čenčiková, sovětská atletka ukrajinské národnosti (* 30. ledna 1936)
 2014 – Mike Nichols, americký filmový a divadelní režisér německého původu (* 6. listopadu 1931)
 2016 – Martin Elkort, americký pouliční fotograf (* 18. dubna 1929)
 2017
 Andrea Cordero Lanza di Montezemolo, italský římskokatolický kněz a vatikánský diplomat (* 27. srpna 1925)
 Charles Manson, americký zločinec a zakladatel vražedné komunity "Manson Family" (* 12. listopadu 1934)
 2019 – José Mário Branco, portugalský zpěvák a kytarista (* 25. května 1942)
 2020 – Hannu Lahtinen, finský reprezentant v řecko-římském zápase (* 20. září 1960)
 Svátky
 Česko
 Alžběta
 Elza, Elsa, Ilsa, Ilza
 Liliana
 Katolický kalendář
 Svatá Mechtilda
 Svět
 Světový den prevence týrání a zneužívání dětí, vyhlásila Nadace ženského světového summitu
 Státní svátek Monaka
 Mezinárodní nekuřácký den (je-li čtvrtek)
 Světový den toalet, vyhlásila v roce 2001 WTO (World Toilet Organization)
 Mezinárodní den mužů
 Monako: Monegasque národní den
 Mali: Den osvobození
 Portoriko: Discovery Day (den objevení)
 SAE: Muslimský poutní den
 Pranostiky
 Česko
 Z ledu Alžběta má brod, u Kateřiny znám Ond.
 Počasí o svaté Alžbětě povídá, jak bude v létě.
 Reference
 Externí odkazy
 Listopadové dny


type: other

text:
Cass. Pen. Sez. III 30/01/2018 n. 4201 - Gestione illecita: quali elementi possono escludere l’occasionalità dell’attività? - Tuttoambiente.it
 Rifiuti (1685)
 Gestione illecita: quali elementi possono escludere l’occasionalità dell’attività?
 n. 4201
 Affinché possa ritenersi integrato il reato di gestione non autorizzata di rifiuti, di cui all’art. 256 del D.L.vo 152/2006, occorre un’attività rientrante in quelle definite dagli artt. da 208 a 216 del medesimo decreto, che sia connessa alla necessità durevole e, quindi, non occasionale, di gestire rifiuti, e che sia effettuata, anche di fatto o in via secondaria, in assenza dei titoli abilitativi richiesti. Il carattere non occasionale può essere escluso sulla base di elementi che rivelino un’attività commerciale, che possono consistere o nella quantità ingente, che indica un minimo di organizzazione necessaria alla preliminare raccolta e cernita dei materiali, così come nell’eterogeneità dei rifiuti, nella loro provenienza o, ancora, nelle loro caratteristiche indicative di precedenti attività di prelievo, raggruppamento, cernita e deposito (nella specie, dei rifiuti rinvenuti in un bagagliaio all’interno di un’auto, e dal luogo in cui l’auto è stata parcheggiata, ne è stata desunta la provenienza domestica).
 Con sentenza in data 6.12.2016 il Tribunale di Cosenza ha condannato I. F. alla pena di C 3.000 di ammenda ritenendolo responsabile del reato di cui all'art. 256, lett. a) d.lgs 1523/2006 per aver effettuato in data 25.6.2015 attività abusiva di raccolta e trasporto di rifiuti non pericolosi costituiti da materiale ferroso, componenti elettrici, parti meccaniche di auto e tubazioni, in assenza della prescritta autorizzazione.
 Avverso il suddetto provvedimento l'imputato ha proposto, per il tramite del proprio difensore, ricorso per cassazione articolando tre motivi con il quali lamenta:
 1) l'insussistenza della condotta contestata per mancata dimostrazione dell'attività di traffico illecito di rifiuti, essendo stati questi rinvenuti all'interno del bagagliaio di una macchina parcheggiata ed assolutamente ferma, senza alcuna verifica di un'attività di trasporto tracciabile;
 2) l'applicabilità della confisca del mezzo in conseguenza dell'insussistenza del trasporto abusivo;
 3) la mancanza di motivazione in ordine al diniego della causa di non punibilità ex art. 131-bis c.p., senza che fosse stato tenuto peraltro in alcun conto la mancanza di valore economico dei rifiuti rinvenuti all'interno dell'auto.
 1.11 ricorso deve ritenersi fondato.
 La stringata motivazione della sentenza impugnata non soltanto non dà conto di un'attività di trasporto ascrivibile all'imputato, di per sé non desumibile dal rinvenimento dei rifiuti all'interno del bagagliaio dell'auto dell'imputato, trovata dai verbalizzanti parcheggiata nei pressi della sua abitazione, senza elementi che consentissero di desumere la pregressa messa in circolazione dei materiali ivi contenuti, ma neppure individua gli elementi necessari alla configurabilità della raccolta che, affinché possa integrare la fattispecie incriminata dall'art. 256 d. Igs. 152/2006, deve consistere in un'attività, rientrante tra quelle assentibili ai sensi degli articoli 208, 209, 210, 211, 212, 214, 215 e 216 del medesimo decreto, connessa alla durevole necessità, e perciò non caratterizzata da assoluta occasionalità, di gestire rifiuti, sia pure espletata in via di fatto o in modo secondario, ma comunque in assenza dei necessari titoli abilitativi (Sez. 3, n. 29992 del 24/6/2014, P.M. in proc. Lazzaro, Rv. 26026601). In tanto può essere escluso il carattere non occasionale della condotta posta in essere dal mero produttore o detentore di rifiuti, ovverosia da un soggetto privo dei caratteri dell'imprenditorialità o professionalità stante la natura di reato comune rivestita dalla contravvenzione in esame, in quanto vengano in evidenza elementi rivelatori di un'attività commerciale che possono consistere o nella quantità ingente, sintomatica di per sé di un minimum di organizzazione necessaria alla preliminare raccolta e cernita dei materiali (Sez. 3, n. 8193 del 11/2/2016, P.M. in proc. Revello, Rv. 266305), ovvero nella eterogeneità dei rifiuti, o nel dato ponderale o nella loro provenienza o, ancora, nelle loro caratteristiche indicative di precedenti attività preliminari di prelievo, raggruppamento, cernita, deposito. (Sez. 3, n. 36819 del 04/07/2017 - dep. 25/07/2017, Ricevuti, Rv. 270995). Quand'anche l'unicità dell'episodio possa essere in astratto sufficiente ad integrare un'attività di gestione di rifiuti attesa la natura istantanea del reato, non risulta tuttavia essere stato individuato dal Tribunale calabrese alcun segno rivelatore di un'attività svolta a scopo di lucro e comunque non occasionale, nulla essendo stato verificato in relazione alla natura dei materiali, alla loro quantità o alla loro origine, che, invece, il fatto stesso di essere stati collocati nel bagagliaio dell'auto dell'imputato e dunque in un vano di ridotte dimensioni, unitamente al luogo in cui l'auto è stata trovata parcheggiata, lascerebbe supporre di provenienza domestica.
 La sentenza impugnata deve essere pertanto annullata, restando gli altri motivi assorbiti, con rinvio innanzi al Tribunale di Cosenza che dovrà procedere a nuovo giudizio al fine di valutare, sulla base dei rilievi sovra esposti, se possa ritenersi integrata la condotta tipica richiesta per la consumazione della contravvenzione di cui all'art. 256 comma 1 d. Igs. 152/2006 da parte del prevenuto.


text:
Ajaccio () er hovedby på den franske ø Korsika. Den er også hovedby i departement Corse du Sud. Byen har 63.723 indbyggere (2006).
 Personer fra Ajaccio
 Napoleon Bonaparte (1769-1821), kejser af Frankrig
 Irène Bordoni (1895-1953), sangerinde og skuespillerinde
 Jean-Michel Cavalli (1959-), fodboldtræner
 Joseph Fesch (1763-1839), kardinal
 Alizée Jacotey (1984-), sangerinde
 Achille Peretti (1911-1983), politiker
 Tino Rossi (1907-1983), sanger og skuespiller
 Se også
 AC Ajaccio
 Korsikas forvaltning
 Byer på Korsika
 Tour de France-byer
 Frankrigs præfekturer


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 30.4.2011
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 130/25
 Žaloba podaná 14. marca 2011 — Mangou/Rada
 (Vec T-148/11)
 2011/C 130/52
 Jazyk konania: francúzština
 Účastníci konania
 Žalobca: Philippe Mangou (Abidžan, Pobrežie Slonoviny) (v zastúpení: G. Collard a L. Aliot, advokáti)
 Žalovaná: Rada Európskej únie
 Návrhy žalobcu
 Žalobca navrhuje, aby Všeobecný súd:
 —
 určil, že nariadenie Rady č. 25/2001 zo 14. januára 2011 a rozhodnutie Rady 2011/18/SZBP zo 14. januára 2011, uverejnené 15. januára 2011 v Úradnom vestníku Európskej únie, nie sú vo vzťahu k žalobcovi Philippovi Mangouovi skutkovo podložené,
 —
 a preto
 —
 zrušil nariadenie Rady č. 25/2011 zo 14. januára 2011 a rozhodnutie Rady 2011/18/SZBP zo 14. januára 2011,
 —
 subsidiárne nariadil stiahnutie mena Philippe Mangou zo zoznamov priložených k uvedenému nariadeniu a rozhodnutiu.
 Žalobné dôvody a hlavné tvrdenia
 Žalobné dôvody a hlavné tvrdenia uvedené žalobcom sa v podstatnej časti zhodujú alebo sú podobné s tými, ktoré sa uvádzajú vo veci T-137/11, Guiai Bi Poin/Rada.


text:
 Avis juridique important
 |
 42000A0922(04)
 Schengenregelverket - Avtal om Konungariket Spaniens anslutning till konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknad i Schengen den 19 juni 1990, till vilken Italienska republiken anslutit sig genom avtal undertecknat i Paris den 27 november 1990
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 239 , 22/09/2000 s. 0069 - 0075
 AFTAL OM KONUNGARIKET SPANIENS ANSLUTNINGtill konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknad i Schengen den 19 juni 1990, till vilken Italienska republiken anslutit sig genom avtal undertecknat i Paris den 27 november 1990KONUNGARIKET BELGIEN, FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND, FRANSKA REPUBLIKEN, STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG och KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA, som är parter i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknad i Schengen den 19 juni 1990, nedan kallad "1990 års konvention", och Italienska republiken, som anslutit sig till konventionen genom avtal undertecknat i Paris den 27 november 1990, å ena sidan,och KONUNGARIKET SPANIEN, å andra sidan,som beaktar undertecknandet i Bonn den 25 juni 1991 av protokollet om Konungariket Spaniens regerings anslutning till Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, ändrat genom Italienska republikens regerings anslutningsprotokoll, undertecknat i Paris den 27 november 1990, ochsom stöder sig på artikel 140 i 1990 års konvention,HAR ENATS OM FÖLJANDE:Artikel 1Genom detta avtal ansluter sig Konungariket Spanien till 1990 års konvention.Artikel 21. De polismän som avses i artikel 40.4 i 1990 års konvention är, när det gäller Konungariket Spanien, polismän i Cuerpo Nacional de Policía och Cuerpo de la Guardia Civil när de utför sina uppgifter som kriminalpoliser, samt tulltjänstemän i tullförvaltningen, på de villkor som fastställs i de lämpliga bilaterala avtal som avses i artikel 40.6 i 1990 års konvention, när det gäller deras åligganden i fråga om olaglig handel med narkotika och psykotropa ämnen, olaglig handel med vapen och sprängämnen samt olaglig transport av giftigt och farligt avfall.2. Den myndighet som avses i artikel 40.5 i 1990 års konvention är, när det gäller Konungariket Spanien, Dirección General de la Policía.Artikel 31. De polismän som avses i artikel 41.7 i 1990 års konvention är, när det gäller Konungariket Spanien, polismän i Cuerpo Nacional de Policía och Cuerpo de la Guardia Civil när de utför sina uppgifter som kriminalpoliser, samt tulltjänstemän i tullförvaltningen, på de villkor som fastställs i de lämpliga bilaterala avtal som avses i artikel 41.10 i 1990 års konvention, när det gäller deras åligganden i fråga om olaglig handel med narkotika och psykotropa ämnen, olaglig handel med vapen och sprängämnen samt olaglig transport av giftigt och farligt avfall.2. Vid undertecknandet av detta avtal skall Franska republikens regering och Konungariket Spaniens regering var och en upprätta en förklaring, i vilken de anger, på grundval av artikel 41.2-41.4 i 1990 års konvention, villkoren för utövande av förföljande på deras respektive territorier.3. Vid undertecknandet av detta avtal skall Konungariket Spaniens regering upprätta en förklaring gentemot Portugisiska republikens regering, i vilken den anger, på grundval av artikel 41.2-41.4 i 1990 års konvention, villkoren för utövande av förföljande på dess territorium.Artikel 4Det behöriga ministerium som avses i artikel 65.2 i 1990 års konvention är, när det gäller Konungariket Spanien, justitieministeriet.Artikel 51. Detta avtal skall ratificeras, godkännas eller godtas. Ratifikations-, godkännande- eller godtagandeinstrumenten skall deponeras hos Storhertigdömet Luxemburgs regering, som skall underrätta samtliga avtalsslutande parter om deponeringen.2. Detta avtal träder i kraft den första dagen i den andra månaden efter det att de fem signatärstaterna till 1990 års konvention och Konungariket Spanien har deponerat sina ratifikations-, godkännande- eller godtagandeinstrument, och tidigast den dag då 1990 års konvention träder i kraft. I förhållande till Italienska republiken träder avtalet i kraft den första dagen i den andra månaden efter det att den staten har deponerat sina ratifikations-, godkännande- eller godtagandeinstrument, och tidigast den dag då avtalet träder i kraft mellan de övriga avtalsslutande parterna.3. Storhertigdömet Luxemburgs regering skall underrätta samtliga avtalsslutande parter om datum för ikraftträdandet.Artikel 61. Storhertigdömet Luxemburgs regering skall till Konungariket Spaniens regering överlämna en bestyrkt kopia av 1990 års konvention på tyska, franska, italienska och nederländska.2. Texten till 1990 års konvention, upprättad på spanska, bifogas detta avtal och gäller på samma villkor som de texter till 1990 års konvention som är upprättade på tyska, franska, italienska och nederländska.Till bevis härför har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.Upprättat i Bonn den tjugofemte juni nittonhundranittioett i ett enda original på tyska, franska, italienska, nederländska och spanska, vilka samtliga fem texter är lika giltiga, som skall deponeras i arkiven hos Storhertigdömet Luxemburgs regering, som skall överlämna en bestyrkt kopia därav till varje avtalsslutande part.För Konungariket Belgiens regering>PIC FILE= "L_2000239SV.007001.TIF">För Förbundsrepubliken Tysklands regering>PIC FILE= "L_2000239SV.007002.TIF">För Konungariket Spaniens regering>PIC FILE= "L_2000239SV.007003.TIF">För Franska republikens regering>PIC FILE= "L_2000239SV.007101.TIF">För Italienska republikens regering>PIC FILE= "L_2000239SV.007102.TIF">För Storhertigdömet Luxemburgs regering>PIC FILE= "L_2000239SV.007103.TIF">För Konungariket Nederländernas regering>PIC FILE= "L_2000239SV.007104.TIF">SLUTAKTI. Vid undertecknandet av avtalet om Konungariket Spaniens anslutning till konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknad i Schengen den 19 juni 1990, till vilken Italienska republiken anslutit sig genom avtal undertecknat i Paris den 27 november 1990, ansluter sig Konungariket Spanien till slutakten, protokollet och ministrarnas och statssekreterarnas gemensamma förklaring, som undertecknades i samband med undertecknandet av 1990 års konvention.Konungariket Spanien ansluter sig till de gemensamma förklaringarna och noterar de ensidiga förklaringarna i dessa.Storhertigdömet Luxemburgs regering skall till Konungariket Spaniens regering överlämna en bestyrkt kopia av slutakten, protokollet och ministrarnas och statssekreterarnas gemensamma förklaring som undertecknades i samband med undertecknandet av 1990 års konvention på tyska, franska, italienska och nederländska.Texterna till slutakten, protokollet och ministrarnas och statssekreterarnas gemensamma förklaring, som undertecknades i samband med undertecknandet av 1990 års konvention, upprättade på spanska, bifogas denna slutakt och gäller på samma villkor som de texter som är upprättade på tyska, franska, italienska och nederländska.II. Vid undertecknandet av avtalet om Konungariket Spaniens anslutning till konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknad i Schengen den 19 juni 1990, till vilken Italienska republiken anslutit sig genom avtal undertecknat i Paris den 27 november 1990, har de avtalsslutande parterna antagit följande förklaringar:1) Gemensam förklaring om artikel 5 i anslutningsavtaletSignatärstaterna skall redan innan anslutningsavtalet träder i kraft underrätta varandra om alla omständigheter som är av betydelse för de frågor som avses i 1990 års konvention och för genomförandet av anslutningsavtalet.Detta anslutningsavtal skall inte genomföras mellan de fem signatärstaterna till 1990 års konvention och Konungariket Spanien förrän villkoren för tillämpning av 1990 års konvention har uppfyllts i dessa sex stater och bevakningen av de yttre gränserna blivit genomförd. I förhållande till Italienska republiken skall detta anslutningsavtal inte genomföras förrän villkoren för tillämpning av 1990 års konvention har uppfyllts i signatärstaterna till det avtalet och bevakningen av de yttre gränserna blivit genomförd.2) Gemensam förklaring om artikel 9.2 i 1990 års konventionDe avtalsslutande parterna slår fast att vid undertecknandet av avtalet om Konungariket Spaniens anslutning till 1990 års konvention är de gemensamma viseringsregler som avses i artikel 9.2 i 1990 års konvention de gemensamma regler som från och med den 19 juni 1990 tillämpas mellan signatärparterna till den konventionen.De avtalsslutande parterna noterar att Konungariket Spaniens regering åtar sig att senast när detta avtal träder i kraft tillämpa de gemensamma viseringsreglerna i de fall som senast behandlats vid förhandlingarna om anslutning till 1990 års konvention.3) Gemensam förklaring om skydd av personuppgifterDe avtalsslutande parterna noterar att Konungariket Spaniens regering åtar sig att före ratificeringen av avtalet om anslutning till 1990 års konvention vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att Spaniens lagstiftning kompletteras i enlighet med Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter av den 28 januari 1981, och med beaktande av rekommendation R (87) 15 av den 17 september 1987 från Europarådets ministerkommitté om polisens användning av personuppgifter, så att de bestämmelser i artiklarna 117 och 126 i 1990 års konvention och andra bestämmelser i samma konvention som rör skyddet av personuppgifter kan tillämpas fullt ut, i syfte att uppnå en skyddsnivå som stämmer överens med tillämpliga bestämmelser i 1990 års konvention.III. De avtalsslutande parterna noterar följande förklaringar från Konungariket Spanien:1) Förklaring om städerna Ceuta och Melillaa) Befintliga kontroller av varor och resande som förs in respektive reser in på Europeiska ekonomiska gemenskapens tullområde från städerna Ceuta eller Melilla skall även i fortsättningen utföras i enlighet med bestämmelserna i protokoll nr 2 till akten om Spaniens anslutning till Europeiska gemenskaperna.b) De särskilda reglerna om undantag från visering för lokal gränstrafik mellan Ceuta och Melilla samt de marockanska provinserna Tetuan och Nador skall tillämpas även i fortsättningen.c) För marockanska medborgare som inte är bosatta i provinserna Tetuan eller Nador och som vill resa in enbart på städerna Ceutas och Melillas territorier skall visering krävas även i fortsättningen. Giltigheten för viseringarna skall begränsas till dessa två städer och får omfatta flera inresor och utresor ("visado limitado múltiple") i enlighet med bestämmelserna i artikel 10.3 och artikel 11.1 a i 1990 års konvention.d) Övriga avtalsslutande parters intressen skall beaktas när dessa regler tillämpas.e) Spanien skall, i enlighet med sin nationella lagstiftning och i syfte att kontrollera om resenärerna fortfarande uppfyller villkoren i artikel 5 i 1990 års konvention, på grundval av vilka de fått tillstånd att resa in på nationellt territorium efter passkontroll vid den yttre gränsen, upprätthålla kontroller (av identitet och handlingar) på sådana sjö- och flygförbindelser från Ceuta och Melilla vars enda destination är en annan plats på spanskt territorium.Spanien skall i samma syfte upprätthålla kontroller på inrikesflygningar och reguljära färjeförbindelser från städerna Ceuta och Melilla till en annan stat som är part i konventionen.2) Förklaring om tillämpningen av den europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål och den europeiska utlämningskonventionenKonungariket Spanien förbinder sig att avstå från att åberopa de reservationer och förklaringar som Spanien avgav när den europeiska utlämningskonventionen och den europeiska konventionen om inbördes rättshjälp ratificerades den 13 december 1957 respektive den 20 april 1959, i den mån dessa avviker från 1990 års konvention.3) Förklaring om artikel 121 i 1990 års konventionKonungariket Spaniens regering förklarar att den, utom när det gäller färska frukter av citrus samt palmer, skall tillämpa den förenkling av växtskyddskontroller som föreskrivs i artikel 121 i 1990 års konvention från tidpunkten för undertecknandet av avtalet om anslutning till 1990 års konvention.Konungariket Spaniens regering förklarar att den före den 1 januari 1992 skall utföra en bedömning av risken för skadliga organismer (pest risk assessment) på färska frukter av citrus samt palmer, vilken, om den visar att det finns risk för att skadliga organismer förs in eller sprids, i förekommande fall kan motivera undantaget enligt artikel 121.2 i 1990 års konvention efter det att avtalet om Konungariket Spaniens anslutning har trätt i kraft.4) Förklaring om avtalet om Portugisiska republikens anslutning till 1990 års konventionVid undertecknandet av detta avtal noterar Konungariket Spanien innehållet i avtalet om Portugisiska republikens anslutning till 1990 års konvention och i den till det avtalet fogade slutakten och förklaringen.Upprättad i Bonn den nittonde juni nittonhundranittioett i ett enda original på tyska, spanska, franska, italienska och nederländska, vilka samtliga fem texter är lika giltiga, som skall deponeras i arkiven hos Storhertigdömet Luxemburgs regering, som skall överlämna en bestyrkt kopia till varje avtalsslutande part.För Konungariket Belgiens regering>PIC FILE= "L_2000239SV.007401.TIF">För Förbundsrepubliken Tysklands regering>PIC FILE= "L_2000239SV.007402.TIF">För Konungariket Spaniens regering>PIC FILE= "L_2000239SV.007403.TIF">För Franska republikens regering>PIC FILE= "L_2000239SV.007404.TIF">För Italienska republikens regering>PIC FILE= "L_2000239SV.007405.TIF">För Storhertigdömet Luxemburgs regering>PIC FILE= "L_2000239SV.007406.TIF">För Konungariket Nederländernas regering>PIC FILE= "L_2000239SV.007407.TIF">FÖRKLARING AV MINISTRARNA OCH STATSSEKRETERARNADen 25 juni 1991 undertecknade företrädare för regeringarna i Konungariket Belgien, Förbundsrepubliken Tyskland, Konungariket Spanien, Franska republiken, Italienska republiken, Storhertigdömet Luxemburg och Konungariket Nederländerna i Bonn avtalet om Konungariket Spaniens anslutning till konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknad i Schengen den 19 juni 1990, till vilken Italienska republiken anslutit sig genom avtal undertecknat i Paris den 27 november 1990.De har konstaterat att företrädaren för Konungariket Spaniens regering har anslutit sig till den förklaring som de ministrar och statssekreterare som företrädde regeringarna i Konungariket Belgien, Förbundsrepubliken Tyskland, Franska republiken, Storhertigdömet Luxemburg och Konungariket Nederländerna avgav i Schengen den 19 juni 1990 samt det beslut som bekräftades samma dag i samband med undertecknandet av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet, till vilken förklaring och vilket beslut även Italienska republikens regering har anslutit sig.


text:
162/2004 Z. z. Vyhláška Ministerstva financií Slovenskej republiky, ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Ministerstva f... | Aktuálne znenie
 162/2004 Z. z.
 Vyhláška č. 162/2004 Z. z.Vyhláška Ministerstva financií Slovenskej republiky, ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 170/2002 Z. z. o výške poplatkov za úkony Úradu pre finančný trh v znení neskorších predpisov
 Platnosť od 30.03.2004 do31.12.2005
 Účinnosť od 01.04.2004 do31.12.2005
 Aktuálne znenie 01.04.2004 - 31.12.2005
 z 15. marca 2004,
 ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 170/2002 Z. z. o výške poplatkov za úkony Úradu pre finančný trh v znení neskorších predpisov
 Vyhláška Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 170/2002 Z. z. o výške poplatkov za úkony Úradu pre finančný trh v znení vyhlášky č. 517/2002 Z. z., vyhlášky č. 623/2002 Z. z. a vyhlášky č. 359/2003 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:
 1. V prílohe položke 1 písm. a) sa číslo „100 000“ nahrádza číslom „50 000“.
 2. V prílohe v poznámke pod čiarou k odkazu 1 sa citácia „§ 6 zákona č. 385/1999 Z. z. o kolektívnom investovaní v znení neskorších predpisov“ nahrádza citáciou „§ 6 ods. 1 zákona č. 594/2003 Z. z. o kolektívnom investovaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov“.
 3. V prílohe položke 1 písmená b) až g) znejú:
 b) na vytvorenie podielového fondu vrátane schválenia štatútu, predajného prospektu
 a zjednodušeného predajného prospektu2) 10 000 Sk
 d) na predĺženie lehoty na vykonanie povinností podľa § 59 ods. 4 zákona č. 594/2003 Z. z.
 o kolektívnom investovaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon
 o kolektívnom investovaní4) 5 000 Sk
 e) na verejnú ponuku cenných papierov vydávaných zahraničnou investičnou spoločnosťou alebo
 na verejnú ponuku cenných papierov zahraničných subjektov kolektívneho investovania
 spravovaných zahraničnou správcovskou spoločnosťou prostredníctvom pobočky alebo
 bez zriadenia pobočky5) 40 000 Sk
 Poznámky pod čiarou k odkazom 2 až 7 znejú:
 „2) § 36 ods. 1, § 63 ods. 1 a § 70 ods. 1 zákona č. 594/2003 Z. z.
 7) § 111 zákona č. 43/2004 Z. z.“.
 4. V prílohe položke 1 sa vypúšťajú písmená h) až j) vrátane poznámok pod čiarou k odkazom 9 až 11.
 Doterajšie písmená k) až zb) sa označujú ako písmená h) až z).
 5. V prílohe položke 2 písmeno a) znie:
 „a) na vznik a činnosť správcovskej spoločnosti27) 10 000 Sk".
 „27) § 8 ods. 5 zákona č. 594/2003 Z. z.“.
 6. V prílohe položke 2 sa za písmeno a) vkladajú nové písmená b) a c), ktoré znejú:
 „27a) § 37 ods. 3, § 63 ods. 6 a § 70 ods. 6 zákona č. 594/2003 Z. z.
 27b) § 50 ods. 4 zákona č. 43/2004 Z. z.“.
 7. V prílohe položke 3 písmená a) až g) znejú:
 a) na nadobudnutie alebo prekročenie podielu na základnom imaní správcovskej spoločnosti
 alebo na hlasovacích právach v správcovskej spoločnosti vo výške 10 %, 20 %, 33 %, 50 %
 a 66 % v jednej alebo niekoľkých operáciách priamo alebo konaním v zhode, alebo na to,
 aby sa správcovská spoločnosť stala dcérskou spoločnosťou inej materskej spoločnosti31) 10 000 Sk
 c) na voľbu osoby navrhovanej za člena predstavenstva správcovskej spoločnosti alebo za
 člena dozornej rady správcovskej spoločnosti alebo na menovanie prokuristu správcovskej
 spoločnosti31b) 1 000 Sk
 e) na zmenu stanov správcovskej spoločnosti31d) 5 000 Sk
 í) na zverenie výkonu činnosti uvedenej v § 3 ods. 2 písm. a) zákona o kolektívnom investovaní
 inej právnickej osobe31e) 20 000 Sk
 g) na zriadenie pobočky správcovskej spoločnosti na území štátu, ktorý nie je členským štátom,
 ak je taký súhlas vyžadovaný právnymi predpismi tohto nečlenského štátu31f) 5 000 Sk
 „31) § 10 ods. 1 písm. a) zákona č. 594/2003 Z. z.
 31f) § 10 ods. 1 písm. g) zákona č. 594/2003 Z. z.“.
 8. V prílohe položke 3 sa za písmeno g) vkladajú nové písmená h) až zf), ktoré znejú:
 j) na prevod správy otvoreného podielového fondu alebo zahraničného podielového fondu na
 inú správcovskú spoločnosť31i) 5 000 Sk
 k) na zmenu depozitára otvoreného podielového fondu31j) 5 000 Sk
 o) na nadobudnutie cenných papierov do majetku v otvorenom podielovom fonde od akcionárov
 správcovskej spoločnosti spravujúcej tento otvorený podielový fond alebo na predaj cenných
 papierov z majetku otvoreného podielového fondu akcionárom správcovskej spoločnosti
 spravujúcej tento otvorený podielový fond31n) 5 000 Sk
 p) na vedenie evidencie zaknihovaných podielových listov otvoreného podielového fondu
 depozitáromsprávcovskej spoločnosti31o) 10 000 Sk
 u) na nadobudnutie cenných papierov do majetku v uzavretom podielovom fonde od akcionárov
 správcovskej spoločnosti spravujúcej tento uzavretý podielový fond alebo na predaj cenných
 papierov z majetku uzavretého podielového fondu akcionárom správcovskej spoločnosti
 spravujúcej tento uzavretý podielový fond31t) 5 000 Sk
 zb) na nadobudnutie cenných papierov do majetku v špeciálnom podielovom fonde od akcionárov
 správcovskej spoločnosti spravujúcej tento špeciálny podielový fond alebo na predaj cenných
 papierov z majetku špeciálneho podielového fondu akcionárom správcovskej spoločnosti
 spravujúcej tento špeciálny podielový fond31za) 5 000 Sk
 zf) na uzavretie zmluvy podľa § 78 ods. 5 zákona o kolektívnom investovaní na výkon činností
 podľa § 78 ods. 3 zákona o kolektívnom investovaní s ďalšou osobou31ze) 5 000 Sk
 Poznámky pod čiarou k odkazom 31g až 31ze znejú:
 „31g) § 10 ods. 1 písm. h) zákona č. 594/2003 Z. z.
 31ze) § 79 ods. 1 písm. b) zákona č. 594/2003 Z. z.“.
 Doterajšie písmená h) až zn) sa označujú ako písmená zg) až zzm).
 9. V prílohe položke 3 písmeno zk) znie:
 zk) na voľbu osoby navrhovanej za člena predstavenstva alebo na voľbu člena dozornej rady
 burzy cenných papierov, alebo na vymenovanie generálneho riaditeľa, alebo na vymenovanie
 vedúceho útvaru inšpekcie burzových obchodov32) 1000 Sk
 10. V prílohe položke 3 písmeno zn) znie:
 zn) na voľbu osoby navrhovanej za člena predstavenstva obchodníka s cennými papiermi,
 vedúceho pobočky zahraničného obchodníka s cennými papiermi; ak činnosť obchodníka
 s cennými papiermi vykonáva banka, na volbu osoby, ktorá bude zodpovedná za výkon
 činnosti obchodníka s cennými papiermi35) 1000 Sk
 11. V prílohe položke 3 písmeno zza) znie:
 zza) na volbu člena predstavenstva alebo dozornej rady alebo na vymenovanie prokuristu
 centrálneho depozitára43) 1000 Sk
 12. V prílohe položke 3 písmeno zzh) znie:
 zzh) na voľbu osoby navrhovanej za člena predstavenstva a prokuristu poisťovne alebo zaisťovne,
 vedúceho pobočky zahraničnej poisťovne alebo vedúceho pobočky zahraničnej zaisťovne50) 1000 Sk
 13. V prílohe sa položka 3 dopĺňa písmenami zzn) až zzx), ktoré znejú:
 zzn) na nadobudnutie alebo prekročenie podielu na základnom imaní dôchodkovej správcovskej
 spoločnosti alebo na hlasovacích právach v dôchodkovej správcovskej spoločnosti vo výške
 5 %, 10 %, 20 %, 33 %, 50 % a 66 % v jednej alebo v niekoľkých operáciách priamo alebo
 konaním v zhode54b) alebo na to, aby sa dôchodková správcovská spoločnosť stala dcérskou
 spoločnosťou inej materskej spoločnosti54c) 10 000 Sk
 zzo) na zníženie základného imania dôchodkovej správcovskej spoločnosti presahujúce základné
 imanie podľa § 47 ods. 8 zákona č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení
 a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon o starobnom dôchodkovom
 sporení“), ak nejde o zníženie z dôvodov straty54d) 20 000 Sk
 zzp) na voľbu osoby navrhovanej za člena predstavenstva dôchodkovej správcovskej
 spoločnosti a člena dozornej rady dôchodkovej správcovskej spoločnosti, na menovanie
 prokuristu dôchodkovej správcovskej spoločnosti a na ustanovenie za vedúceho
 zamestnanca zodpovedného za výkon odborných činností54e) 1000 Sk
 zzq) na zrušenie dôchodkovej správcovskej spoločnosti bez likvidácie a jej zánik zlúčením
 s inou dôchodkovou správcovskou spoločnosťou pri súčasnom prechode správy
 dôchodkových fondov, ako aj práv a povinností plynúcich zo starobného dôchodkového
 sporenia voči sporiteľom a poberateľom dôchodku starobného dôchodkového sporenia
 na nástupnícku dôchodkovú správcovskú spoločnosť54f) 20 000 Sk
 zzr) na zmenu stanov dôchodkovej správcovskej spoločnosti54g) 5 000 Sk
 zzs) na zverenie výkonu činností uvedených v § 47 ods. 2 písm. b) a c) zákona o starobnom
 dôchodkovom sporení inej fyzickej osobe alebo právnickej osobe54h) 20 000 Sk
 zzt) na prechod správy dôchodkových fondov pri súčasnom prechode práv a povinností
 plynúcich zo starobného dôchodkového sporenia voči sporiteľom a poberateľom dôchodku
 starobného dôchodkového sporenia na inú dôchodkovú správcovskú spoločnosť54i) 20 000 Sk
 zzu) na zmenu depozitára dôchodkovej správcovskej spoločnosti54j) 5 000 Sk
 zzv) na zmenu štatútu dôchodkového fondu54k) 2 000Sk
 zzw) na vrátenie povolenia na vznik a činnosť dôchodkovej správcovskej spoločnosti54l) 10 000 Sk
 zzx) na vrátenie povolenia na vykonávanie činnosti sprostredkovateľa starobného
 dôchodkového sporenia54m) 1000 Sk
 Poznámky pod čiarou k odkazom 54b až 54m znejú:
 „54b) § 66b zákona č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov.
 54m) § 52 ods. 1 písm. j) a § 111 ods. 15 zákona č. 43/2004 Z. z.“.
 14. V prílohe položke 4 sa vypúšťajú písmená a) až f) vrátane poznámky a poznámok pod čiarou k odkazom 55 až 60.
 Doterajšie písmená g) až v) sa označujú ako písmená a) až p).
 15. V prílohe položke 4 písm. j) sa za slová „verejnej ponuky cenných papierov“ vkladajú slová „alebo kótovacieho prospektu cenných papierov podľa objemu emisie, pre ktorú je kótovací prospekt vypracovaný “ a odkaz 67 sa nahrádza odkazom 67a.
 „67a) § 122 ods. 2 zákona č. 566/2001 Z. z.
 § 29 ods. 2 zákona č. 429/2002 Z. z.“.
 16. V prílohe položke 4 písm. k) sa odkaz 67 nahrádza odkazom 67b.
 Poznámka pod čiarou k odkazu 67b znie:
 „67b) § 122 ods. 2 zákona č. 566/2001 Z. z.“.
 17. V prílohe sa položka 4 dopĺňa písmenami q) a r), ktoré znejú:
 q) vymenovania likvidátora dôchodkovej správcovskej spoločnosti a schválenie jeho odmeny71a) 5 000 Sk
 r) predĺženia lehoty na zosúladenie skladby majetku v dôchodkovom fonde s limitmi
 a ustanoveniami podľa § 81 až 83 a § 88 až 9071b) 10 000 Sk
 Poznámky pod čiarou k odkazom 71a a 71b znejú:
 „71a) § 69 ods. 8 zákona č. 43/2004 Z. z.
 71b) § 84 ods. 4 zákona č. 43/2004 Z. z.“.