type: wikipedia

text:
Los crisomelinos (Chrysomelinae) son una subfamilia de coleópteros de la familia de los crisomélidos. Hay unas 3.000 especies en todo el mundo. Miden 3-14 mm. Son convexas, redondeadas u ovaladas, generalmente de colores brillantes.
 Una de las especias más conocidas es Leptinotarsa decemlineata, el escarabajo de la patata, una seria plaga de cultivos.
 Tribus
 Chrysomelini -
 Gonioctenini -
 Phyllocharitini -
 Timarchini
 Géneros
 Alfius - Allocharis - Aphilon - Caccomolpus - Cecchiniola - Chalcolampra - Chrysomela - Chrysolina - Colaphus - Colaspidema - Crosita - Cyrtonastes - Cyrtonogetus - Cyrtonus - Dicranosterna - Entomoscelis - Gastrophysa - Gonioctena - Hydrothassa - Labidomera -Leptinotarsa - Linaedea - Machomena - Oomela - Oreina - Paropsis - Peltoschema - Phaedon - Phratora - Plagiodera - Plagiosterna - Prasocuris - Sclerophaedon - Timarcha - Timarchida - Trachymela - Zygogramma
 Referencias
 Reid, C.A.M. 2006: A taxonomic revision of the Australian Chrysomelinae, with a key to the genera (Coleoptera: Chrysomelidae). Zootaxa, 1292: 1-119. partA partB
 Subfamily Chrysomelinae (Chrysomelidae) - atlas of leaf beetles of Russia
 Chrysomelinae Latreille, 1802
 Enlaces externos
 Bugguide.net. Subfamily Chrysomelinae


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 7.11.2009
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 267/65
 Usnesení Soudu prvního stupně ze dne 9. září 2009 — Nijs v. Účetní dvůr
 (Věc T-375/08 P) (1)
 („Kasační opravný prostředek - Veřejná služba - Úředníci - Rozhodnutí Účetního dvora o obnovení mandátu svého generálního tajemníka - Rozhodnutí nepovýšit navrhovatele za hodnotící období 2004 - Zčásti zjevně nepřípustný a zčásti zjevně neopodstatněný kasační opravný prostředek“)
 2009/C 267/117
 Jednací jazyk: francouzština
 Účastníci řízení
 Účastník řízení podávající kasační opravný prostředek: Bart Nijs (Bereldange, Lucembursko) (zástupci: F. Rollinger a A. Hertzog, advokáti)
 Další účastník řízení: Účetní dvůr Evropských společenství (zástupci: T. Kennedy, J.-M. Stenier a G. Corstens, zmocněnci)
 Předmět
 Kasační opravný prostředek podaný proti usnesení Soudu pro veřejnou službu Evropské unie (druhého senátu) ze dne 26. června 2008, Nijs v. Účetní dvůr (F-108/07, dosud nezveřejněné ve Sbírce rozhodnutí) a směřující ke zrušení tohoto usnesení
 Výrok
 1)
 Kasační opravný prostředek se zamítá.
 2)
 Bart Nijs ponese vlastní náklady řízení a ukládá se mu rovněž náhrada nákladů řízení vynaložených Účetním dvorem Evropských společenství v rámci tohoto řízení.
 (1) Úř. věst. C 301, 22.11.2008.


text:
 16.11.2013
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 336/27
 Skarga wniesiona w dniu 6 września 2013 r. — Systran przeciwko Komisji
 (Sprawa T-481/13)
 2013/C 336/57
 Język postępowania: francuski
 Strony
 Strona skarżąca: Systran (Paryż, Francja) (przedstawiciel: adwokat J. Hoss)
 Strona pozwana: Komisja Europejska
 Żądania
 Strona skarżąca wnosi do Sądu o:
 —
 Stwierdzenie nieważności decyzji z dni 5 lipca 2013 r. i 21 sierpnia 2013 r. wydanych przez Komisję Europejską czy też Unię Europejską;
 —
 Obciążenie Komisji i Unii Europejskiej kosztami postepowania.
 Zarzuty i główne argumenty
 W niniejszej skardze skarżąca żąda stwierdzenia nieważności decyzji Komisji, w których w następstwie wyroku Trybunału Sprawiedliwości z dnia 18 kwietnia 2013 r. w sprawie C-103/11 P Komisja przeciwko Systranowi i Systranowi Luxembourg, dotychczas nieopublikowanego w Zbiorze, Komisja postanowiła o odzyskaniu odsetek wyrównawczych powiększonych o odsetki za zwłokę od dnia 19 sierpnia 2013 r. od kwoty, jaką Komisja zapłaciła skarżącej tytułem odszkodowania w następstwie wyroku Sądu z dnia 16 grudnia 2010 r. w sprawie T-19/07 Systran i Systran Luxembourg przeciwko Komisji, Zb.Orz. s. II-6083, uchylonego wyrokiem Trybunału.
 Na poparcie skargi strona skarżąca podnosi trzy zarzuty.
 1)
 Zarzut pierwszy dotyczący braku kompetencji Komisji do wydania zaskarżonych decyzji, ponieważ Komisja nie posiada kompetencji do przyznawania sobie samej odsetek wyrównawczych, gdyż mogą one zostać jedynie przyznane przez sąd, gdyż ich przedmiotem jest naprawienie szkody wynikającej z niewykonania przez stronę swoich zobowiązań. Skarżąca podnosi, że przyznanie odsetek wyrównawczych nie mieści się w ramach osiągania skutków wymaganych wyrokiem wydanym przez Trybunał.
 2)
 Zarzut drugi dotyczący naruszenia ogólnych zasad prawa europejskiego, zarówno w świetle przyznania odsetek, jak i ogólnej zasady zakazu bezpodstawnego wzbogacenia. Skarżąca podnosi, że:
 —
 Komisja naruszyła ogólną zasadę prawa europejskiego, czy też ogólną zasadę wspólną dla państw członkowskich, dotyczące przyznawania odsetek wyrównawczych, przyznając sobie samej odsetki wyrównawcze, w braku jakiegokolwiek czynu wywołującego szkodę, który można by było przypisać skarżącej;
 —
 Komisja naruszyła ogólną zasadę zakazu bezpodstawnego wzbogacenia, nakładając na osobę prawną prawa prywatnego obowiązek nieprzewidziany w traktatach, a w każdym razie, w świetle oceny kwoty odsetek, przyznając sobie kwotę ryczałtowych odsetek powiększoną o 2 % z tytułu inflacji.
 3)
 Zarzut trzeci dotyczący nadużycia władzy przez Komisję, ponieważ nie mogła ona działać na podstawie art. 299 TFUE w celu żądania zapłaty odsetek wyrównawczych w braku podstawy prawnej upoważniającej ją do tego oraz orzeczenia sądu nakazującego skarżącej ich zapłatę.


text:
Цалапица е село в Южна България. То се намира в община Родопи, област Пловдив, западно от областния и общински център Пловдив. В селото живеят 3770 души към 15 декември 2020 г.
 География
 Местоположението на Цалапица е стратегическо. Цалапица е между два от най-натоварените транспортни участъка от инфраструктурата на страната ни – автомагистрала „Тракия“ и главния път Пловдив – Пазарджик. Стратегическото място на селото е и допълнено с това, че е в сърцето на Горнотракийската низина. Намира се на 15 km западно от град Пловдив, на 6,7 km северно от град Стамболийски и на 10,9 km южно от град Съединение. Почвите в Цалапица са много плодородни и подходящи за отглеждане на зеленчуци и плодове.
 История
 За името на село Цалапица са останали няколко легенди.
 Една от тях разказва, че когато през XII век кръстоносците настъпвали от запад към Ерусалим, по „друма“ били предвождани от някой испански крал. С него била и жена му – бременна. В такова състояние тя не могла да продължи, затова била оставена в местността „Каламица“, а заедно с нея – голяма група телохранители и прислуга. На това място групата прекарала повече от две години и се създало цяло селище. И понеже жената на краля се наричала Цалапица, новосъздаденото селище се нарекло на нейно име.
 В другата легенда се разказва, че в землището на сегашното село е имало пет селища. Те си имали свои имена – Каламица, Ковачевица, Лазаревица, Сракет и Текеница. Когато започва турското нашествие на тези малки селца минавал главният път, наричан тогава „Друма“. По него се придвижвали войските и се отдавали на грабежи безчинства в беззащитните български села, което накарало населението да се разсели. На сегашното място на Цалапица, където били гъсти гори, имало само овчарски колиби. При заселването на петте селца в едно, новото име било „Цела-петица“, което постепенно, за благозвучие се преименувало „Цалапица“.
 Както и да е едно е безспорно в случая, че селото е съществувало през Средновековието. Най-ранните сведения за него в османските документи са в регистъра на акънджиите от 1472 г., където то е посочено като „Село Чепидже“, част от нахията Филибе (Пловдив) – НБКМ-Сф – ОО, ОАК 94/73, л. 49б.
 През 1860 г. в селото били намерени голям брой ръкописи, които по неизвестни причини днес не са достигнали до нас. Според вестник „България“, Цариград, брой 79 от 21 септември 1860 г., където се говори за откритието, най-ранните от тях били от ХV век, но не е изключено да е имало и такива от по-стари времена. Ето и въпросната публикация във вестник „България“ от 1860 г., заедно с преписките от някои от ръкописите:
 Интересно съобщение от свой дописник помества и в. „България“ в броя си от 21 септември 1860 г.
 По-нататък, след като редакцията посочва, че при подобни случаи дописниците трябва да съобщават и за съдържанието на откритите от тях исторически извори, помества текста и на някои преписки към книги, изпратени от същия дописник. – 176. В. България, бр. 79, 21. IX. 1860 г.
 Текстът на преписките от царапишките ръкописи е следният:
 [Тук има грешка в изчислението на годините от сътворението и от Христа. зсд=7204, а унз= 1455. В информацията за подновяването на минея – зрз=1599]
 За най-достоверна се приема версията на българския археолог Васил Миков, който изказва мнение, че името идва от местността „Каламица“ и постепенно е станало „Цалапица“.
 Население
 Численост на населението според преброяванията през годините:
 Етнически състав
 Преброяване на населението през 2011 г.
 Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:
 По данни на ЕСГРАОН към 15 март 2017 г. населението на Цалапица е 3644 души по настоящ адрес, 3905 души по постоянен адрес и 3399 жители по постоянен и настоящ адрес.
 Култура
 В селото функционира Народно читалище „Светлина 1900“, в чиято сграда се намират също и библиотеката, музеят представящ етнографските и фолклорни обичаи на Цалапица.Към читалището има и танцов състав участващ в множество национални фолклорни мероприятия.В него се намира и голям театрален салон, в който се организират множество фолклорни, културни и други събития. За възрастните жители на селото функционира пенсионерски клуб, развиващ голяма културна и развлекателна дейност. Организират се местни и задгранични екскурзии.
 Образование
 В селото функционира основно училище „Паисий Хилендарски“, и детска градина „Пролет“.
 Религии
 В селото традиционно вероизповедание е православието. Негов изразител до 1966 г. са били двата Православни храма „Успение Богородично“-построен през 1899 и „Св. Арх. Михаил“-1847. И двата храма с внушителни размери и благолепие. „Успение Богородично“ се е намирал на центъра на селото, но през 1966 г. атеистичната власт решава да го срине. На негово място има парк и площад. Реставринан храм е само Свети Арх. Михаил – построен през 1847 г. За изграждането му цалапичани са дали много труд и средства. Осветен е на 18 март 1883 г.(По Юлианския календар) от Пловдивския митрополит Панарет.През лятото на 2019 в парка на селото е изграден малък параклис носещ името на разрушената църква – „Свето Успение Богородично“
 Транспорт
 На север от селото има разклонение на автомагистрала „Тракия“ София – Пловдив – Бургас. На юг от Цалапица е разклон на пътя Пловдив – Пазарджик. Пътят между двата разклона преминава през селото и го свързва с градовете Стамболийски и Съединение. В селото има малка автогара и две бензиностанции. Всеки ден в интервали от около час има редовен автобусен транспорт от Пловдивската автогара „Север“ до автогарата в Цалапица.
 Редовни събития
 14 февруари – честване на „Трифон зарезан“ със зарязване на лозето, молебен, танци и почерпка в местността „Каламица“ .
 3 март – честване на националния празник на България с панахида и поднасяне на венци в мемориалния комплекс „Каламица“. Флашмоп под наслов „Пробуждане с хоро“ – изстрели с пушки, фолклорна програма и хора в центъра на селото.
 Честване на „Сирни заговезни“ – палене на клада и извиване на хора около нея.
 Последната събота на месец март – „Празник на цалапишкия бабек и вино“. Местни производители на бабек и вино представят продукцията си, конкурс за най-добър бабек и вино, надиграване и надпяване между фолклорни състави от България.
 6 май – честване на Гергьовден и празника на храбростта и българската армия с молебен и поднасяне на цветя пред паметника "В памет на загиналите жители на с. Цалапица във войните за обединение на България (1877 – 1945 г.)
 23 май – традиционен концерт на НЧ „Светлина – 1900“ с. Цалапица, в който се включват деца, младежи и възрастни, танцьори, певци и гайдари от 120-чления самодеен състав – „Каламица“.
 24 май – празник на селото, провеждат се мероприятия като автомобилно състезание, състезание за най – силен мъж, състезание с велосипеди. Вечерта има оркестър с народна музика и се извиват хора на площада.
 2 юни – честване ден на Хр. Ботев с патриотична музика излъчвана по високоговорители в центъра на селото, поднасяне на цветя и венци пред паметника на Ботев в централния парк. Стартиране на сирени в 12:00 часа.
 Икономика и инфраструктура
 В последните години селото е привлекателно място за инвестиции в сферата на преработвателната и производствена промишленост. Голямата му площ и пътна мрежа, както и стратегическото му местоположение го правят апетитно място за зеленчукопроизводителите, поради плодородните почви на тракийската низина. Има супермаркет и множество малки квартални магазини, две аптеки и поликлиника. Частично има изградена канализация, като за в бъдеще се очаква нейното разширение.В Цалапица се намира най-големият и единствен разсадник за сертифициран овощен, розов и тополов материал в България – „Френско-Български Разсадници“ ООД. Произвежданата продукция в разсадника е под специалния контрол на Министерството на земеделието и продоволствието в България. Разсадникът се ръководи от висококвалифицирани специалисти в областта на овощарството, гарантиращи безупречно качество, чистота на произвеждания материал и автентичност на сортовете. През 2007 година „Френско-Български Разсадници“ ООД постави началото на „Обединени Европейски Разсадници“ ООД.
 Личности
 Родени в Цалапица
 Алекса Трендафилов, български революционер от ВМОРО, четник на Димитър Кирлиев и на Симеон Клинчарски
 Източници
 Села в област Пловдив
 Населени места в община Родопи