text:
 6.11.2019
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 285/7
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2019/1853
 z 5. novembra 2019,
 ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 1210/2003 o niektorých osobitných obmedzeniach hospodárskych a finančných vzťahov s Irakom
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1210/2003 zo 7. júla 2003 o niektorých osobitných obmedzeniach hospodárskych a finančných vzťahov s Irakom, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 2465/96 (1), a najmä na jeho článok 11 písm. b),
 keďže:
 (1)
 V prílohe III k nariadeniu (ES) č. 1210/2003 sa uvádza zoznam fyzických a právnických osôb, verejných inštitúcií, spoločností a agentúr a subjektov predchádzajúcej vlády Iraku, na ktoré sa podľa uvedeného nariadenia vzťahuje zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, ktoré boli umiestnené mimo Iraku k 22. máju 2003.
 (2)
 Dňa 30. októbra 2019 sankčný výbor Bezpečnostnej rady OSN rozhodol o vypustení dvoch záznamov zo zoznamu osôb alebo subjektov, na ktoré by sa malo uplatňovať zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov.
 (3)
 Príloha III k nariadeniu (ES) č. 1210/2003 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Príloha III k nariadeniu (ES) č. 1210/2003 sa mení tak, ako sa uvádza v prílohe k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 5. novembra 2019
 Za Komisiu
 v mene predsedu
 riaditeľ Útvaru pre nástroje zahraničnej politiky
 (1) Ú. v. EÚ L 169, 8.7.2003, s. 6.
 PRÍLOHA
 V prílohe III k nariadeniu Rady (ES) č. 1210/2003 sa vypúšťajú tieto záznamy:
 „183.
 STATE ORGANIZATION FOR IRRIGATION PROJECTS (alias GENERAL ESTABLISHMENT FOR IRRIGATION PROJECTS). Adresy: a) Northgate, Karanteena, P.O. Box 148, Baghdad, Iraq; b) Al-Muadham, near Engineering College, P.O. Box 14186, Baghdad, Iraq.
 184.
 STATE ORGANIZATION FOR LAND RECLAMATION (alias a) GENERAL ESTABLISHMENT FOR PLANTATION AND DEVELOPMENT OF THE RECLAIMED LANDS, b) GENERAL ESTABLISHMENT FOR EXECUTION OF LAND RECLAMATION CONTRACTS, c) GENERAL ESTABLISHMENT FOR LAND RECLAMATION OF CENTRAL AND NORTHERN AREAS, d) GENERAL ESTABLISHMENT FOR LAND RECLAMATION OF SOUTHERN AREAS). Adresy: a) Amiriya, Abu Gharib, P.O. Box 6161, Baghdad, Iraq; b) P.O. Box 6061, Aamrlya 7, Nisan, Iraq; c) P.O. Box 609, Al-Sadoon St., Baghdad, Iraq; d) P.O. Box 27, Wasit Province, Kut, Iraq.“


type: wikipedia

text:
Flejm (rzadziej flame, ang. flame war) – kłótnia w Internecie, przeważnie prowadzona w obrębie forów, komentarzach do artykułów lub w serwisach społecznościowych. Bywa inicjowana celowym działaniem trolla, starającego się wyprowadzić z równowagi innych użytkowników. Najczęściej flejm zaczyna się od prowokacyjnego, niemerytorycznego wpisu jednego z użytkowników, często zawierającego agresywne i złośliwe komentarze. Wszczynanie tego typu kłótni bywa rozumiane jako zachowanie modne, „trendy”. Naukowcy wskazują, że flejm w internecie irytuje większość użytkowników. Jest on postrzegany jako „odchodzenie od uczciwego wyrażania sprzeciwu”.
 Część naukowców badających tego typu zachowania w internecie, zwraca uwagę na jego konstruktywną rolę anonimowości, jako czynnika dającego poczucie równości, które – poprzez zmniejszenie poczucia obowiązku zachowania normatywnej poprawności – zwiększa impuls do korzystania ze swobody wypowiedzi i realizowania prawa wolności słowa. Z drugiej strony, badacze podkreślają wpływ poczucia anonimowości w internecie na wyraźne obniżanie jakości dyskusji społecznościowych, czego przejawem jest trolling oraz flejm.
 Zobacz też
 usenet
 prawo Godwina
 Przypisy
 Społeczność internetowa


type: other

text:
Föreskrifter om ändring av Domstolsverkets föreskrifter (DVFS 2011:3) för Högsta förvaltningsdomstolen och kammarrätterna om registrering av mål i Vera | lagen.nu
 DVFS 2014:6
 Föreskrifter om ändring av Domstolsverkets föreskrifter (DVFS 2011:3) för Högsta förvaltningsdomstolen och kammarrätterna om registrering av mål i Vera
 Domstolsverkets författningssamling DVFS 2014:6
 Ansvarig utgivare: Agneta Kornstrand
 Utkom från trycket den 15 april 2014
 beslutade den 26 februari 2014.
 Domstolsverket föreskriver med stöd av 3 § förordningen (2013:390) om mål i allmän förvaltningsdomstol att föreskrifterna ska ha följande lydelse från och med den dag då denna föreskrift träder i kraft.
 1 § Dessa föreskrifter ska tillämpas av Högsta förvaltningsdomstolen och kammarrätterna vid registrering av mål i verksamhetsregistret Vera.
 Föreskrifterna gäller inte om annat föranleds av sekretessföreskrifter eller föreskrifter om automatiserad behandling av personuppgifter vid Högsta förvaltningsdomstolen och kammarrätterna. Föreskrifter om automatiserad behandling av personuppgifter i Högsta förvaltningsdomstolens och kammarrätternas rättsskipande eller rättsvårdande verksamhet finns i förordningen (2001:641) om registerföring m.m. vid Högsta förvaltningsdomstolen och kammarrätterna med hjälp av automatiserad behandling.
 Registrering av vissa grundläggande uppgifter
 2 § I enlighet med 2 § förordningen (2013:390) om mål i allmän förvaltningsdomstol ska målen ges löpande nummer för kalenderår i den ordning som de kommer in till domstolen. I vissa fall får numret ett prefix. Nummer ska ges genom registrering i Vera.
 Förutom målnummer ska i Vera registreras
 datum då målet kom in till domstolen,
 målgrupp och måltyp,
 underinstans, om sådan finns, samt uppgifter om dess mål- eller ärendenummer, avgörandedatum och avgörandetyp,
 aktörer och deras roll i målet, och
 krav på prövningstillstånd i förekommande fall.
 Om målet avser mer än en målgrupp eller måltyp ska den målgrupp och den måltyp som bedöms som huvudsaklig registreras. Om ingen målgrupp och måltyp kan betecknas som huvudsaklig anges den målgrupp och måltyp som har det lägsta numret.
 Utöver detta får även kompletterande målgrupper och måltyper registreras om det behövs för att beskriva målet.
 Regler för när nytt mål ska registreras
 3 § Överklagas en dom eller ett beslut registreras överklagandet som ett mål, om underinstansens avgörande innehåller ett målnummer eller diarienummer.
 Har underinstansen avgjort flera mål i samma dom eller beslut och markerat detta genom flera målnummer eller diarienummer, registreras ett mål för varje överklagat mål.
 Vad som föreskrivs i första och andra styckena gäller även om en eller flera överklagar samma avgörande eller om flera överklagandeskrifter som avser samma avgörande inkommer.
 4 § Om flera skattskyldiga överklagar samma avgörande ska ett mål registreras per skattskyldig.
 Att även annan än skattskyldig överklagar ska inte medföra att fler mål registreras än vad som motsvarar antalet klagande skattskyldiga.
 Om överklagandet avser samma sakfråga under flera taxeringsår ska ett mål registreras per taxeringsår.
 Om överklagandet avser flera sakfrågor som alla bedömts av underinstansen i samma avgörande ska ett mål registreras. Detta gäller även när en ny sakfråga anhängiggörs i en skrivelse i ett mål som redan är anhängiggjort.
 Överlämnats till kammarrätt
 5 § Mål som överlämnats till kammarrätt av Högsta förvaltningsdomstolen registreras som ett nytt mål i kammarrätten.
 Avvisning av överklagande
 6 § Avvisar kammarrätt talan på grund av att ett överklagande till Högsta förvaltningsdomstolen kommit in för sent registreras inte något nytt mål.
 Skilja ut del för separat prövning
 7 § Bedömer rätten att behov föreligger att skilja ut en del av målet för separat prövning får ett nytt mål registreras. Om rätten bedömer att redan gjord registrering av ett mål är överflödig får registreringen tas bort.
 8 § Enligt 4 § förordningen (2013:390) om mål i allmän förvaltningsdomstol ska det under handläggningen av ett mål fortlöpande registreras vilka handlingar som kommer in till domstolen, vilka åtgärder som domstolen utför i målet och vad som i övrigt förekommer i detta. Denna registrering ska ske i Vera.
 9 § Dom och slutligt beslut ska registreras som avgörande i Vera. Övriga beslut ska registreras som avgörande i Vera om de har överklagats.
 Beslut som gäller fråga om prövningstillstånd ska oavsett utgång registreras som avgörande i Vera.
 10 § Ett dokument som avser en dom eller ett beslut ska sparas i Vera, om en skriftlig version av det ska tas in i en dom- eller beslutsbok enligt 16 § första stycket eller andra stycket första meningen förordningen (2013:390) om mål i allmän förvaltningsdomstol. Dokument som avser beslut att inte meddela prövningstillstånd behöver dock inte sparas i Vera.
 Ett dokument som enligt första stycket ska sparas i Vera ska ha samma innehåll som det skriftliga avgörandet i dom- eller beslutsboken. Detta innebär att även rättelser ska sparas i Vera. En bilaga till en dom eller ett beslut behöver dock inte sparas i Vera. Därtill gäller att uppgifter för vilka det enligt 43 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) förordnats att en sekretessbestämmelse ska vara fortsatt tillämplig, får ingå i avgörandet som sparas i Vera. Om en bilaga som innehåller sådana uppgifter sparas i Vera ska den vara sekretessmarkerad genom Vera.
 11 § Uppgift om att ett avgörande har överklagats ska registreras i Vera.
 Enligt 4 § förordningen (2013:390) om mål i allmän förvaltningsdomstol ska det fortlöpande registreras vad som förekommer i samband med överklagande av ett avgörande. Denna registrering ska ske i Vera.
 Dessa föreskrifter träder i kraft den 12 maj 2014.
 Vid registrering av avgöranden som inte har gjorts definitiva i Vera före den 12 maj 2014 ska den nya föreskriften i 10 § tillämpas.
 BARBRO THORBLAD
 (DV:s dnr 1901-2013)


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 24.4.2020
 COM(2020) 159 final
 2020/0064(NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Euroopan unionin puolesta liikenneyhteisön alueellisessa ohjauskomiteassa otettavasta kannasta tiettyjen hallinnollisten ja henkilöstöasioiden sekä liikenneyhteisön varainhoitosääntöjen vahvistamisen osalta
 PERUSTELUT
 1.EHDOTUKSEN KOHDE
 Tämä ehdotus koskee päätöstä liikenneyhteisön perustamisesta tehdyllä sopimuksella, jäljempänä ’liikenneyhteisösopimus’, perustetussa alueellisessa ohjauskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee liikenneyhteisöön sovellettavia matkasääntöjä, kulujen korvaamista sekä varainhoitosääntöjä ja -menettelyjä koskevien alueellisen ohjauskomitean päätösten suunniteltua hyväksymistä.
 2.EHDOTUKSEN TAUSTA
 2.1Sopimus liikenneyhteisön perustamisesta
 Euroopan unioni on liikenneyhteisösopimuksen osapuoli. Sopimusta on sovellettu väliaikaisesti vuodesta 2017, ja se tuli voimaan 1. toukokuuta 2019
 1
 .
 2.2Alueellinen ohjauskomitea
 Alueellinen ohjauskomitea on perustettu liikenneyhteisösopimuksen 24 artiklalla. Se vastaa liikenneyhteisösopimuksen hallinnoinnista ja varmistaa sopimuksen asianmukaisen täytäntöönpanon. Tätä varten se antaa suosituksia ja tekee päätöksiä liikenneyhteisösopimuksessa määrätyissä asioissa. Alueellinen ohjauskomitea muun muassa
 a) valmistelee ministerineuvoston työn,
 b) päättää teknisten komiteoiden perustamisesta,
 c) antaa suosituksia ja tekee päätöksiä liikenneyhteisösopimuksen mukaisesti,
 d) ryhtyy uusien EU:n säädösten osalta tarvittaviin toimiin erityisesti tarkistamalla liikenneyhteisösopimuksen liitettä I,
 e) nimittää ministerineuvostoa kuultuaan pysyvän sihteeristön johtajan,
 f) voi nimittää yhden tai useamman pysyvän sihteeristön varajohtajan,
 g) vahvistaa pysyvän sihteeristön säännöt,
 h) voi asiasta päätöksen tekemällä tarkistaa talousarvion rahoitusosuuksien tasoa,
 i) hyväksyy liikenneyhteisön vuotuisen talousarvion,
 j) hyväksyy päätöksen, jolla määritetään tarkemmin menettely talousarvion toteuttamiseksi, tilinpäätöksen esittämiseksi sekä tilintarkastusten ja muiden tarkastusten tekemiseksi,
 k) tekee päätökset kiistoista, jotka sopimuspuolet ovat tuoneet ratkaistaviksi,
 l) hyväksyy yleiset periaatteet oikeudesta tutustua liikenneyhteisösopimuksessa tai sen nojalla perustettujen elinten hallussaan pitämiin asiakirjoihin,
 m) hyväksyy kattavan verkon toteuttamisesta ministerineuvostolle esitettävät vuosikertomukset,
 n) tiettyjen unionin säädösten osalta vahvistaa aikarajat ja tavat, joiden mukaisesti kaakkoiseurooppalaisten osapuolten on saatettava kyseiset säädökset osaksi kansallista lainsäädäntöään.
 2.3Alueellisen ohjauskomitean suunnitellut säädökset
 Alueellisen ohjauskomitean on määrä hyväksyä päätökset liikenneyhteisön henkilöstön matkasäännöistä, liikenneyhteisön kokouksiin kutsuttujen ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaamista koskevista säännöistä, liikenneyhteisön talousarvion toteuttamismenettelystä sekä tilinpäätöksen esittämisestä ja tilintarkastuksesta.
 Suunnitellut päätökset sitovat osapuolia oikeudellisesti liikenneyhteistyösopimuksen 25 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
 Talousarvio- ja varainhoitosäännöt
 Ennen liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön johtajan nimittämistä Euroopan komissio hallinnoi talousarviota suoraan alueellisen ohjauskomitean valtuuttamana
 2
 ja unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien varainhoitosääntöjen mukaisesti.
 Sisäisten varainhoitosääntöjen hyväksyminen antaa pysyvän sihteeristön johtajalle hänen nimittämisensä jälkeen mahdollisuuden toteuttaa liikenneyhteisön talousarviota liikenneyhteisösopimuksen 36 artiklan mukaisesti.
 3.UNIONIN PUOLESTA OTETTAVA KANTA
 Näiden päätösten hyväksyminen alueellisen ohjauskomitean toimesta on tarpeen liikenneyhteisösopimuksen täytäntöönpanon ja pysyvän sihteeristön täyden rahoitusautonomian kannalta. Koska unioni on liikenneyhteisösopimuksen osapuoli, on tarpeen vahvistaa unionin kanta asiaan.
 4.OIKEUSPERUSTA
 4.1Menettelyllinen oikeusperusta
 4.1.1. Periaatteet
 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään, että neuvoston on hyväksyttävä päätös ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.
 Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
 3
 .
 4.1.2 Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa
 Alueellinen ohjauskomitea on sopimuksella (liikenneyhteisösopimus) perustettu elin.
 Säädökset, jotka alueellisen ohjauskomitean olisi annettava, ovat säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Liikenneyhteisösopimuksen 30 artiklan mukaisesti alueellisella ohjauskomitealla on valtuudet vahvistaa pysyvän sihteeristön säännöt erityisesti sihteeristön henkilöstön työolojen osalta. Liikenneyhteisösopimuksen 35 artiklan nojalla alueellisella ohjauskomitealla on valtuudet tehdä päätöksiä tarkemmasta menettelystä, jota noudatetaan talousarvion toteuttamisessa, tilinpäätöksen esittämisessä, tilintarkastuksessa ja tarkastuksissa. Nämä säännöt sisältävät luonteensa vuoksi, ja koska alueellista ohjauskomiteaa sääntelee kansainvälinen oikeus, osia, jotka vaikuttavat liikenneyhteisösopimuksen osapuolten oikeudelliseen asemaan ja näin ollen myös unionin oikeudelliseen asemaan. Tästä syystä niillä on katsottava olevan oikeusvaikutuksia.
 Suunnitelluilla säädöksillä ei täydennetä eikä muuteta liikenneyhteisösopimuksen institutionaalisia rakenteita.
 Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.
 4.2Aineellinen oikeusperusta
 4.2.1Periaatteet
 SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.
 4.2.2Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa
 Suunnitellut säädökset ovat tarpeen liikenneyhteisösopimuksen asianmukaisen toiminnan kannalta. Liikenneyhteisösopimuksen tavoitteet ja tekijät liittyvät maantie-, rautatie- ja sisävesiliikenteeseen, jotka kuuluvat SEUT-sopimuksen 91 artiklan soveltamisalaan, sekä meriliikenteeseen, joka kuuluu SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan. Suunniteltu säädös koskee horisontaalisen luonteensa vuoksi kaikkia näitä tekijöitä.
 Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana ovat seuraavat määräykset: SEUT-sopimuksen 91 artikla ja 100 artiklan 2 kohta.
 4.3Päätelmä
 Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 91 artikla ja 100 artiklan 2 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.
 5. SUUNNITELLUN SÄÄDÖKSEN JULKAISEMINEN
 Liikenneyhteisösopimuksen 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti alueellisen ohjauskomitean päätökset julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 2020/0064 (NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Euroopan unionin puolesta liikenneyhteisön alueellisessa ohjauskomiteassa otettavasta kannasta tiettyjen hallinnollisten ja henkilöstöasioiden sekä liikenneyhteisön varainhoitosääntöjen vahvistamisen osalta
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan ja 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
 ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)Unioni allekirjoitti sopimuksen liikenneyhteisön perustamisesta, jäljempänä ’liikenneyhteisösopimus’, neuvoston päätöksen (EU) 2017/1937
 4
 mukaisesti. Sopimus hyväksyttiin Euroopan unionin puolesta 4 päivänä maaliskuuta 2019
 5
 , ja se tuli voimaan 1 päivänä toukokuuta 2019.
 (2)Liikenneyhteisösopimuksen 30 artiklan ja 35 artiklan nojalla alueellinen ohjauskomitea voi hyväksyä sääntöjä, jotka koskevat liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön henkilöstön työoloja, talousarvion toteuttamista sekä tilinpäätöksen esittämistä ja tilintarkastusta.
 (3)Liikenneyhteisön alueellisen ohjauskomitean, jäljempänä ’ohjauskomitea’, on määrä hyväksyä päätökset liikenneyhteisön henkilöstön matkasäännöistä, liikenneyhteisön kokouksiin kutsuttujen ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaamista koskevista säännöistä, liikenneyhteisön talousarvion toteuttamismenettelystä sekä tilinpäätöksen esittämisestä ja tilintarkastuksesta.
 (4)On aiheellista hyväksyä alueellisessa ohjauskomiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska tällaiset päätökset ovat tarpeen liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön moitteettoman toiminnan kannalta ja niillä on oikeusvaikutuksia suhteessa unioniin,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Liikenneyhteisön alueellisessa ohjauskomiteassa unionin puolesta otettava kanta on tukea niiden päätösten hyväksymistä, jotka koskevat liikenneyhteisön henkilöstön matkasääntöjä, liikenneyhteisön kokouksiin kutsuttujen ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaamista koskevia sääntöjä, liikenneyhteisön talousarvion toteuttamismenettelyä sekä tilinpäätöksen esittämistä ja tilintarkastusta. Kanta perustuu tähän päätökseen liitettyihin ohjauskomitean päätösluonnoksiin.
 2 artikla
 Tämä päätös on osoitettu komissiolle.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 (1)
 NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2019/392, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2019, liikenneyhteisön perustamista koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta.
 (2)
 Liikenneyhteisön alueellisen ohjauskomitean päätös N:o 2019/1.
 (3)
 Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.
 (4)
 Neuvoston päätös (EU) 2017/1937, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017, liikenneyhteisön perustamista koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 278, 27.10.2017, s. 1).
 (5)
 NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2019/392, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2019, liikenneyhteisön perustamista koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta.
 ---documentbreak---
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 24.4.2020
 COM(2020) 159 final
 LIITTEET
 asiakirjaan
 Ehdotus neuvoston päätökseksi
 Euroopan unionin puolesta liikenneyhteisön alueellisessa ohjauskomiteassa otettavasta kannasta tiettyjen hallinnollisten ja henkilöstöasioiden sekä liikenneyhteisön varainhoitosääntöjen vahvistamisen osalta
 LIITE I
 LUONNOS
 LIIKENNEYHTEISÖN ALUEELLISEN OHJAUSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 2020/
 annettu ...,
 liikenneyhteisön matkasääntöjen hyväksymisestä
 LIIKENNEYHTEISÖN ALUEELLINEN OHJAUSKOMITEA, joka
 ottaa huomioon liikenneyhteisön perustamisesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan 1 kohdan ja 30 artiklan,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Hyväksytään liikenneyhteisön matkasäännöt.
 Alueellisen ohjauskomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Liikenneyhteisön matkasäännöt
 1.Soveltamisala
 1.1.Matkasääntöjä sovelletaan kaikkiin liikenneyhteisön edun mukaisiin, asemapaikasta alkaviin virkamatkoihin.
 1.2.Sääntöjä sovelletaan kaikkiin liikenneyhteisön henkilöstön jäseniin, joihin sovelletaan liikenneyhteisön henkilöstösääntöjä.
 2.Matkustuslupa
 2.1.Ennen virkamatkalle lähtöä matkaan on saatava lupa hyväksytyn matkustuspyynnön muodossa. Johtaja tai hänen valtuuttamansa virkamies hyväksyy matkustuspyynnöt kirjallisesti. Lupapyynnössä on annettava johtajalle kaikki tarvittavat tiedot, jotta tämä voi tehdä tietoon perustuvan päätöksen, kuten:
 –matkan tarkoitus, paikka sekä kokouksen (kokousten) alkamis- ja päättymisajat,
 –matkan kesto käytetyn kuljetusvälineen perusteella sekä edestakaisen matkan ajat ja reitti, tarvittaessa myös paikalliset matkat,
 –majoitusjärjestelyt,
 –arvioidut kustannukset, jotka perustuvat parhaaseen mahdolliseen hintalaatusuhteeseen.
 2.2.Henkilöstön jäsenen / virkamiehen vastuulla on hankkia tarvittava lupa ennen virkamatkan aloittamista. Henkilöstön jäsenen on säilytettävä hyväksytty virkamatkapyyntö ja virkamatkalta palattuaan liitettävä se matkakorvaushakemukseen yhdessä matkaraportin kanssa.
 2.3.Johtajan matkoista laaditaan etukäteen liitteessä I olevan mallin mukainen matkustusmuistio, jonka johtaja allekirjoittaa. Matkustusmuistiossa ilmoitetaan matkan syy ja suunniteltu kesto. Johtaja noudattaa näissä säännöissä määrättyjä yhteisiä menettelyjä.
 3.Kuljetus asemapaikasta virkamatkapaikalle
 3.1.Pääsääntöisesti sallitaan matkan tarkoitukseen ja kestoon nähden kaikkein kustannustehokkain liikennemuoto.
 3.2.Lentomatkat on tehtävä suorinta reittiä edullisimpaan saatavilla olevaan hintaan. Kun matkapäivien perusteella vaikuttaa siltä, että matkalla kannattaa viettää viikonloppu APEX-hintaisen
 1
 lipun saamiseksi, henkilöstön jäsen on oikeutettu lisäpäivärahaan edellyttäen, että APEX-hinnalla saadaan halvin saatavilla oleva lentolippu ja että voidaan saavuttaa kokonaissäästöjä.
 3.3.Jos matkustetaan rautateitse, tavanomainen käytäntö on toisen luokan lippu enintään 200 km:n matkalla ja ensimmäisen luokan lippu sitä pidemmällä matkalla.
 3.4.Jos lento- tai rautatieyhteyksiä ei ole saatavilla tai näin matkustaminen ei ole kustannustehokasta, matkustaminen linja-autolla tai autolla sallitaan.
 3.5.Kun autolla matkustaminen on sallittua, henkilöstön jäsentä kannustetaan käyttämään liikenneyhteisön tekemiä autonvuokrausjärjestelyjä. Liikenneyhteisö tarjoaa mahdollisimman hyvän saatavilla olevan vakuutusturvan. Jos vakuutukseen kuitenkin liittyy omavastuu, liikenneyhteisö kattaa sen. Liikenneyhteisö ei ole korvausvelvollinen tapauksissa, joissa vakuutus ei kata vahinkoa, katoamista tai varkautta.
 3.6.Yksityisauton käyttö voidaan sallia poikkeuksellisesti. Tällöin henkilöstön jäsenelle korvataan kustannukset, jotka vastaavat vastaavan luokan junalipun kustannuksia 3.3 kohdan mukaisesti. Jos useampi kuin yksi henkilöstön jäsen matkustaa autolla, korvaus maksetaan ainoastaan auton omistajalle. Jos käytetään yksityisautoa, liikenneyhteisö ei voi ottaa vastuuta mistään kolmannen osapuolen vaatimuksesta, auton vahingoittumisesta tai autoon jääneiden henkilökohtaisten tavaroiden katoamisesta tai varkaudesta.
 3.7.Henkilöstön jäsenet voivat sisällyttää yksityisiä matkakohteita viralliseen matkareittiin ainoastaan, jos johtaja on antanut siihen asianmukaisesti luvan. Jos yksityisen matkakohteen mukaan ottaminen johtaa korkeampiin kustannuksiin, henkilöstön jäsenen on maksettava virallisen reitin hinnan ja korkeamman hinnan välinen erotus.
 4.Lippujen hankkiminen
 4.1.Matkajärjestelyjen hoitaminen on keskitetty liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön hallinto-osastolle.
 4.2.Henkilöstön jäsenten odotetaan ilmoittavan matkustustarpeistaan mahdollisimman aikaisessa vaiheessa, jotta matkaliput saataisiin mahdollisimman edulliseen hintaan.
 4.3.Hallinto-osasto lähettää hyväksytyn virkamatkapyynnön valtuutetulle matkatoimistolle ja antaa sen takaisin matkustajalle. Liikenneyhteisö ohjeistaa matkatoimistoa olemaan lunastamatta ja toimittamatta lippuja ennen kuin matkatoimisto on saanut hyväksytyn matkapyynnön faksitse. Samaa menettelyä sovelletaan junalippuihin. Jos junalippuja ei voi hankkia matkatoimiston kautta, henkilöstön jäsenet voivat ostaa omat junalippunsa ja saada niistä korvauksen sen jälkeen, kun asianomainen matkakorvaushakemus on jätetty.
 5.Matkakulut
 Liikenneyhteisö maksaa tai korvaa asiakirjatodisteiden perusteella seuraavat matkakulut:
 –Kuljetuskustannukset, mukaan lukien kuljetus lentoasemalle tai muuhun lähtö- tai saapumispaikkaan ja takaisin (eli hotelli, muu majapaikka, kokouspaikka, liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön tilat)
 –Päiväraha
 –Muut kulut, jotka liittyvät suoraan matkaan ja jotka hyväksytään matkustuspyynnön yhteydessä (esim. ylimääräiset matkatavarat, viisumikulut sekä konferenssien ja seminaarien ilmoittautumismaksut).
 6.Kuljetus asemapaikan lentoasemille, satamiin ja rautatieasemille ja takaisin
 Henkilöstön olisi pääsääntöisesti käytettävä julkista liikennettä. Johtaja voi kuitenkin antaa luvan taksimatkoihin, jos se on perusteltua, erityisesti jos kaksi tai useampi virkamatkalla olevaa henkilöstön jäsentä matkustaa samalla taksilla, jos muita julkisen liikenteen vaihtoehtoja ei ole käytettävissä tai jos taksimatka tapahtuu ennen klo 8:aa tai klo 20:n jälkeen. Vastaavat kustannukset korvataan asiakirjatodisteita vastaan. Yksityisajoneuvon käyttö voidaan sallia, jos se on perusteltua. Tällöin korvaus rajoittuu pysäköintimaksuihin (pysäköinti lentoasemalla, rautatieasemalla tai satamassa) asiakirjatodisteita vastaan.
 7.Kuljetukset paikassa, jonne virkamatka suuntautuu
 Pääsääntöisesti olisi käytettävä julkista liikennettä. Taksin käyttö on kuitenkin sallittua, jos julkinen liikenne ei ole asianmukainen vaihtoehto (esimerkiksi turvallisuussyistä). Allekirjoittamalla asianomaisen henkilöstön jäsenen korvaushakemuksen johtaja hyväksyy tämän seikan. Kulut korvataan asiakirjatodisteita vastaan.
 8.Virkamatkan peruuttaminen tai muuttaminen ennen lähtöä
 Jos virkamatka peruutetaan tai sitä muutetaan, henkilöstön jäsenen on
 –ilmoitettava asiasta heti johtajalle ja hallinto-osastolle ja esitettävä perustelut,
 –peruutettava heti tai varattava uudelleen valtuutetun matkatoimiston lunastamat liput ja varaukset kirjallisesti, vaikka maksua ei palautettaisi,
 –toteutettava tarvittavat toimenpiteet suoraan muulla tavoin hankittujen lippujen peruuttamiseksi tai varaamiseksi uudelleen,
 –peruutettava heti kirjallisesti hotellivaraukset ja autonvuokrausvaraukset tai muutettava niitä kirjallisesti,
 –laadittava selvitys peruutuksesta/muutoksesta aiheutuneista kuluista.
 Liikenneyhteisö kattaa peruutus- ja uudelleenvarauskustannukset käytetystä varaustavasta riippumatta.
 9.Virkamatkan pidentäminen
 Virkamatkaa voidaan joutua pidentämään odottamattomien olosuhteiden vuoksi. Jos matkamääräyksessä alun perin ilmoitettua matkan kestoa pidennetään, mikä aiheuttaa lisäkustannuksia, tämä on mainittava matkakulujen korvaushakemuksessa (ks. 15 kohta).
 10.Virkamatkan keskeyttäminen
 Virkamatka voidaan keskeyttää yksikön tarpeiden, ylivoimaisen esteen tai johtajan sellaisiksi toteamien vakavien henkilökohtaisten syiden vuoksi. Johtajan on hyväksyttävä keskeytys etukäteen lukuun ottamatta äärimmäisen kiireellisiä tapauksia tai tapauksia, joissa johtajaa ei voida tavoittaa. Liikenneyhteisö korvaa kaikki johtajan edellä mainituista syistä hyväksymästä keskeytyksestä aiheutuvat kulut, ja ne korvataan osana virkamatkaa.
 11.Henkilökohtaisista syistä tehdyt muutokset
 Virkamatkoilla työskentelevälle henkilöstölle voidaan antaa lupa mukauttaa aikataulua tai majoitus- tai matkajärjestelyjä henkilökohtaisista syistä. Tällöin henkilöstön jäsenen on liitettävä lupapyyntöön ehdotettujen kustannusten ja niiden kustannusten vertailu, jotka olisivat aiheutuneet ilman tällaisia muutoksia. Vertailu on laadittava saman ajankohdan perusteella, käyttäen yhtä matkan järjestämiseksi valituista menetelmistä ja samankaltaisia ehtoja. Virkamatkalle lähtevä henkilö vastaa suoraan ja henkilökohtaisesti (hallinto-osaston hänelle ilmoittamalla tavalla) seuraavista:
 –henkilökohtaisista syistä tehdyistä muutoksista mahdollisesti aiheutuvat lisäkustannukset
 2
 , mukaan lukien lähtö toisesta paikasta ja/tai paluu toiseen paikkaan, jos vertailu osoittaa, että virkamatkan kustannukset ovat nousseet,
 –vertailun suorittamisesta mahdollisesti perityt maksut, jos vertailun teki matkatoimisto.
 12.Päiväraha
 12.1.Päiväraha korvaa maksetut majoitus- ja ateriakustannukset, palvelurahat ja muut kulut.
 12.2.Jos virkamatka liittyy EU:n rahoittamiin ulkomaanapua koskeviin sopimuksiin, päiväraha määräytyy viimeisimmän taulukon
 3
 mukaisesti.
 Päivärahan suuruus määräytyy majoituspaikkakunnan mukaan. Matkan alkamispäivältä päiväraha maksetaan koko päivältä. Päivärahaa ei makseta matkan päättymispäivältä, eli päiväraha määräytyy yöpymisten määrän mukaan.
 12.3.Johtaja voi poikkeuksellisesti ja tapauskohtaisesti hyväksyä suuremman korvauksen, jos matkustajaa pyydetään yöpymään ennalta määrätyissä hotelleissa, joissa huoneen hintaan kuluu päivärahasta vähintään 60 prosenttia. Tällaisissa tapauksissa majoituskulut korvataan sen jälkeen kun asianomainen lasku on esitetty. Virkamatkapyynnössä on joka tapauksessa kuvattava olosuhteet, joiden vuoksi korkeampi korvaus on perusteltu, ja korvaukselle on saatava ennakkohyväksyntä.
 12.4.Alennettua päivärahaa maksetaan, jos
 12.4.1.matkustamiseen ei liity yöpymistä:
 –kulloisenkin määräpaikan mukaisesta päivärahasta maksetaan 50 prosenttia, jos matka kestää vähintään 8 tuntia,
 –jos matka kestää alle 8 mutta yli 5 tuntia, päivärahasta maksetaan 35 prosenttia,
 –jos matka kestää enintään 5 tuntia, päivärahasta maksetaan 20 prosenttia;
 12.4.2.matkustajalle tarjotaan ilmainen majoitus:
 –kulloisenkin määräpaikan mukaisesta päivärahasta maksetaan 50 prosenttia;
 12.4.3.matkaan sisältyy mannertenvälisiä lentoja tai junamatkoja:
 –kulloisenkin määräpaikan mukaisesta päivärahasta maksetaan 50 prosenttia;
 12.4.4.matkustajalle tarjotaan ilmaisia aterioita (aamiainen, lounas ja/tai illallinen):
 –kustakin ilmaisesta ateriasta päivärahaa alennetaan 10 prosenttia;
 12.4.5.matkustajalle tarjotaan ilmainen majoitus ja ilmaisia aterioita:
 –päivärahasta maksetaan 20 prosenttia.
 12.5.Jos kyseessä on isäntämaassa (Serbiassa) tehtävä matka, sovelletaan isäntämaan mukaista päivärahaa. Jos Serbiassa tehtävän matkan päivärahaa on alennettava, sovelletaan samoja säännöksiä kuin ulkomaille matkustamiseen.
 12.6.Kun tapahtuman järjestäjä vastaa kaikista kuluista, sovelletaan edellä esitettyjä päivärahan laskentaa koskevia säännöksiä.
 12.7.Päivärahaa ei makseta siitä osasta matkaa, johon on tehty 11 artiklan mukaisia muutoksia (henkilökohtaisista syistä tehdyt muutokset).
 13.Matkaennakot
 13.1.Jos matkustaja sitä pyytää, liikenneyhteisö myöntää virkamatkoja varten ennakon, jonka suuruus on enintään 80 prosenttia matkan päivärahasta. Matkaennakkoa on pyydettävä vähintään 4 työpäivää ennen lähtöpäivää.
 13.2.Ennakkomaksut vähennetään virkamatkakulujen kattamiseksi maksettavista korvauksista. Jos ennakkomaksu osoittautuu virkamatkan todellisia kustannuksia suuremmaksi, ylijäämä peritään myöhemmin kertasuorituksena virkamatkan suorittajan seuraavasta palkasta. Jos henkilöstön jäsenelle on maksettu ennakkomaksu virkamatkasta, joka myöhemmin peruutetaan, ennakon määrä vähennetään automaattisesti seuraavasta palkasta.
 14.Matkaraportit
 Virkamatkalla olleen henkilöstön jäsenen on toimitettava lyhyt matkaraportti viikon kuluessa paluunsa jälkeen. Matkaraporttiin on saatava esimiehen allekirjoitus, minkä jälkeen se liitetään matkakorvaushakemukseen ja lähetetään johtajalle ja tarvittaessa asianomaiselle henkilöstölle.
 15.Matkakulujen korvaaminen
 15.1.Matkakulujen korvaushakemus, johon on liitetty matkaraportti, matkustuslupa ja asiakirjatodisteet, on toimitettava hallintoyksikölle ja johtajalle viikon kuluessa paluusta riippumatta siitä, onko maksettu matkaennakko. Hotelli- ja aterialaskuja tai muita kuluja ei tarvitse liittää mukaan, koska vahvistettu päiväraha on kiinteämääräinen korvaus näistä kuluista.
 15.2.Jos henkilöstön jäsen on saanut matkaennakkoa eikä toimita matkakorvaushakemusta määräajassa, matkaennakko vähennetään seuraavasta palkasta. Vähennetty matkaennakko korvataan ainoastaan, jos matkakorvaushakemus tehdään.
 16.Henkilöstön vastuu ja korvausvastuu
 Henkilöstön jäsenet vastaavat matkaansa suunnitellessaan, toteuttaessaan ja siitä raportoidessaan tekemiensä ilmoitusten ja antamiensa tietojen paikkansapitävyydestä ja täydellisyydestä. He ovat vastuussa aiheettomista summista tai virheellisestä toiminnasta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liikenneyhteisön henkilöstösääntöjen soveltamista.
 Henkilöstön jäsenten on toteutettava virkamatkat liikenneyhteisön henkilöstösäännöissä vahvistettujen yleisten suorituskykyvaatimusten mukaisesti. Henkilöstön jäsenten odotetaan noudattavan mitä tiukimpia ammattietiikkaa koskevia normeja ja pysyvän aina riippumattomina.
 17.Valvontatoimenpiteet
 Liikenneyhteisö säilyttää matkustuslupaan, matkojen suunnitteluun ja järjestämiseen sekä maksujen suorittamiseen liittyvät tiedot, asiakirjat ja todisteet viiden vuoden ajan.
 Sovelletaan liikenneyhteisön varainhoitosääntöjä ja tarkastusmenettelyjä.
 18.Loppuhuomautukset
 Näitä matkasääntöjä sovelletaan sitä päivää seuraavasta päivästä, jona alueellinen ohjauskomitea on hyväksynyt ne.
 LIITE I - B
 MATKUSTUSMUISTIO
 liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön johtajan virkamatkaa varten
 Täytetään ja allekirjoitetaan ennen lähtöä:
 MATKAN TARKOITUS
 MÄÄRÄPAIKKA
 LÄHTÖPÄIVÄ
 PALUUPÄIVÄ
 REITTI
 MAJOITUSJÄRJESTELYT
 YHDISTETTY YKSITYISMATKAAN
 □ ei
 □ kyllä:
 □ matkan kustannukset yhdistettynä yksityismatkaan: ..........
 □ matkan kustannukset ilman yksityismatkaa:
 KUSTANNUSARVIO
 HUOMAUTUKSET
 Allekirjoitus:
 Päiväys:
 Täytetään ja allekirjoitetaan virkamatkalta paluun jälkeen:
 LOPULLISET KUSTANNUKSET
 Matkakulut:
 Päiväraha:
 Muut:
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ
 SAAVUTETTIINKO MATKAN TAVOITE?
 KYLLÄ/EI
 HUOMAUTUKSET:
 Allekirjoitus:
 Päiväys:
 LIITE II
 LUONNOS
 LIIKENNEYHTEISÖN ALUEELLISEN OHJAUSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 2020/
 annettu ...,
 kokouksiin asiantuntijoina kutsun saaneiden, liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön ulkopuolisten henkilöiden kulujen korvaamista koskevien sääntöjen hyväksymisestä
 LIIKENNEYHTEISÖN ALUEELLINEN OHJAUSKOMITEA, joka
 ottaa huomioon liikenneyhteisön perustamisesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan 1 kohdan ja 35 artiklan,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Hyväksytään liikenneyhteisön kokouksiin asiantuntijoina kutsun saaneiden, liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön ulkopuolisten henkilöiden kulujen korvaamista koskevat säännöt.
 Alueellisen ohjauskomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Kokouksiin asiantuntijoina kutsun saaneiden, liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön ulkopuolisten henkilöiden kulujen korvaamista koskevat säännöt
 1 ARTIKLA
 1.Näitä sääntöjä sovelletaan
 (a)jokaiseen liikenneyhteisön ulkopuoliseen henkilöön, joka on kutsuttu antamaan tiettyä asiaa koskeva asiantuntijalausunto johonkin komiteaan tai työryhmään, kokouspaikasta riippumatta;
 (b)jokaiseen henkilöön, joka avustaa liikenneyhteisön asiantuntijaksi kokouksiin kutsumaa vammaista henkilöä.
 2.Asiantuntijat voivat olla yksityissektorin asiantuntijoita tai valtionhallinnon asiantuntijoita:
 (a)yksityissektorin asiantuntijat ovat henkilöitä, jotka edustavat kansalaisyhteiskuntaa tai työskentelevät yksityisoikeudelliselle organisaatiolle ja jotka on kutsuttu antamaan henkilökohtaisia taitojaan liikenneyhteisön käytettäväksi tai edustamaan organisaatiotaan tietyllä alalla mutta ei puolustamaan minkään maan etuja;
 (b)valtionhallinnon asiantuntijat ovat henkilöitä, jotka on kutsuttu kokouksiin EU:n jäsenvaltion tai kaakkoiseurooppalaisen osapuolen kansallisen, alueellisen tai paikallisen viranomaisen edustajina tai jotka tällainen viranomainen on nimennyt.
 2 ARTIKLA
 Liikenneyhteisön pysyvä sihteeristö ei vastaa kutsun saaneille asiantuntijoille tai vammaisten asiantuntijoiden mukana matkustaville avustajille matkustuksen tai kokouspaikalla oleskelun aikana aiheutuneista aineellisista, aineettomista tai fyysisistä vahingoista, elleivät ne ole suoraan liikenneyhteisön pysyvästä sihteeristöstä johtuvia.
 Liikenneyhteisö ei varsinkaan ole vastuussa onnettomuuksista, joissa on osallisina kutsuttuja asiantuntijoita, jotka matkustavat kokoukseen omia kulkuvälineitään käyttäen.
 3 ARTIKLA
 1.Jokainen asiantuntija voi saada korvausta matkakuluista matkalta siitä paikasta, johon hänelle lähetettiin kutsu (työ- tai kotiosoite), kokouspaikalle; korvaus määräytyy matkan pituuden huomioon ottaen sopivimman liikennevälineen mukaan. Yleensä alle 400 kilometrin matkoilla (yksisuuntainen matka rautateitse virallisesti lasketun etäisyyden mukaan) sopivin kulkuneuvo on juna, ensimmäisessä luokassa, ja pidemmillä matkoilla lentokone, turistiluokassa. Silloin kun lentomatkaan sisältyy vähintään 4 tuntia kestävä lento, matkakulut korvataan bisnesluokan mukaan.
 2.Liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön johtaja pyrkii erityisesti varmistamaan, että kokoukset järjestetään siten, että asiantuntijat voivat hyödyntää kaikkein edullisimpia matkalippuja. Liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön johtaja tutkii erityisen tarkasti kaikki korvaushakemukset, jotka koskevat epätavallisen kalliita lentolippuja. Hänellä on oikeus suorittaa kaikki tarpeelliset tutkimukset ja pyytää asiantuntijalta kaikki tarvittavat todisteet. Perustelluissa tapauksissa hänellä on myös oikeus maksaa korvauksia vain sen verran kuin tavanomainen matka asiantuntijan työskentely- tai asuinpaikan ja kokouspaikan välillä yleensä maksaa.
 3.Matkakulut korvataan alkuperäisiä asiakirjatodisteita vastaan: Tositteeksi kelpaavat matkaliput tai -laskut tai internetissä tehtyjen varausten kohdalla tulosteet sähköisistä varausvahvistuksista sekä menomatkan maihinnousukortit. Tositteista on käytävä ilmi matkustusluokka, matkustusaika sekä maksettu määrä.
 4.Korvaus matkakuluista henkilöautolla lasketaan ensimmäisen luokan junalipun perusteella.
 5.Silloin kun junayhteyttä ei ole, korvaus henkilöauton käytöstä on 0,22 euroa kilometriltä.
 6.Taksikuluja ei korvata.
 4 ARTIKLA
 1.Jokaiselta kokouspäivältä kertakorvauksena maksettu päiväraha kattaa kaikki kokouspaikkakunnalla aiheutuvat kulut, kuten ateriat, paikalliset matkat (bussi, raitiovaunu, metro, taksi, pysäköinti, moottoritiemaksut jne.) sekä matka- ja tapaturmavakuutuksen.
 2.Päiväraha on 92 euroa.
 3.Jos kutsussa mainittu lähtöpaikka sijaitsee enintään 100 kilometrin etäisyydellä kokouspaikasta, päivärahaa alennetaan 50 prosenttia.
 4.Jos asiantuntija joutuu yöpymään yhden tai useamman yön kokouspaikkakunnalla, koska kokous- ja lento- tai juna-aikatauluja ei ole pystytty sovittamaan yhteen
 4
 , asiantuntijalle myönnetään myös majoituskorvaus. Kyseinen korvaus on 100 euroa yöltä. Korvattavien öiden määrä on enintään kokoukseen käytettyjen päivien lukumäärä + 1.
 5.Poikkeuksellisesti voidaan myöntää ylimääräinen majoituskorvaus ja/tai ylimääräinen päiväraha, jos oleskelun pidentäminen alentaa matkakuluja enemmän kuin näiden poikkeuksellisesti myönnettyjen korvausten määrä on yhteenlaskettuna.
 6.Päivärahaa ja/tai majoituskorvausta voidaan korottaa 50 prosenttia liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön johtajan perustellulla päätöksellä erittäin korkean tason asiantuntijoiden osalta.
 5 ARTIKLA
 Jos 4 artiklassa tarkoitetut korvaukset ovat selvästi riittämättömät, kun otetaan huomioon vammaisille asiantuntijoille heidän vammansa takia tai heidän mukanaan matkustavista avustajista aiheutuneet kustannukset, kustannukset korvataan liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön johtajan pyynnöstä, kunhan niiden tueksi esitetään asiakirjatodisteet.
 6 ARTIKLA
 1.Yksityissektorin asiantuntijoilla on oikeus saada päiväraha kultakin kokouspäivältä ja tarvittaessa majoituskorvaus, jos ei kutsukirjeessä eikä kokouksen järjestämispyynnössä muuta mainita. Edellytyksenä on, että he vakuuttavat, että he eivät saa samasta oleskelusta vastaavaa korvausta miltään muulta taholta. Liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön johtaja varmistaa, että kutsukirjeiden sisältö on johdonmukainen kokouksen järjestämispyynnön kanssa.
 2.Valtionhallinnon asiantuntijat saavat päivärahan kultakin kokouspäivältä ja tapauksen mukaan majoituskorvausta sillä edellytyksellä, että siitä on määrätty komitean tai työryhmän työjärjestyksessä ja että asiantuntijat vakuuttavat, että he eivät saa samasta oleskelusta vastaavaa korvausta edustamaltaan viranomaiselta.
 3.Liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön johtaja voi perustellulla päätöksellä ja asiakirjatodisteita vastaan antaa luvan sellaisten kulujen korvaamiseen, joita kutsutuille asiantuntijoille on aiheutunut heidän kirjallisesti vastaanottamistaan erityisohjeista.
 4.Kaikki matkakorvaukset, päivärahat ja/tai majoituskorvaukset maksetaan samalle pankkitilille.
 5.Valtionhallinnon asiantuntijoiden korvaukset maksetaan valtionhallinnon, ministeriön tai julkisen elimen nimissä olevalle tilille, ellei valtionhallinto, ministeriö tai julkinen elin toisin määrää.
 7 ARTIKLA
 1.Kuhunkin kokoukseen saa kutsua valtionhallinnon asiantuntijoina enintään yhden asiantuntijan kutakin kaakkoiseurooppalaista osapuolta ja kutakin EU:n jäsenvaltiota kohden riippumatta siitä, onko asiantuntijoilla oikeus kulukorvaukseen; yksityissektorin asiantuntijoita saa kutsua yhtä paljon kuin valtionhallinnon asiantuntijoita.
 2.Liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön johtaja voi poiketa tästä säännöstä perustellulla päätöksellä, jos kyseessä on useiden komiteoiden tai työryhmien yhteiskokous.
 8 ARTIKLA
 1.Maksumääräys perustuu asiantuntijan sekä asiantuntijan läsnäolon todistavan kokouksen sihteerin asianmukaisesti täyttämään ja allekirjoittamaan korvauspyyntöön.
 2.Asiantuntijoiden on toimitettava kokouksen sihteerille korvauksiin tarvittavat asiakirjat kirjeitse, faksilla tai sähköpostitse, postileimalla leimattuna tai päivättynä viimeistään 30 kalenteripäivää viimeisen kokouspäivän jälkeen.
 3.Liikenneyhteisön pysyvä sihteeristö korvaa asiantuntijoiden kulut 30 kalenteripäivän kuluessa.
 4.Jollei asiantuntija pysty esittämään liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön johtajan perustellulla päätöksellä hyväksymää asianmukaista perustelua, 2 kohdan noudattamatta jättäminen vapauttaa liikenneyhteisön velvollisuudesta korvata matkakulut tai maksaa korvaukset.
 9 ARTIKLA
 1.Matkakulut korvataan euroina, tarvittaessa kokouspäivänä voimassa olleen valuuttakurssin mukaisesti.
 2.Päiväraha ja mahdollinen majoituskorvaus maksetaan euroina kokouspäivänä voimassa olleen kiinteän määrän perusteella.
 LIITE III
 LUONNOS
 LIIKENNEYHTEISÖN ALUEELLISEN OHJAUSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 2020/
 annettu ...,
 liikenneyhteisöön sovellettavasta talousarvion toteuttamismenettelystä sekä tilinpäätöksen esittämisestä ja tilintarkastuksesta
 LIIKENNEYHTEISÖN ALUEELLINEN OHJAUSKOMITEA, joka
 ottaa huomioon liikenneyhteisön perustamisesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan 1 kohdan ja 35 artiklan,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Hyväksytään liikenneyhteisöön sovellettavat varainhoitosäännöt ja tarkastusmenettelyt.
 Alueellisen ohjauskomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 LIITE III
 SISÄLLYSLUETTELO
 I OSASTO: KOHDE
 II OSASTO: OSAPUOLTEN VELVOITTEET
 III OSASTO: TALOUSARVIOTA KOSKEVAT PERIAATTEET
 1 LUKU TALOUSARVION TOTUUDENMUKAISUUDEN PERIAATE
 2 LUKU VUOTUISPERIAATE
 3 LUKU TASAPAINOPERIAATE
 4 LUKU LASKENTAYKSIKÖN PERIAATE
 5 LUKU YLEISKATTEISUUSPERIAATE
 6 LUKU ERITTELYPERIAATE
 7 LUKU MOITTEETTOMAN VARAINHOIDON PERIAATE
 8 LUKU AVOIMUUSPERIAATE
 9 LUKU TALOUSARVION TOTEUTTAMISEN SISÄINEN VALVONTA
 IV OSASTO: TALOUSARVIOKOMITEA
 V OSASTO: TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN
 1 LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET
 2 LUKU TALOUSHALLINNON TOIMIJAT
 3 LUKU TALOUSHALLINNON TOIMIJOIDEN VASTUU
 4 LUKU TULOTAPAHTUMAT
 5 LUKU MENOTAPAHTUMAT
 VI OSASTO: JULKISET HANKINNAT
 VII OSASTO: TILINPÄÄTÖKSEN ESITTÄMINEN JA KIRJANPITO
 1 LUKU TILINPÄÄTÖKSEN ESITTÄMINEN
 2 LUKU KIRJANPITO
 3 LUKU OMAISUUSLUETTELOT
 VIII OSASTO: ULKOINEN TARKASTUS JA TALOUDELLISTEN ETUJEN SUOJAAMINEN
 1 LUKU ULKOINEN TARKASTUS
 IX OSASTO: SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET
 I OSASTO
 KOHDE
 1 artikla
 Näissä säännöissä vahvistetaan menettelyt liikenneyhteisön talousarvion toteuttamiseksi liikenneyhteisön perustamista koskevan sopimuksen
 5
 , jäljempänä ’liikenneyhteisösopimus’, 35 artiklan mukaisesti.
 II OSASTO
 OSAPUOLTEN VELVOITTEET
 2 artikla
 1.Osapuolet siirtävät 75 prosenttia rahoitusosuuksistaan liikenneyhteisölle viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä maaliskuuta. Osapuolet siirtävät loput 25 prosenttia rahoitusosuuksistaan viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä kesäkuuta.
 2.Liikenneyhteisön osapuolten rahoitusosuudet on maksettava euroina.
 3.Liikenneyhteisö vastaa maksupalveluntarjoajansa perimistä maksutapahtumakustannuksista, ja sopimuspuolet vastaavat maksupalveluntarjoajansa perimistä maksutapahtumakustannuksista.
 III OSASTO
 TALOUSARVIOTA KOSKEVAT PERIAATTEET
 3 artikla
 Liikenneyhteisön talousarvion, jäljempänä ’talousarvio’, toteuttamisessa noudatetaan näissä säännöissä säädettyjä talousarvion totuudenmukaisuuden, vuotuisuuden, tasapainon, laskentayksikön, yleiskatteisuuden, erittelyn, vaikuttavaa ja tehokasta sisäistä valvontaa edellyttävän moitteettoman varainhoidon sekä avoimuuden periaatteita.
 1 LUKU
 TALOUSARVION TOTUUDENMUKAISUUDEN PERIAATE
 4 artikla
 Menoon ei saa sitoutua eikä sitä saa hyväksyä maksettavaksi, jos se ylittää vahvistetun määrärahan.
 2 LUKU
 VUOTUISPERIAATE
 5 artikla
 Hallintomenot sopimuksista, jotka ylittävät varainhoitovuoden keston joko paikallisen käytännön takia tai kaluston hankkimiseen liittyvistä syistä, otetaan sen varainhoitovuoden talousarvioon, jonka aikana ne on suoritettu.
 6 artikla
 1.Tietylle varainhoitovuodelle myönnettyjä talousarviomäärärahoja saadaan käyttää ainoastaan kattamaan menot, joihin on sitouduttu ja jotka on maksettu saman varainhoitovuoden aikana, sekä sellaisista sitoumuksista johtuvat määrät, jotka siirtyvät edellisiltä varainhoitovuosilta.
 2.Maksusitoumusmäärärahat otetaan varainhoitovuoden kirjanpitoon kattamaan viimeistään saman vuoden 31 päivänä joulukuuta tehdyt oikeudelliset sitoumukset.
 3.Maksumäärärahat kirjataan tietyn varainhoitovuoden tileille niiden maksujen perusteella, jotka tilinpitäjä on suorittanut viimeistään saman vuoden 31 päivänä joulukuuta.
 4.Edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyt määrärahat yksilöidään kirjanpidossa.
 3 LUKU
 TASAPAINOPERIAATE
 7 artikla
 Liikenneyhteisö ei saa ottaa lainaa.
 4 LUKU
 LASKENTAYKSIKÖN PERIAATE
 8 artikla
 Talousarvio toteutetaan euroina, ja kaikki tilit ovat euromääräisiä. Kassavaroja varten liikenneyhteisön pysyvällä sihteeristöllä on kuitenkin valtuudet suorittaa maksutapahtumia muissa valuutoissa.
 5 LUKU
 YLEISKATTEISUUSPERIAATE
 9 artikla
 1.Maksuvaatimukset, laskut tai maksuselvitykset voidaan hyväksyä nettomääräisinä eli niistä voidaan vähentää:
 (a)sopimuspuolille määrätyt sakot, mukaan lukien julkisia hankintoja koskevat sopimukset;
 (b)aiheettomasti maksettujen rahamäärien oikaisut, jotka voidaan tehdä vähennyksinä samalle saajalle suoritettavista samanluonteisista väli- tai loppumaksuista, jotka katetaan samasta luvusta, samalta momentilta ja samana varainhoitovuotena kuin liikaa suoritettu määrä.
 2.Laskuista ja muista maksupyynnöistä vähennettyjä käteisalennuksia, palautuksia ja muita alennuksia ei tulouteta liikenneyhteisölle.
 3.Mahdollinen alijäämä otetaan talousarvioon menona.
 6 LUKU
 ERITTELYPERIAATE
 10 artikla
 1.Johtaja voi käyttää tiettyyn budjettikohtaan osoitettuja määrärahoja toiseen budjettikohtaan osoitettujen talousarviomäärärahojen tarkoituksiin, jos alueellisen ohjauskomitean päätös asianomaisen talousarvion vahvistamisesta sen sallii, ja sallituissa rajoissa.
 2.Johtaja ilmoittaa asiasta alueelliselle ohjauskomitealle 7 päivän kuluessa siitä, kun hän on tehnyt 1 kohdan mukaisen päätöksen.
 7 LUKU
 MOITTEETTOMAN VARAINHOIDON PERIAATE
 11 artikla
 4.Talousarviomäärärahojen käytössä on noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta, joka sisältää taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteet.
 5.Taloudellisuuden periaate edellyttää, että varat, joita liikenneyhteisö käyttää toimintojensa toteuttamiseksi, ovat käytettävissä oikeaan aikaan ja että ne ovat määrältään riittävät, laadultaan asianmukaiset sekä kustannuksiltaan mahdollisimman edulliset.
 6.Tehokkuuden periaatteen tarkoituksena on saavuttaa käytetyillä varoilla parhaat mahdolliset tulokset.
 7.Vaikuttavuuden periaatteen tarkoituksena on saavuttaa toiminnalle asetetut tavoitteet ja siltä odotetut tulokset. Tulokset on arvioitava.
 8 LUKU
 AVOIMUUSPERIAATE
 12 artikla
 8.Talousarvion toteuttamisessa sekä tilinpäätöksen esittämisessä noudatetaan avoimuusperiaatetta.
 9.Talousarvio ja lisätalousarviot julkaistaan lopullisessa muodossaan liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön verkkosivustolla.
 9 LUKU
 TALOUSARVION TOTEUTTAMISEN SISÄINEN VALVONTA
 13 artikla
 1.Liikenneyhteisön talousarvion toteuttamisessa on noudatettava vaikuttavaa ja tehokasta sisäistä valvontaa.
 2.Liikenneyhteisön talousarvion toteuttamisen yhteydessä sisäisellä valvonnalla tarkoitetaan hallinnon kaikilla tasoilla sovellettavaa prosessia, jonka avulla on tarkoitus saada riittävä varmuus siitä, että seuraavat tavoitteet saavutetaan:
 (a)toimien tehokkuus, vaikuttavuus ja taloudellisuus;
 (b)raportoinnin luotettavuus;
 (c)varojen ja tietojen turvaaminen;
 (d)petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisy, havaitseminen, korjaaminen ja seuranta;
 (e)tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvien riskien riittävä hallinta ottaen huomioon ohjelmien monivuotisuus ja suoritettavien maksujen luonne.
 3.Vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan on perustuttava parhaisiin kansainvälisiin käytäntöihin, siihen on kuuluttava asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 36 artiklan 3 ja 4 kohdassa säädetyt seikat ja siinä on otettava huomioon liikenneyhteisön rakenne ja koko, sille annettujen tehtävien luonne sekä asianomaiset määrät ja taloudelliset ja operatiiviset riskit.
 IV OSASTO
 TALOUSARVIOKOMITEA
 14 artikla
 1.Perustetaan talousarviokomitea.
 2.Talousarviokomitea neuvoo johtajaa liikenneyhteisön toimintaan liittyvässä varainhoidossa.
 3.Talousarviokomitea voi raportoida alueelliselle ohjauskomitealle ja antaa suosituksia talousarvioasioista ja kaikista asioista, joilla voi olla vaikutusta talousarvioon.
 4.Edellä 2 kohdassa kuvattujen tehtävien suorittamiseksi talousarviokomitealle annetaan kaikki tarvittavat tiedot tai selvitykset talousarvioasioista ja seikoista, joilla voi olla talousarviovaikutuksia.
 15 artikla
 1.Talousarviokomiteassa on yksi jäsen kustakin kaakkoiseurooppalaisesta osapuolesta ja kaksi Euroopan unionin jäsentä, joita edustaa Euroopan komissio.
 2.Talousarviokomitean kokousten puheenjohtajana toimii Euroopan komissio. Puheenjohtaja voi nimittää rinnakkaispuheenjohtajan.
 3.Talousarviokomitea pitää vähintään kaksi sääntömääräistä kokousta vuodessa. Lisäksi se kokoontuu puheenjohtajan aloitteesta tai jos vähintään kolmannes sen jäsenistä sitä pyytää.
 4.Talousarviokomitea vahvistaa oman työjärjestyksensä. Sen suositukset voidaan hyväksyä kirjallisella menettelyllä. Talousarviokomitea tekee päätöksensä yksinkertaisella ääntenenemmistöllä, mukaan lukien Euroopan unionin puoltava ääni. Jos äänet menevät tasan, Euroopan unionin ääni ratkaisee.
 5.Liikenneyhteisön pysyvä sihteeristö antaa hallinnollista tukea talousarviokomitealle.
 6.Pysyvä sihteeristö on edustettuna talousarviokomitean kokouksissa ilman äänioikeutta.
 V OSASTO
 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN
 1 LUKU
 YLEISET SÄÄNNÖKSET
 16 artikla
 Tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävistä vastaa johtaja.
 17 artikla
 Johtaja voi siirtää talousarvion toteuttamisvaltuuksia pysyvän sihteeristön henkilöstölle. Valtuutetut voivat toimia ainoastaan heille erikseen myönnettyjen valtuuksien rajoissa, ja tämä päätös sitoo heitä. Johtaja lähettää alueelliselle ohjauskomitealle jäljennöksen kaikista tämän artiklan nojalla tehdyistä valtuutuspäätöksistä.
 18 artikla
 1.Tämän osaston 2 luvussa tarkoitettu taloushallinnon toimija ei saa ryhtyä sellaisiin talousarvion toteuttamista koskeviin toimiin, joiden yhteydessä saattaa syntyä ristiriita hänen omien etujensa ja liikenneyhteisön etujen välille. Ristiriitatapauksessa kyseisen toimijan on pidättäydyttävä toimista ja jätettävä asia toimivaltaisen viranomaisen ratkaistavaksi.
 2.Eturistiriita vallitsee silloin, jos talousarvion toteuttamisesta vastaavan toimijan tai tarkastajan tehtävien puolueeton hoitaminen vaarantuu perhe- tai yksityiselämään, poliittiseen tai kansalliseen yhteenkuuluvuuteen, taloudellisiin etuihin liittyvästä tai mistä tahansa muusta syystä, jossa asianomaisella ja edunsaajalla tai toimeksisaajalla on yhteinen etu.
 3.Edellä 1 kohdassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen on asianomaisen henkilöstön jäsenen lähin esimies. Jos asianomainen henkilöstön jäsen on johtaja, toimivaltaisena viranomaisena on alueellinen ohjauskomitea.
 19 artikla
 Sikäli kuin välttämätöntä, ulkopuolisille yksiköille tai yhteisöille voidaan siirtää sopimuksella teknisiä asiantuntijatehtäviä sekä sellaisia hallinto-, valmistelu- ja avustustehtäviä, joiden suorittaminen ei edellytä julkisen vallan eikä arviointiin liittyvän harkintavallan käyttöä.
 2 LUKU
 TALOUSHALLINNON TOIMIJAT
 1 jakso
 Tehtävien eriyttämisen periaate
 20 artikla
 Tulojen ja menojen hyväksyjä ja tilinpitäjä hoitavat eri tehtäviä, joita ei voi yhdistää keskenään.
 2 jakso
 Tulojen ja menojen hyväksyjä
 21 artikla
 1.Tulojen ja menojen hyväksyjä vastaa tulojen ja menojen toteuttamisesta.
 2.Menojen toteuttamiseksi tulojen ja menojen hyväksyjä tekee talousarviositoumuksia ja oikeudellisia sitoumuksia, vahvistaa menoja, hyväksyy niitä maksettavaksi tämän päätöksen asianomaisten säännösten mukaisesti ja huolehtii määrärahojen käytöstä.
 3.Tulojen toteuttamiseen kuuluvat saamisennusteiden laatiminen, perittävien maksujen vahvistaminen sekä perintämääräysten antaminen. Tulojen toteuttamiseen voi kuulua myös vahvistetuista saatavista luopuminen.
 4.Tulojen ja menojen hyväksyjä varmistaa, että kaikki viiden vuoden aikana toteutettuihin toimiin liittyvät asiakirjatodisteet säilytetään asianmukaisesti.
 22 artikla
 1.Tulojen ja menojen hyväksyjä ottaa huomioon toimintaympäristöön ja rahoitettavien toimien luonteeseen liittyvät riskit ja luo organisaatiorakenteen, sisäisen hallinnon, valvontajärjestelmät ja -menettelyt, jäljempänä ’liikenneyhteisön rahoituksen hallinnointia koskevat sisäiset säännöt’, jotka soveltuvat hänen tehtäviensä hoitamiseen, tarvittaessa myös jälkitarkastuksiin.
 2.Ennen toimen hyväksymistä sen toiminnalliset ja taloudelliset näkökohdat tarkastetaan; toimen aloittanut henkilö ei saa toimia tarkastajana. Toimen tarkastaminen etukäteen ja jälkikäteen on pidettävä erillään toimen aloittamisesta.
 3.Tarkastuksista vastaava henkilöstö ei saa olla sama kuin toimen aloittava henkilöstö, eikä tämän alaisuudessa.
 23 artikla
 Johtaja toimittaa tulojen ja menojen hyväksyjänä alueelliselle ohjauskomitealle vuotuisen toimintakertomuksen, jäljempänä ’tulojen ja menojen hyväksyjän toimintakertomus’, joka sisältää taloutta ja hallintoa koskevat tiedot.
 24 artikla
 Jos toimien varainhoitoon ja valvontaan osallistuva henkilöstön jäsen katsoo, että päätös, jonka soveltamista tai hyväksymistä hänen esimiehensä edellyttää, on sääntöjenvastainen tai rikkoo näitä sääntöjä tai ammatillisia sääntöjä, joita asianomaisen henkilöstön jäsenen on noudatettava, hänen on ilmoitettava asiasta kirjallisesti johtajalle. Johtajan on ryhdyttävä toimiin kohtuullisen ajan kuluessa. Jos hän ei tee niin, henkilöstön jäsenen on ilmoitettava asiasta alueelliselle ohjauskomitealle.
 25 artikla
 Kun talousarvion toteuttamisvaltuuksia on siirretty, näiden sääntöjen 21 artiklaa sovelletaan valtuutettuihin virkamiehiin soveltuvin osin.
 3 jakso
 Tilinpitäjä
 26 artikla
 1.Johtaja nimittää Euroopan komission ehdotuksesta ja liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön henkilöstön palkkaamista, työoloja ja maantieteellisesti tasapainoista jakautumista koskevan voimassa olevan työjärjestyksen mukaisesti tilinpitäjän, joka vastaa pysyvässä sihteeristössä seuraavista tehtävistä:
 (a)maksujen moitteeton suorittaminen, tulojen kantaminen ja vahvistettujen saamisten perintä;
 (b)tilinpäätöksen laatiminen ja esittäminen V osaston mukaisesti;
 (c)kirjanpito V osaston mukaisesti;
 (d)kirjanpitosääntöjen ja -menetelmien sekä tililuettelon vahvistaminen V osaston mukaisesti;
 (e)kirjanpitojärjestelmien määrittäminen ja hyväksyminen sekä tarvittaessa sellaisten tulojen ja menojen hyväksyjän määrittämien järjestelmien hyväksyminen, joiden tarkoituksena on tuottaa tai perustella kirjanpitotietoja;
 (f)kassanhallinta.
 2.Jollei 3 kohdasta muuta johdu, yksin tilinpitäjällä on toimivalta hoitaa rahavaroja ja muita varoja, ja hän vastaa niiden säilyttämisestä.
 3.Tilinpitäjä voi tarvittaessa siirtää tiettyjä tehtäviä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tehtävien eriyttämisen periaatetta.
 3 LUKU
 TALOUSHALLINNON TOIMIJOIDEN VASTUU
 1 jakso
 Yleiset säännöt
 27 artikla
 1.Näiden sääntöjen mukainen vastuu on henkilökohtainen.
 2.Jos kyseessä on laiton toiminta, petos, lahjonta tai sääntöjenvastaisuus, joka voi vahingoittaa liikenneyhteisön etuja, taloushallinnon toimijan on viipymättä ilmoitettava asiasta johtajalle tai, jos hän katsoo sen hyödylliseksi, alueelliselle ohjauskomitealle tai Euroopan petostentorjuntavirastolle. ’Liikenneyhteisön taloudellisilla eduilla’ tarkoitetaan kaikkia liikenneyhteisön talousarvioon kuuluvia, sen kautta hankittuja tai siitä maksettavaksi lankeavia tuloja, menoja ja varoja.
 3.Jos toimintaan on kohdistunut sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä keskeyttää menettelyn ja voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, mukaan lukien kyseisen toiminnan yhteydessä tehtyjen päätösten peruuttaminen. Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on ilmoitettava viipymättä kaikille toimivaltaisille viranomaisille, tarvittaessa myös Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan syyttäjänvirastolle (EPPO), epäillyistä petos- tai väärinkäytöstapauksista.
 28 artikla
 1.Tulojen ja menojen hyväksyjä voi milloin tahansa peruuttaa valtuutuksen väliaikaisesti tai lopullisesti. Alueelliselle ohjauskomitealle ja talousarviokomitean puheenjohtajalle on viipymättä ilmoitettava tällaisesta toimesta ja esitettävä asianmukaiset perustelut.
 2.Johtaja voi milloin tahansa Euroopan komission ennakkosuostumuksella pidättää tilinpitäjän väliaikaisesti tai lopullisesti virantoimituksesta. Johtaja nimittää Euroopan komission ehdotuksesta väliaikaisen tilinpitäjän ja sen jälkeen pysyvän tilinpitäjän liikenneyhteisön palvelukseenottosääntöjen mukaisesti.
 29 artikla
 1.Tämän luvun säännökset eivät rajoita rikosoikeudellista vastuuta, joka tulojen ja menojen hyväksyjälle sekä tässä luvussa tarkoitetulle henkilöstölle saattaa langeta kotivaltion asiaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön perusteella sekä liikenneyhteisön taloudellisten etujen suojaamista ja liikenneyhteisön tai osapuolten virkamiesten lahjonnan torjumista koskevien voimassa olevien säännösten perusteella.
 2.Jos on todisteita liikenneyhteisön etua haittaavasta laittomasta toiminnasta, petoksesta tai lahjonnasta, asia saatetaan toimivaltaisten viranomaisten ja elinten käsiteltäväksi.
 2 jakso
 Tulojen ja menojen hyväksyjään sovellettavat säännöt
 30 artikla
 1.Tulojen ja menojen hyväksyjää voidaan vaatia korvaamaan kokonaan tai osittain liikenneyhteisön kärsimä vahinko, joka johtuu hänen tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä tekemästään vakavasta virheestä, erityisesti kun hän toteaa perittävät saamiset tai antaa perintämääräyksen, tekee menositoumuksen tai allekirjoittaa maksumääräyksen noudattamatta kuitenkaan tätä päätöstä. Sama koskee tapauksia, joissa tulojen ja menojen hyväksyjän vakavan virheen vuoksi
 (a) ei laadi saamisen vahvistamista koskevaa asiakirjaa;
 (b)laiminlyö perintämääräyksen antamisen tai antaa sen perusteetta myöhässä;
 (c)jättää maksumääräyksen antamatta tai antaa sen myöhässä, jolloin liikenneyhteisö voi joutua kolmannen osapuolen nostaman siviilikanteen kohteeksi.
 2.Jos valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä katsoo, että hänen toteutettavakseen annettuun päätökseen liittyy sääntöjenvastaisuuksia tai että päätös on moitteettoman varainhoidon periaatteiden vastainen, hänen on ilmoitettava tästä kirjallisesti valtuutuksen antajalle. Jos valtuutuksen antaja antaa valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle kyseisen päätöksen täytäntöönpanoa varten kirjallisesti perustellun määräyksen, valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän on pantava päätös täytäntöön, mutta samalla tämä vapautuu vastuustaan.
 3.Valtuutuksen antaneelle tulojen ja menojen hyväksyjälle jää vastuu sisäisten hallinnointisääntöjen tehokkuudesta ja valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän valinnasta.
 4.Tulojen ja menojen hyväksyjä ei ole vastuussa alueellisen ohjauskomitean tekemistä päätöksistä, jos niitä noudatetaan tiukasti. Jos tulojen ja menojen hyväksyjä on eri mieltä jostakin näistä päätöksistä, hänellä on oikeus ilmoittaa asiasta asianomaiselle viranomaiselle kirjallisesti. Hänen on kuitenkin noudatettava asiaa koskevia päätöksiä.
 4 LUKU
 TULOTAPAHTUMAT
 1 jakso
 Yleiset säännökset
 31 artikla
 Liikenneyhteisön tileille kertynyt korko muodostaa osan sen tuloista sopimuspuolten maksuosuuksien ohella.
 2 jakso
 Saamisennuste
 32 artikla
 Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä laatii saamisennusteen jokaisesta toimenpiteestä tai tilanteesta, josta voi aiheutua liikenneyhteisölle saamisia tai joka voi muuttaa liikenneyhteisön saamisia.
 3 jakso
 Kolmansilta osapuolilta saatavien määrien vahvistaminen
 33 artikla
 1.Saamisen vahvistaminen on toimi, jolla tulojen ja menojen hyväksyjä tai valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä
 (a)varmistaa, että velka on olemassa;
 (b)määrittää tai tarkastaa velan aiheellisuuden ja sen määrän;
 (c)tarkastaa, että velka on riidaton.
 2.Saaminen, joka on selvä, rahassa määritelty ja erääntynyt, on vahvistettava tilinpitäjälle annetulla perintämääräyksellä ja siihen on liitettävä velalliselle lähetetty veloitusilmoitus. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä laatii ja toimittaa molemmat asiakirjat.
 3.Tietyt juoksevat tulot voidaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa vahvistaa ennakkoon.
 Ennakkovahvistus käsittää useita yksittäisiä perintätoimia, joita ei siis tarvitse vahvistaa kutakin erikseen.
 Tulojen ja menojen hyväksyjän on tehtävä muutokset ennakkovahvistuksiin ennen varainhoitovuoden päättymistä, jotta ne vastaisivat tosiasiallisesti vahvistettuja saamisia.
 34 artikla
 Perintätoimen hyväksyminen on toimi, jolla toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä antaa tilinpitäjälle perintämääräyksellä ohjeet periä tulojen ja menojen hyväksyjän vahvistama saaminen.
 35 artikla
 4.Aiheettomasti maksetut määrät peritään takaisin.
 5.Tilinpitäjä on vastuussa tulojen ja menojen hyväksyjän tai toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän asianmukaisesti laatimista saamisten perintää koskevista määräyksistä. Hän huolehtii siitä, että liikenneyhteisön tulot maksetaan kassaan asianmukaisesti ja että liikenneyhteisön oikeudet turvataan.
 6.Aikoessaan luopua vahvistetun saamisen perimisestä toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä tarkastaa, että luopuminen on asianmukainen ja moitteettoman varainhoidon periaatteen mukainen. Vahvistetun saamisen perimisestä luovutaan tulojen ja menojen hyväksyjän päätöksellä, joka on perusteltava. Tulojen ja menojen hyväksyjä ei voi siirtää tätä päätöstä koskevaa toimivaltaa. Luopumispäätöksessä on mainittava perintätoimien toteuttaminen sekä ne oikeudelliset seikat ja muut tosiseikat, joihin päätös perustuu.
 7.Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä peruuttaa vahvistetun saamisen, jos käy ilmi, että oikeudellisissa seikoissa tai muissa tosiseikoissa on virhe, jonka vuoksi saamista ei ole vahvistettu oikein. Peruuttaminen on tehtävä toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän päätöksellä, joka on perusteltava asianmukaisesti.
 8.Jos määrää on muutettava tosiseikoissa esiin tulleen virheen vuoksi, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä tarkistaa vahvistetun saamisen määrää ylös- tai alaspäin, mutta korjaus ei saa johtaa liikenneyhteisön vahvistetun saamisen menettämiseen. Muuttaminen tehdään toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän tekemällä päätöksellä, joka on perusteltava asianmukaisesti.
 9.Jos velallisella on selvä, rahassa määritelty ja erääntynyt saaminen liikenneyhteisöiltä ja tämä rahasumma on vahvistettu maksumääräyksellä, tilinpitäjä suorittaa vahvistetun saamisen perinnän kuittaamalla veloituslaskussa vahvistetun eräpäivän jälkeen.
 Tilinpitäjä voi poikkeustapauksissa periä saamisen kuittaamalla ennen veloituslaskussa vahvistettua eräpäivää, jos tämä on tarpeen liikenneyhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi ja jos tilinpitäjällä on perustellut syyt olettaa, että liikenneyhteisön saaminen muuten menetetään.
 Lisäksi tilinpitäjä voi velallisen suostumuksella periä saamisen kuittaamalla ennen veloituslaskussa vahvistettua eräpäivää.
 10.Ennen tämän artiklan 9 kohdassa tarkoitetun perimisen toimittamista tilinpitäjä neuvottelee asiasta tulojen ja menojen hyväksyjän kanssa ja ilmoittaa siitä asianomaisille velallisille.
 11.Edellä 9 kohdassa tarkoitetulla kuittaamisella on sama vaikutus kuin maksulla, ja se vapauttaa liikenneyhteisön koko velkasummasta ja mahdollisesta erääntyneestä korosta.
 36 artikla
 1.Perittyään saamisen tilinpitäjä vie sen kirjanpitoon ja antaa sen tiedoksi toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle.
 2.Kaikista tilinpitäjän kassaan suoritetuista käteismaksuista on annettava kuitti.
 37 artikla
 1.Jos maksua ei ole suoritettu veloitusilmoituksessa asetettuun eräpäivään mennessä, tilinpitäjä ilmoittaa siitä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle ja aloittaa viipymättä menettelyn saamisen perimiseksi lainmukaisin keinoin.
 2.Jos saamisten periminen kuittaamalla on oikeudellisesti mahdollista, tilinpitäjä ottaa huomioon saamisia periessään velallisen omat selvät, rahassa määritellyt ja erääntyneet saamiset liikenneyhteisöltä.
 38 artikla
 Tilinpitäjä voi yhdessä toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän kanssa myöntää lisää maksuaikaa ainoastaan velallisen asianmukaisesti perustellusta kirjallisesta hakemuksesta ja seuraavilla kahdella ehdolla:
 (a)velallinen sitoutuu maksamaan korkoa koko myönnetyltä lisäajalta alkaen siitä päivästä, jona maksu alun perin erääntyi; korko on Euroopan keskuspankin euromääräisiin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko (viitekorko) korotettuna kahdeksalla prosenttiyksiköllä. Viitekorkona on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistu maksuajan päättymiskuukauden ensimmäisen päivän korko;
 (b) velallinen antaa liikenneyhteisön etujen turvaamiseksi taloudellisen takuun, joka kattaa sekä velan pääoman että sen korot.
 5 LUKU
 MENOTAPAHTUMAT
 39 artikla
 1.Kaikista menoista tehdään sitoumus, ja kaikki menot vahvistetaan ja maksetaan.
 1 jakso
 Menoihin sitoutuminen
 40 artikla
 1.Talousarviositoumus on toimi, jolla maksuihin tarvittavat määrärahat varaudutaan suorittamaan talousarviosta myöhemmin oikeudellisen sitoumuksen mukaisesti.
 2.Oikeudellinen sitoumus on toimi, jolla toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä luo tai vahvistaa velvoitteen, josta aiheutuu talousarviosta suoritettava meno.
 41 artikla
 1.Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on tehtävä talousarviositoumus jokaisesta toimenpiteestä, josta voi aiheutua meno talousarvioon, ennen kuin hän voi tehdä oikeudellisen sitoumuksen kolmansiin osapuoliin nähden.
 2.Yksittäisiin talousarviositoumuksiin liittyvät yksittäiset oikeudelliset sitoumukset tehdään viimeistään 31 päivänä joulukuuta kuluvana varainhoitovuonna.
 42 artikla
 1.Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä vapauttaa vuoden N talousarviositoumusten käyttämättä jääneet määrät viimeistään 31 päivänä maaliskuuta vuonna N+1.
 2.Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskeviin oikeudellisiin sitoumuksiin ja niitä vastaaviin talousarviositoumuksiin sisältyy moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti määräpäivä, johon mennessä toteuttaminen on saatettava päätökseen, paitsi silloin kun on kyse henkilöstömenoista. Ne osat tällaisista sitoumuksista, joita ei ole käytetty kuuden kuukauden kuluttua toteuttamista koskevan määräajan päättymisestä, vapautetaan.
 3.Jos oikeudellinen sitoumus ei tämän jälkeen ole aiheuttanut yhtään maksua kolmen vuoden aikana, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä vapauttaa sen.
 43 artikla
 Talousarviositoumusta tehdessään toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä huolehtii, että
 (a)meno on otettu oikeaan budjettikohtaan;
 (b)määrärahat ovat käytettävissä;
 (c)meno on sovellettavien säännösten ja määräysten, erityisesti perustamissopimuksen määräysten, ja liikenneyhteisön sisäisten hallinnointisääntöjen mukainen;
 (a)moitteettoman varainhoidon periaatetta on noudatettu.
 2 jakso
 Menojen vahvistaminen
 44 artikla
 Menoja vahvistaessaan toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä
 (a)tarkastaa, että velkojalla on oikeus saamiseen;
 (b)tarkastaa ne edellytykset, joilla saaminen voidaan vaatia maksettavaksi;
 (c)määrittää tai tarkastaa velan aiheellisuuden ja sen määrän.
 45 artikla
 1.Vahvistettuihin menoihin on liitettävä pätevät asiakirjatodisteet, joista käy ilmi, että velkojalla on oikeus saamiseen ja että palvelut tai tavarahankinnat on toimitettu tai urakat suoritettu, tai jotka osoittavat muuten, että maksu on aiheellinen.
 2.Menojen vahvistuspäätös osoitetaan toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän allekirjoittamalla hyväksymismerkinnällä.
 3 jakso
 Menojen hyväksyminen
 46 artikla
 1.Menoja hyväksyessään toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä antaa tilinpitäjälle maksumääräyksellä ohjeet maksaa vahvistamansa meno.
 2.Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä päivää ja allekirjoittaa maksumääräyksen sekä toimittaa sen tilinpitäjälle. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä säilyttää asiakirjatodisteet 35 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
 3.Tilinpitäjälle toimitettavaan maksumääräykseen liitetään tarvittaessa vahvistus siitä, että tavara on merkitty 60 artiklassa tarkoitettuun omaisuusluetteloon.
 4 jakso
 Menojen maksaminen
 47 artikla
 1.Maksu suoritetaan, jos on olemassa todisteet siitä, että asianomainen toiminta on toteutettu perussäädöksen säännösten mukaisesti, yhdellä seuraavista tavoista:
 (a)maksetaan koko erääntynyt määrä;
 (b)suoritetaan erääntynyt määrä maksamalla
 –ennakkomaksu, joka voidaan jakaa useaan maksuerään,
 –yksi tai useampi välimaksu,
 –loput erääntyneestä määrästä. Ennakkomaksut vähennetään kokonaan tai osittain välimaksuista.
 Kaikki ennakkomaksut ja välimaksut vähennetään loppumaksusta.
 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitetut maksutyypit erotetaan toisistaan kirjanpidossa maksujen suorittamisajankohtana.
 48 artikla
 Tilinpitäjä maksaa menot käytettävissä olevien varojen rajoissa.
 VI OSASTO
 JULKISET HANKINNAT
 49 artikla
 Sovelletaan julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta 26 päivänä helmikuuta 2014 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2014/24/EU.
 VII OSASTO
 TILINPÄÄTÖKSEN ESITTÄMINEN JA KIRJANPITO
 1 LUKU
 TILINPÄÄTÖKSEN ESITTÄMINEN
 50 artikla
 Liikenneyhteisön tilinpäätökseen sisältyvät
 (a)liikenneyhteisön tilinpäätös ja sen liitteet;
 (b)selvitys liikenneyhteisön talousarvion toteuttamisesta.
 51 artikla
 Tilinpäätöksen on oltava asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 määriteltyjen kirjanpitosääntöjen mukainen sekä asianmukainen, totuudenmukainen ja täydellinen ja sen on annettava oikea kuva
 (a)tilinpäätöksen osalta varoista ja veloista, kuluista ja tuotoista sekä oikeuksista ja velvollisuuksista, jotka eivät näy taseessa, ja rahavirrasta;
 (b)talousarvion toteuttamisselvityksen osalta talousarvion toteuttamisesta tuloina ja menoina.
 52 artikla
 Tilinpäätöslaskelmiin sisältyvät tiedot, myös tilinpäätöksen laatimisperiaatteita koskevat tiedot, on esitettävä tavalla, jolla varmistetaan niiden merkityksellisyys, luotettavuus, vertailukelpoisuus ja ymmärrettävyys. Tilinpäätöslaskelmien laadinnassa on noudatettava asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 80 artiklassa tarkoitettuihin kirjanpitosääntöihin sisältyviä yleisesti hyväksyttyjä kirjanpitoperiaatteita tai suoriteperusteisia julkisen sektorin kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja (International Public Sector Accounting Standard), jäljempänä ’IPSAS’.
 53 artikla
 1.Suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteen mukaisesti tulot ja menot kirjataan sille kaudelle, jona ne ovat syntyneet, riippumatta perintä- tai maksupäivästä.
 2.Varojen ja velkojen arvo määritetään kansainvälisissä tilinpäätösstandardeissa ja tapauksen mukaan kotivaltion kansallisissa standardeissa esitetyissä kirjanpitomenetelmissä vahvistettuja arvostussääntöjä noudattaen.
 54 artikla
 1.Tilinpäätös on laadittava euroina ja siihen on sisällyttävä
 (a)tase ja tuotto- ja kululaskelma, joista käyvät ilmi kaikki varat ja velat, taloudellinen asema sekä taloudellinen tulos edellisen varainhoitovuoden 31 päivältä joulukuuta; ne esitetään asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 80 artiklan kirjanpitosääntöjen tai suoriteperusteisten IPSAS-standardien mukaisesti;
 (b)rahavirtalaskelma, josta käyvät ilmi varainhoitovuoden kassaan- ja kassastamaksut sekä kassatilanne varainhoitovuoden lopussa;
 (c)laskelma, joka osoittaa oman pääoman muutokset varainhoitovuoden aikana.
 2.Tilinpäätöksen liitteessä täydennetään ja tulkitaan 1 kohdassa tarkoitetuissa tilinpäätöksissä esitettyjä tietoja ja annetaan kaikki kansainvälisesti hyväksytyn kirjanpitokäytännön edellyttämät lisätiedot, jos nämä tiedot ovat liikenneyhteisön toimintojen kannalta olennaisia.
 2 LUKU
 KIRJANPITO
 1 jakso
 Yhteiset säännökset
 55 artikla
 1.Liikenneyhteisön kirjanpitojärjestelmä on joukko manuaalisia ja tietokonepohjaisia menettelyjä ja valvontatoimia, joiden avulla voidaan tunnistaa asiaankuuluvat toimet tai tapahtumat, laatia täsmälliset lähdeasiakirjat, kirjata tiedot täsmällisesti kirjanpitoon, käsitellä toimet asianmukaisesti, päivittää kantatiedostot asianmukaisesti sekä laatia tarkat asiakirjat ja raportit.
 2.Kirjanpito muodostuu liikekirjanpidosta ja talousarviokirjanpidosta. Molempia hoidetaan kalenterivuosittain ja euromääräisinä.
 3.Liikekirjanpitoa ja talousarviokirjanpitoa koskevat tiedot vahvistetaan varainhoitovuoden päättyessä 1 luvussa tarkoitetun tilinpäätöksen laatimiseksi.
 4.Tilinpitäjä soveltaa kirjanpitosääntöjä ja -menetelmiä, joissa otetaan huomioon kansainvälisesti hyväksytyt julkisen sektorin tilinpäätösstandardit ja tarvittaessa isäntämaan viranomaisten soveltamat säännöt.
 2 jakso
 Liikekirjanpito
 56 artikla
 Liikekirjanpitoon merkitään aikajärjestyksessä kahdenkertaista kirjanpitoa noudattaen tapahtumat ja toimet, jotka vaikuttavat liikenneyhteisön taloudelliseen asemaan ja rahoitustilanteeseen sekä varoihin ja velkoihin.
 57 artikla
 1.Eri tilitapahtumat ja saldot viedään pääkirjanpitoon.
 2.Kirjausten, myös niiden oikaisujen, on perustuttava asiakirjatodisteisiin, joiden avulla kirjaukset voidaan todentaa.
 3.Kirjanpitojärjestelmän avulla on kyettävä jäljittämään kaikki kirjaukset.
 58 artikla
 Liikenneyhteisön tilinpitäjä tekee varainhoitovuoden päätyttyä ja lopullisen tilinpäätöksen esittämiseen saakka oikaisut, jotka ovat tarpeen oikeat ja riittävät tiedot sisältävän tilinpäätöksen laatimiseksi näiden sääntöjen mukaisesti mutta jotka eivät aiheuta kyseistä varainhoitovuotta koskevia kassasta- tai kassaanmaksuja.
 3 jakso
 Talousarviokirjanpito
 59 artikla
 1.Talousarviokirjanpidon avulla voidaan seurata yksityiskohtaisesti talousarvion toteuttamista.
 2.Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi talousarviokirjanpitoon kirjataan kaikki talousarvion toteuttamistoimet tuloina ja menoina.
 3.Pysyvä sihteeristö laatii vuosikertomuksen viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä maaliskuuta. Vuosikertomuksen on sisällettävä
 –toimintakertomus, jossa selitetään pysyvän sihteeristön tekemä työ ja saavutetut tulokset. Kertomuksessa esitetään yleiskatsaus siitä, miten pysyvän sihteeristön vuotuisessa työohjelmassa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty,
 –tilinpäätöslaskelma talousarvion toteuttamisesta.
 3 LUKU
 OMAISUUSLUETTELOT
 60 artikla
 Liikenneyhteisön on laadittava omaisuusluettelot kaikista sen varallisuuteen kuuluvista aineellisista ja aineettomista hyödykkeistä sekä rahoitusomaisuudesta.
 VIII OSASTO
 ULKOINEN TARKASTUS JA TALOUDELLISTEN ETUJEN SUOJAAMINEN
 61 artikla
 Tilinpitäjä laatii edellisen varainhoitovuoden tilinpäätöksen vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta. Johtaja vahvistaa tilit.
 62 artikla
 Alueellisen ohjauskomitean nimeämät riippumattomat ulkopuoliset tarkastajat suorittavat liikenneyhteisön vuotuisen tilintarkastuksen. Ulkopuolisten tarkastajien toimikausi voidaan uusia joka vuosi, ellei alueellinen ohjauskomitea toisin määrää.
 63 artikla
 1.Ulkopuoliset tarkastajat toimittavat alueelliselle ohjauskomitealle tilintarkastuskertomuksen, johon on liitetty varoja ja velkoja koskeva tase sekä varmennetut tilit, viimeistään kahdeksan kuukauden kuluttua sen varainhoitovuoden päättymisestä, jota ne koskevat. Alueellinen ohjauskomitea voi toimittaa talousarviokomitealle tarpeellisiksi katsomiaan tietoja.
 2.Johtaja esittää aiheellisiksi katsomansa huomautukset ulkopuolisten tarkastajien tilintarkastuskertomuksesta.
 3.Ulkopuoliset tarkastajat suorittavat tarpeellisiksi katsomansa tarkastukset hyväksyttyjen toimivaltuuksiensa mukaisesti. Ulkopuoliset tarkastajat tarkastavat erityisesti liikenneyhteisön kirjanpitoaineiston ja -menettelyt tarkastaakseen kirjanpidon oikeellisuuden ja täydellisyyden. Ulkoinen tarkastus määrittää tilinpäätöksen yleisen pätevyyden.
 4.Ulkopuoliset tarkastajat toimittavat tilintarkastuskertomuksen ja varmennetut tilit sekä tarkastuslausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta alueelliselle ohjauskomitealle viimeistään kahdeksan kuukauden kuluttua sen varainhoitovuoden päättymisestä, jota tilitys koskee. Alueellisen ohjauskomitean pyynnöstä talousarviokomitea esittää alueelliselle ohjauskomitealle tarpeellisiksi katsomansa huomautukset tarkastajien toimittamista asiakirjoista.
 64 artikla
 1. Tulojen ja menojen hyväksyjä ja alueellinen ohjauskomitea toimittavat viipymättä OLAFille ja Euroopan komissiolle kaikki 27 artiklan mukaisesti saadut tiedot.
 2. Alueellinen ohjauskomitea ja liikenneyhteisön henkilöstö toimivat täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, erityisesti Euroopan syyttäjänviraston ja OLAFin kanssa, ja antavat niille tarvittavat tiedot ja pyynnöstä kaiken tarvittavan avun niiden toimivallan käyttämiseksi, mukaan lukien tutkimusten suorittamiseksi neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 883/2013 mukaisesti. Tulojen ja menojen hyväksyjä varmistaa myös, että liikenneyhteisön talousarvion toteuttamiseen osallistuvat kolmannet henkilöt toimivat täydessä yhteistyössä ja myöntävät Euroopan syyttäjänvirastolle ja OLAFille vastaavat oikeudet.
 3. OLAFilla on valtuudet suorittaa hallinnollisia tutkimuksia liikenneyhteisön tiloissa, mukaan lukien asetuksen (EU, Euratom) 883/2013 mukainen pääsyoikeus tarkastusten tekemiseksi.
 IX OSASTO
 SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET
 65 artikla
 Alueellisella ohjauskomitealla on valtuudet saada kaikki tarvittavat tiedot tai selvitykset talousarvion toteuttamisesta.
 66 artikla
 Johtaja voi Euroopan komission hyväksynnän saatuaan tarvittaessa hyväksyä näiden sääntöjen täytäntöönpanoa koskevat suuntaviivat.
 67 artikla
 Talousarviokomitean jäsenten nimittämiseen asti Euroopan komissio hoitaa 14 artiklan 2 kohdan mukaiset tehtävät.
 68 artikla
 Nämä säännöt sitovat kaikilta osiltaan sopimuspuolia ja sopimuksen nojalla perustettuja elimiä.
 Säännöt tulevat voimaan päivänä, jona alueellinen ohjauskomitea hyväksyy ne.
 (1)
 Advance Purchase Excursion, alennettu hinta, joka on saatavilla joissakin lento- ja junalipuissa, kun ne varataan tietty aika etukäteen.
 (2)
 Määritetään suhteessa virkamatkan kokonaiskustannuksiin (ilman päivärahaa).
 (3)
 https://ec.europa.eu/international-partnerships/system/files/per-diem-rates-20200201_en.pdf
 (4)
 Yleisesti katsotaan, että asiantuntijaa ei voida velvoittaa – lähtemään kutsu- tai kokouspaikasta ennen klo 7.00 (rautatieasema tai muu liikenneväline) tai ennen klo 8.00 (lentoasema), – saapumaan kokouspaikalle klo 21.00 jälkeen (lentoasema) tai klo 22.00 jälkeen (rautatieasema tai muu liikenneväline).
 (5)
 EUVL L 278, 27.10.2017, s. 3–53.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22003D0144
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 144/2003 af 7. november 2003 om ændring af bilag II (tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 EU-Tidende nr. L 041 af 12/02/2004 s. 0027 - 0028
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 144/2003af 7. november 2003om ændring af bilag II (tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag II til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 108/2003 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 26. september 2003(1).(2) Kommissionens forordning (EF) nr. 61/2003 af 15. januar 2003 om ændring af bilag I og II til Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 om en fælles fremgangsmåde for fastsættelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske levnedsmidler(2) skal indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Følgende led indsættes i punkt 14 (Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90) i kapitel XIII i bilag II til aftalen:"- 32003 R 0061: Kommissionens forordning (EF) nr. 61/2003 af 15. januar 2003 (EFT L 11 af 16.1.2003, s. 12)."Artikel 2Teksterne til forordning (EF) nr. 61/2003 på islandsk og norsk, som offentliggøres i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, er autentiske.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft den 8. november 2003, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle nødvendige meddelelser, jf. aftalens artikel 103, stk. 1(3).Artikel 4Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.Udfærdiget i Bruxelles, den 7. november 2003.På vegne af Det Blandede EØS-udvalgH. S. H. Prinz Nikolaus von LiechtensteinFormand(1) EUT L 331 af 18.12.2003, s. 20.(2) EFT L 11 af 16.1.2003, s. 12.(3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
Θέσεις εποχικού προσωπικού
 Αθήνα 13.12.2017, 15:11
 Την πρόσκληση του ΟΑΕΔ για ένταξη ανέργων στο νέο πρόγραμμα κοινωφελούς εργασίας παρουσιάζει η Proslipsis.
 Με την πρόσκληση, ο ΟΑΕΔ καλεί τους ενδιαφερόμενους εγγεγραμμένους ανέργους στα μητρώα ανέργων του Οργανισμού, ηλικίας 18 ετών και άνω, που επιθυμούν να συμμετάσχουν στη διαδικασία τοποθετήσεων προσωπικού για την προώθηση της απασχόλησης μέσω προγραμμάτων κοινωφελούς χαρακτήρα, στους 34 Δήμους, να υποβάλουν με ηλεκτρονικό μόνο τρόπο αίτηση συμμετοχής από 14/12/2017 και ώρα 10η πρωινή έως και 27/12/2017 και ώρα 12η μεσημβρινή στον διαδικτυακό τόπο του ΟΑΕΔ www.oaed.gr, χρησιμοποιώντας το σχετικό πεδίο καταχώρισης ηλεκτρονικών αιτήσεων.
 Πρόκειται για τη Δράση «Προώθηση της απασχόλησης μέσω προγραμμάτων κοινωφελούς χαρακτήρα (Θύλακες Ανεργίας) συμπεριλαμβανομένης της κατάρτισης των συμμετεχόντων», Έργο που εντάσσεται στο ΕΣΠΑ 2014-2020 και συγχρηματοδοτείται από πόρους του Ευρωπαϊκού Κοινωνικού Ταμείου (ΕΚΤ).
 Ο συνολικός προϋπολογισμός της Δράσης ανέρχεται περίπου στα 49.628.490,75 ευρώ που προέρχονται από συγχρηματοδοτούμενη δαπάνη του ΕΚΤ και αφορούν στην δημιουργία 7.180 θέσεων πλήρους απασχόλησης, για 8 μήνες.
 • εγγεγραμμένοι άνεργοι στα μητρώα ανέργων του ΟΑΕΔ, μέλη οικογενειών στις οποίες δεν εργάζεται κανείς και οι σύζυγοι αυτών είναι εγγεγραμμένοι άνεργοι στα μητρώα ανέργων του ΟΑΕΔ
 • εγγεγραμμένοι άνεργοι στα μητρώα ανέργων του ΟΑΕΔ, μέλη μονογονεϊκών οικογενειών στις οποίες δεν εργάζεται κανείς
 • εγγεγραμμένοι μακροχρόνια άνεργοι στα μητρώα ανέργων του ΟΑΕΔ
 • άνεργοι πτυχιούχοι ΑΕΙ πανεπιστημιακού και τεχνολογικού τομέα, εγγεγραμμένοι στα μητρώα ανέργων πτυχιούχων του ΟΑΕΔ, για την κάλυψη θέσεων με βάση τα τυπικά προσόντα τους
 • εγγεγραμμένοι άνεργοι στα μητρώα ανέργων του ΟΑΕΔ άνω των 29 ετών
 • εγγεγραμμένοι στα μητρώα ανέργων ΑμεΑ του ΟΑΕΔ
 1. Χρονικό διάστημα συνεχόμενης εγγεγραμμένης ανεργίας ωφελουμένου, με ανώτατο όριο τους 60 μήνες, το οποίο διπλασιάζεται για τους ανέργους αρχηγούς μονογονεϊκών οικογενειών
 2. Χρονικό διάστημα συνεχόμενης εγγεγραμμένης ανεργίας του/της συζύγου των ανέργων της πρώτης κατηγορίας της παραγράφου 5.1 της Δημόσιας Πρόσκλησης, με ανώτατο όριο τους 60 μήνες
 3. Αναπηρία ωφελούμενου σε ποσοστό 50% και άνω
 4. Ετήσιο εισόδημα ατομικό ή οικογενειακό
 5. Ηλικία
 6. Αριθμός ανήλικων τέκνων
 7. Γονέας προστατευόμενου ή προστατευόμενων τέκνων ΑΜΕΑ, ανηλίκων ή και ενηλίκων, με ποσοστό αναπηρίας 67% και άνω
 8. Εντοπιότητα, βάσει της έδρας της μόνιμης κατοικίας του ωφελούμενου
 9. Ιδιότητα δικαιούχου του «Κοινωνικού Εισοδήματος Αλληλεγγύης» (ΚΕΑ).
 Proslipsis.gr - Η πρόσκληση ΟΑΕΔ για το πρόγραμμα κοινωφελούς απασχόλησης σε 34 δήμους 13122017.pdf