type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52011PC0789
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ja kliimamuutusi käsitleva muu olulise ELi ja riikliku teabe esitamise kohta /* KOM/2011/0789 lõplik - 2011/0372 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1.
 ETTEPANEKU TAUST
 Komisjon teeb pärast põhjalikku
 konsulteerimist liikmesriikide ja sidusrühmadega ning mõju hindamist ettepaneku
 vaadata Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 280/2004/EÜ[1] kehtestatud seiremehhanism läbi
 ning nimetatud otsus asendada. Ettepanekuga soovitakse parandada kehtivat
 seire- ja aruandlussüsteemi, et tagada ELi ja liikmesriikide võetud ülesannete
 ja kohustuste täitmine praeguste ja tulevaste rahvusvaheliste kliimalepete
 raames, täita kliima- ja energiapaketis sätestatud õigusnorme ning toetada
 kliimamuutuste mõju leevendamise ja sellega kohanemise vahendite väljatöötamist
 ELi tasandil.
 Komisjon teeb ettepaneku asendada otsus nr
 280/2004/EÜ määrusega, kuna selle reguleerimisala on laiem ja adressaatide hulk
 suurem ning seiremehhanism on oma olemuselt väga tehniline ja ühtlustatud,
 mistõttu on seda määruse abil lihtsam rakendada.
 ·
 Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Nõukogu 15. detsembri 1993. aasta otsusega
 94/69/EÜ[2]
 (Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sõlmimise
 kohta Euroopa Ühenduse nimel) heakskiidetud ÜRO kliimamuutuste
 raamkonventsiooni eesmärk on stabiliseerida kasvuhoonegaaside (KHG)
 kontsentratsiooni atmosfääris tasemeni, millega välditaks inimtegevusest
 tulenevaid ohtlikke kliimasüsteemi häireid. Selle eesmärgi saavutamiseks ei
 tohiks maapinna keskmise temperatuuri tõus maailmas võrreldes tööstusajastu
 eelse temperatuuriga ületada 2 °C. Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma
 neljandast aruandest ilmneb, et kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleb
 kasvuhoonegaaside heite kasv peatada kogu maailmas enne 2020. aastat.
 Kyoto protokoll, mille EL ratifitseeris 31.
 mail 2002,[3]
 jõustus 16. veebruaril 2005. Protokolliga on ELi ja liikmesriikide (v.a Malta
 ja Küpros) jaoks kehtestatud siduvad eesmärgid kasvuhoonegaaside heite
 vähendamiseks või piiramiseks. Samuti võttis Euroopa Ülemkogu 2007. aasta
 märtsis kindla kohustuse vähendada 2020. aastaks ELis kasvuhoonegaaside
 heitkoguseid kokku vähemalt 20 % võrreldes 1990. aasta tasemega ja 30 %
 tingimusel, et teised arenenud riigid võtavad endale võrreldavaid heitkoguste
 vähendamise kohustusi ning majanduslikult paremal järjel arenguriigid annavad
 panuse vastavalt oma võimalustele. 2008. aasta detsembris kokkulepitud kliima-
 ja energiapaketiga anti heite 20 % vähendamise eesmärgile seaduse jõud.
 Nimetatud eesmärgid on kirjas ka otsuses 2/CP.15 („Kopenhaageni kokkulepe”),
 mille EL ja liikmesriigid kiitsid heaks 28. jaanuaril 2010.
 Otsuse nr 280/2004/EÜ (edaspidi
 „seiremehhanismi otsus”) eesmärk oli kehtestada süsteem kõigi Montreali
 protokolliga reguleerimata kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ja neeldajates
 seotud heite seireks, liikmesriikide poolt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni
 ja Kyoto protokolliga võetud kohustuste täitmisel tehtud edusammude
 hindamiseks, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli kohaste
 aruandlusnõuete rakendamiseks ning selleks, et tagada ELi ja liikmesriikide
 poolt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile esitatava aruandluse
 õigeaegsus, täielikkus, täpsus, kooskõlalisus, võrreldavus ja läbipaistvus.
 Kavandatava läbivaatamise eesmärgid on
 järgmised:
 –
 kajastada seiremehhanismi määruses
 aruandluskohustusi, mis tulenevad ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist, Kyoto
 protokollist ja nende alusel hiljem vastuvõetud otsustest kasvuhoonegaaside
 heite ning arenguriikidele antava rahalise ja tehnoloogiaalase abi kohta;
 –
 aidata ELil ja liikmesriikidel täita kliimamuutuste
 mõju leevendamiseks võetud kohustusi ning rakendada kliima- ja energiapaketti;
 –
 toetada uute ELi vahendite väljatöötamist
 kliimamuutuste mõju leevendamiseks ja sellega kohanemiseks.
 Ettepanekuga täiendatakse ka kasvuhoonegaaside
 heidet käsitlevaid seire- ja aruandlusnõudeid lähtuvalt kogemustest, mis on
 saadud otsuse nr 280/2004/EÜ rakendamisel kuue aasta jooksul ning nimetatud
 otsuse rakenduseeskirjade (otsus nr 2005/166/EÜ[4])
 kohaldamisel, samuti erinevate ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni nõuete
 rakendamisel.
 ·
 Üldine taust
 Seiremehhanismi otsuse läbivaatamise põhjused
 on järgmised.
 –
 Otsus nr 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside
 heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) ning selle
 rakendussätted on peamised kasvuhoonegaaside heite seiret, aruandlust ja
 tõendamist käsitlevad õigusaktid. Nimetatud õigusaktides on sätestatud
 üksikasjad aruandluseks, milles käsitletakse kasvuhoonegaaside inimtekkelist
 heidet ja selle sidumist neeldajates, samuti teabe esitamiseks heite
 vähendamise riiklike programmide, kasvuhoonegaaside heite prognooside ning ÜRO
 kliimamuutuste raamkonventsiooni kohase kliimapoliitika ja –meetmete kohta.
 –
 Kogemus, mis on saadud kõnealuse kahe otsuse
 rakendamise kuue aasta jooksul ning rahvusvahelistel läbirääkimistel ja
 erinevate ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni nõuete rakendamisel, on
 näidanud, et on valdkondi, mida saaks oluliselt parandada. On vaja kiirendada
 leevendusmeetmete võtmist ELi ja liikmesriikide tasandil ning täita uusi ja
 tulevasi rahvusvahelisi ning siseriiklikke kohustusi, sealhulgas Euroopa 2020.
 aasta strateegia eesmärke, ning ka selleks tuleb seire- ja aruandlussüsteemi
 parandada.
 –
 Selleks et käsitleda probleeme, mis tulenevad
 globaalse kliimamuutuse kasvavast ohust kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni
 suurenemise tõttu atmosfääris, rakendab ja kavandab EL mitmeid
 leevendusmeetmeid. Kindla raamistiku loomine kasvuhoonegaaside heite seireks,
 hindamiseks, aruandluseks ja tõendamiseks on selle protsessi oluline osa, kuna
 see võimaldab ELil tõhusamalt välja töötada ja rakendada tulevasi
 poliitikasuundi ning hinnata ja tõendada endale võetud kohustuste täitmist.
 –
 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15.
 konverentsil Kopenhaagenis võtsid EL ja liikmesriigid endale kohustuse anda
 arenguriikidele kiiresti märkimisväärset pikaajalist rahalist ja
 tehnoloogiaalast abi. Cancúnis toimunud konventsiooniosaliste 16. konverentsil
 leppisid riigid kokku (otsuse 1/CP.16 lõige 40), et iga arenenud riik, kes
 on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaline, parandab aruandlust
 arenguriikidest konventsiooniosalistele antava rahalise ja tehnoloogiaalase abi
 ning suutlikkuse suurendamiseks vajaliku toetuse kohta. Aruandluse parandamine
 on väga oluline selleks, et teha kindlaks ELi ja liikmesriikide jõupingutused
 võetud kohustuste täitmisel.
 Täpsemalt soovitakse seiremehhanismi otsuse
 läbivaatamisel käsitleda järgmisi küsimusi.
 (1)
 Kehtiv kasvuhoonegaaside heite ja leevendusmeetmete
 seire- ja aruandlussüsteem ei ole piisav uutest ÜRO kliimamuutuste
 raamkonventsiooni kohastest õigusaktidest ja rahvusvahelistest arengusuundadest
 tulenevate uute nõuete rakendamiseks.
 Nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel 2009.
 aastal kokku lepitud kliima- ja energiapaketiga kehtestati liikmesriikidele
 uued seire- ja aruandlusnõuded. Nimetatud nõuete jõustamiseks tuleb need
 inkorporeerida kehtivasse seire- ja aruandlussüsteemi. Ka ÜRO raamkonventsiooni
 kohastes Cancúni kokkulepetes (otsus 1/CP.16) nõutakse heitkoguseid ja
 leevendusmeetmeid käsitleva aruandluse parandamist Kyoto protokolli
 järelmeetmena.
 (2)
 Tulevase poliitika väljatöötamise ja rakendamise
 toetamiseks ei ole ELi tasandil piisavalt andmeid.
 Mitmes valdkonnas ja sektoris, mis on olulised
 kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ja ELi tasandil meetmete võtmiseks, ei
 ole praegu andmeid kogutud või on neid liiga vähe selleks, et toetada poliitika
 tõhusat kujundamist ja rakendamist. Need valdkonnad on järgmised: a)
 meretransport; b) lennundus; c) maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus
 (LULUCF) ning d) kohanemine.
 (3)
 Kehtiva seire- ja aruandlussüsteemiga käsitletakse
 kasvuhoonegaaside heidet ja leevendusmeetmeid, kuid süsteemis ei võeta arvesse
 uusi ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaseid kohustusi, mis on seotud
 rahalise ja tehnoloogiaalase abi andmisega arenguriikidele, ning ei tagata
 nende täitmist;
 EL võttis endale rahvusvahelise kohustuse anda
 arenguriikidele kiiresti märkimisväärset pikaajalist rahalist ja
 tehnoloogiaalast abi. Selleks et EL oleks nähtav, tema kliimamuutusi käsitlev
 sõnum edastataks selgelt ning et tagada ELi usaldusväärsus rahvusvaheliste
 partnerite silmis, on vaja läbipaistvat ja põhjalikku teavet antava abi liigi
 ja suuruse kohta. Sageli on eespool kindlaksmääratud probleemid andnud teistele
 riikidele põhjust kriitikaks, et EL ja liikmesriigid ei täida oma kohustusi,
 ning need probleemid tuleb lahendada.
 (4)
 Selleks et jälgida heite piiramise eesmärkide
 täitmisel saavutatud edu, eelkõige Euroopa 2020. aasta strateegia raames, on
 vaja täiendavaid andmeid ja teavet.
 Majanduskasvu tagamiseks ja töökohtade
 loomiseks välja töötatud uue tervikliku ELi majanduspoliitika strateegia ehk
 Euroopa 2020. aasta strateegia põhieesmärgid sisaldavad ka ELi ja riiklikke
 heite piiramise eesmärke.
 (5)
 Seiremehhanismi otsuse alusel praegu esitatavas
 teabes on täheldatud puudusi seoses läbipaistvuse, õigeaegsuse, kooskõlalisuse,
 täielikkuse ja võrreldavusega.
 Suhteliselt suur nõuete täitmatajätmise
 juhtude osakaal viimastel aastatel osutab, et kehtiva seire- ja
 aruandlussüsteemi läbipaistvust, täpsust, kooskõlalisust ja tõhusust oleks
 võimalik suurendada.
 (6)
 Kogemus on näidanud, et kehtivaid aruandlusnõudeid
 on vaja tingimata lihtsustada ja ühtlustada.
 Seiremehhanismi otsuse rakendamise kogemus on
 näidanud, et teatavate aruandlusnõuetega ei saavutatud oodatud tulemusi või
 teavet ei kasutatud nii nagu eeldati. Samuti näitas see, et aruandlust
 käsitlevaid vahendeid saaks omavahel paremini siduda.
 ·
 Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
 Praegune seiremehhanism on kehtestatud
 otsusega nr 280/2004/EÜ, mis tunnistatakse käesoleva ettepanekuga kehtetuks.
 ·
 Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja
 eesmärkidega
 Seiremehhanismi otsuse läbivaatamine:
 –
 aitab saavutada kliima- ja energiapaketi
 üldeesmärki vähendada kasvuhoonegaaside ülemaailmset heidet, on kooskõlas
 paketi osana vastuvõetud üksikute õigusaktidega ning sellega soovitakse
 parandada täiendavate poliitikasuundade rakendamist valdkondades, mida paketis
 piisavalt ei käsitleta;
 –
 on kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni
 raames peetavate aruteludega, milles käsitletakse heitega seotud tulevasi
 mõõtmis-, aruandlus- ja tõendamissüsteeme, meetmeid ja finantsabi andmist küsimustes,
 mida on kavas hõlmata, ning teatavaid aruandlusvaldkondi, mida on kavas
 tõhustada;
 –
 on kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga,
 mille üks peamine eesmärk on piirata heidet ning milles nõutakse, et
 liikmesriikide ja ELi edusammude jälgimiseks tuleb teha kättesaadavaks
 ajakohased ja värsked andmed kliimameetmete kohta.
 –
 on kooskõlas ELi eesmärkidega lihtsustada ja
 paremini reguleerida, kuna läbivaatamisel lähtutakse rakendamise kogemusest ja
 sidusrühmadelt saadud tagasisidest. Läbivaatamise eesmärk on käsitleda
 kindlakstehtud nõrku külgi ja probleeme ning vajaduse korral lihtsustada
 aruandlusnõudeid. Praegust aruandevoogu ja teabevajadusi on põhjalikult arvesse
 võetud ning uued nõuded on nendega vastavusse viidud.
 2.
 HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU
 HINDAMISE TULEMUSED
 ·
 Konsultatsioonimeetodid, peamised
 sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus
 Lisaks ekspertide kohtumistele ja töötubadele
 toimus 7. märtsist kuni 29. aprillini 2011 sidusrühmadega avalik veebiarutelu,
 mis hõlmas kõiki otsuse nr 280/2004 kavandatava läbivaatamisega seotud aspekte.
 Veebiküsimustikule sai vastata kliimameetmete peadirektoraadi ja „Sinu hääl”
 veebisaidi kaudu. Küsimustik oli kättesaadav kõigis ametlikes keeltes ning
 sidusrühmi teavitati nõuetekohaselt. Vastused saadi eraisikutelt,
 riigiasutustelt, vabaühendustelt, eraettevõtjatelt, tööstusharu
 esindusorganisatsioonidelt ning teadusasutustelt.
 ·
 Avaliku veebiarutelu tulemused
 Sidusrühmadega toimunud veebiarutelu käigus
 kogutud andmed näitavad, et ELi kodanikel on kliimamuutuste alase teabe vastu
 elav huvi ning nad toetavad aruandlussüsteemi edasist täiustamist, eelkõige
 seoses teabe ulatuse ja läbipaistvusega. Üldiselt leidsid vastajad, et
 hoolimata sellest, et kliimamuutusi käsitlevat suhteliselt kvaliteetset teavet
 ja andmeid on küllalt palju, on selles osas veel arenguruumi ning enamike
 vastajate arvates tuleks täiustada nõudeid kõigis käesolevas mõjuhinnangus
 käsitletud valdkondades. Konsultatsiooni tulemused on kättesaadaval internetis[5].
 ·
 Konsulteerimine liikmesriikidega
 Liikmesriikide teavitamiseks seiremehhanismi
 otsuse läbivaatamisest viidi 2009., 2010. ja 2011. aastal läbi kaks töötuba,
 rida kohtumisi tehniliste ja valdkonna ekspertidega ning mitu projekti.
 Kõnealustel kohtumistel väljendasid liikmesriigid nõusolekut, et
 seiremehhanismi otsus tuleb läbi vaadata, et võtta arvesse ELi ja
 rahvusvahelisi arengusuundi ning nimetatud otsuse rakendamisel saadud kogemusi.
 Siiski olid liikmesriigid mures halduskoormuse võimaliku suurenemise pärast.
 Seitse liikmesriiki (Hispaania, Madalmaad,
 Rootsi, Saksamaa, Slovakkia, Soome, Ungari) olid vabatahtlikult nõus andma
 teavet halduskoormuse ja –kulude kohta. Nende liikmesriikidega konsulteeriti
 küsimustike kaudu kaks korda. Kuid teisele küsimustikule vastasid üksnes viis
 liikmesriiki (Madalmaad, Rootsi, Saksamaa, Soome, Ungari). Põhjus, miks teisele
 küsimustikule vastas vähem liikmesriike, on peamiselt selles, et küsimustes
 käsitleti eelkõige uusi sätteid, mis kehtestatakse uue seiremehhanismi
 määrusega. Seepärast oli liikmesriikide arvates võimalikku halduskoormust
 keeruline hinnata. Jätkumeetmena ning vastavalt mõju hindamise juhtrühma
 nõuandele võeti liikmesriikide esindajatega täiendavate andmete saamiseks või
 saadud teabe selgitamiseks ühendust telefoni ja e-posti teel. Selle protsessi
 tulemusena saadi halduskoormuse kohta lõplikud andmed, millel käesolev mõju
 hindamine põhineb.
 ·
 Mõju hindamine
 Mõju hindamisel käsitleti mitut küsimust,
 sealhulgas järgmist:
 –
 ELi tasandil andmekogude ülevaatamise ja liikmesriikide
 jõupingutusi käsitleva otsusega kehtestatud nõuetele vastavuse hindamise
 tsükkel;
 –
 rahvusvahelisest meretranspordist pärit heidet
 käsitlevad aruandlusnõuded;
 –
 aruandlusnõuded, mis käsitlevad lennunduse muud
 mõju maailma kliimale kui CO2-heide;
 –
 kliimamuutustega kohanemist käsitlevad
 aruandlusnõuded;
 –
 maakasutust, maakasutuse muutust ja metsandust
 käsitlevad täiendavad aruandlusnõuded;
 –
 arenguriikidele antavat rahalist ja
 tehnoloogiaalast abi käsitlevad aruandlusnõuded;
 –
 kooskõla muude õhusaasteaineid käsitlevate ELi
 õigusaktidega ning varasema rakendamiskogemuse põhjal tehtud täiustused.
 Mõju hindamisel käsitleti iga küsimuse puhul
 mitut poliitikavalikut. Üksikasjalikult vaadeldi eri poliitikavalikute
 võimalikku majanduslikku ja keskkonnamõju. Kõigi poliitikavalikute üksikasjalik
 analüüs on esitatud käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangus, mis on
 kättesaadav järgmisel veebiaadressil: http://ec.europa.eu/clima/studies/g-gas/index_en.htm.
 ·
 Kavandatud meetmete kokkuvõte
 Käesoleva määruse peamine eesmärk on aidata
 ELil ja selle liikmesriikidel saavutada riikide, ELi ja rahvusvahelisel
 tasandil võetud kohustusi ja eesmärke ning kujundada poliitikat edaspidi
 läbipaistva, täpse, kooskõlalise, võrreldava ja täieliku aruandluse kaudu.
 Kehtivate rahvusvaheliste aruandlusnõuete
 kohaselt tuleb kasvuhoonegaaside heite kohta esitada aruanne igal aastal ning
 muu kliimaga seotud teabe (prognoosid, leevendusmeetmed, arenguriikidele antud
 abi, kohanemine) kohta iga nelja aasta tagant. Siiski leitakse juba pikka aega,
 et need aruanded ei ole piisavad ning rahvusvahelisel tasandil on avaldatud
 jõulist survet, et kehtivaid aruandlusnõudeid tõhustada ja täiendada ning
 suurendada aruannete esitamise sagedust. See on eriti oluline praegusel
 kriitilisel ajal, kui majanduse areng mõjutab märkimisväärselt
 leevenduspoliitika kujundamist ning kui varakult antud hoiatussignaalid võivad
 oluliselt mõjutada riigi suutlikkust meetmeid võtta ning tagada, et
 jätkusuutlik majanduskasv hoitaks kasvuhoonegaaside heitest jätkuvalt lahus.
 Need tähtsad kaalutlused esitati hiljuti Cancúnis sõlmitud rahvusvahelistes
 kokkulepetes konkreetsete nõuetena (otsus 1/CP.16), mille kohaselt tuleb
 usaldusväärset ja põhjalikku teavet (prognooside, leevendusmeetmete,
 arenguriikidele antud abi kohta) esitada iga kahe aasta tagant, et aidata
 osalistel võetud kohustusi täita. Rahvusvaheliste nõuetega täiendatakse ka
 hiljuti ELis kliima- ja energiapaketiga kehtestatud nõudeid, milles veelkord
 selgelt kinnitatakse vajadust paremate ja ajakohasemate andmete ja teabe
 järele. Samuti aitab liikmesriikidelt eelkõige kasvuhoonegaaside heite
 prognooside ja leevendusmeetmete kohta ajakohasema teabe kogumine rakendada
 Euroopa 2020. aasta strateegiat, mille põhieesmärkide hulka kuuluvad Euroopa ja
 liikmesriikide heite piiramise eesmärgid. Seda silmas pidades tehakse
 käesolevas määruses ettepanek tõhustada seire, aruandluse ja läbivaatamise
 raamistikku ELis ning võimaldada seega täita siseriiklikke ja rahvusvahelisi
 kohustusi, rakendada praegust poliitikat ja töötada tõhusalt välja tulevasi
 poliitikasuundi.
 Arvestades Kyoto protokolli järgse
 kliimamuutuste käsitlemisega seotud ebakindlust ning asjaolu, et liikmesriikide
 jõupingutusi käsitleva otsuse rakendamiseks on vaja kehtestada aastane tsükkel
 nõuetele vastavuse hindamiseks, nähakse käesoleva ettepanekuga ette ELi
 protsess liikmesriikide esitatud KHG-andmete ülevaatamiseks, millega tagatakse,
 et liikmesriikide jõupingutusi käsitleva otsuse eesmärkide täitmist hinnatakse
 õigeaegselt ning põhjalikul, läbipaistval ja usaldusväärsel viisil, nagu on
 sätestatud kliima- ja energiapaketis.
 Meretranspordist ning maakasutusest,
 maakasutuse muutusest ja metsandusest pärit heidet käsitleva aruandluse suhtes
 võetakse ettepanekus äraootav seisukoht, kuna kõnealuste sektorite puhul on
 poliitilised arutelud nii ELi kui ka rahvusvahelisel tasandil alles käimas.
 Sellega tagatakse, et seiremehhanismi raamistik võimaldab kehtestada
 üksikasjalikke aruandlusnõudeid hiljem, kui on jõutud konkreetsete poliitiliste
 otsusteni kas rahvusvahelisel või ELi tasandil. Niiviisi saavutatakse kooskõla
 tulevase poliitikaraamistikuga, välditakse topeltmeetmeid ning tagatakse, et EL
 suudab üksikasjalikke nõudeid rakendada võimalikult tõhusalt.
 Ettepanekuga nähakse ette, et komisjon hindab
 viimaste kättesaadavate heiteandmete ja teadussaavutuste põhjal iga kahe aasta
 tagant lennunduse muud mõju kliimale kui CO2-heide ning sellega
 tagatakse kooskõla selles valdkonnas kehtivate ELi õigusaktidega. Selline
 lähenemisviis erineb mõju hindamisel käsitletust ning kajastab muudelt
 komisjoni talitustelt talitustevahelise konsultatsiooniprotsessi käigus saadud
 kasulikku teavet. Kõnealune nõue lisati ettepanekusse, kuna leiti, et selle
 abil on võimalik saada sama suurt kasu, kuid märkimisväärselt väiksema
 halduskoormusega.
 Seoses prognoose, poliitikasuundi ja meetmeid
 käsitleva aruandlusega nõutakse ettepanekuga iga-aastaste aruannete esitamist,
 et ELi poolt riikide ja rahvusvahelisel tasandil võetud kohustuste täitmist
 oleks võimalik hinnata igal aastal, aga ka selleks, et saaks varakult võtta
 tõhusaid parandusmeetmeid. Tuleks märkida, et paljud liikmesriigid esitavad
 ajakohastatud teavet juba praegu igal aastal, kui eelmisel aastal esitatud
 teave on nende arvates vananenud. Ettepanekuga kehtestatakse pragmaatiline
 lähenemisviis seoses asjaoluga, et selles ei nõuta kattuva taustteabe esitamist
 komisjonile, vaid pigem soovitakse tagada, et olemasolevad tehnilist tausta
 käsitlevad aruanded oleksid üldsusele kättesaadavad.
 Mis puudutab rahalist ja tehnoloogiaalast
 toetust, siis edendatakse ettepanekuga aruannete esitamist ühiste meetodite
 põhjal kooskõlas ELi kohustusega esitada läbipaistvat ja täielikku teavet
 arenguriikidele antava rahalise ja tehnoloogiaalase abi kohta.
 Kohanemismeetmeid käsitlevate iga-aastaste
 aruannete esitamine aitab kindlaks teha liikmesriikides võetud meetmeid ning
 töötada välja kogu ELi hõlmava kohanemisstrateegia. Samuti on niiviisi võimalik
 saada teavet ja andmeid ELi kohanemise teabevõrgustiku jaoks, millest saab
 kasulik vahend riiklike, piirkondlike ja kohalike poliitiliste otsuste
 tegijatele. Vastavalt mõjuhinnangule on see tõhus poliitikavalik, kuna sellega
 seotud halduskoormus on väike, kuid samas tagatakse, et EL suudab oma
 rahvusvahelisi aruandluskohustusi paremini täita.
 Lisaks edendatakse ettepanekuga
 liikmesriikides kehtivaid süsteeme, et parandada prognoose, poliitikat ja
 meetmeid käsitlevat aruandlust, ning nähakse ette kooskõla muude
 õhusaasteaineid käsitlevate õigusaktidega. See on tõhus lahendus, kuna
 kaasnevast halduskoormusest hoolimata tähendaks see pikemas perspektiivis
 nõuete paremat täitmist, lihtsustamist ja väiksemaid kulusid. Ettepanek
 sisaldab ka sätteid kvaliteedi parema tagamise ja -kontrolli kohta ning sellega
 kehtestatakse ühtlustatud aruandevormid ja juhised, et parandada andmete
 kvaliteeti ja tagada nende täielikkus ning lihtsustada kehtivaid
 aruandlusnõudeid tarbetut halduskoormust tekitamata.
 3.
 ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 ·
 Õiguslik alus
 Õigusakti ettepaneku õiguslik alus on Euroopa
 Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1. Ettepanek aitab saavutada ELi
 toimimise lepingu artikli 191 lõikes 1 sätestatud õiguslikke eesmärke,
 täpsemalt võidelda kliimamuutuste vastu (leevendamine ja kohanemine).
 Ettepaneku eesmärk on parandada ELi poliitika kujundamiseks ja otsuste
 vastuvõtmiseks vajaliku teabe kättesaadavust ning ELi ja liikmesriikide poolt
 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaselt esitatavate aruannete vastavust
 ja kooskõla. Seda eesmärki ei ole võimalik vähem piiravate vahenditega
 saavutada. Ettepanek ei mõjuta seiret, andmete kogumist ja aruandlust
 käsitlevate ning seiremehhanismi otsusega kehtestatud ülesannete praegust
 üldist jaotumist ELi ja liikmesriikide vahel.
 ·
 Subsidiaarsuse põhimõte
 Selleks et meetmete võtmine ELi tasandil oleks
 põhjendatud, tuleb järgida subsidiaarsuse põhimõtet:
 (a)
 Probleemi piiriülene olemus (vajalikkuse
 hindamine)
 Kliimamuutuste piiriülene olemus on oluline
 element, kui otsustatakse selle üle, kas ELi tasandil meetmed on vajalikud.
 Üksnes riiklike meetmetega ei suudetaks rahvusvaheliselt kokkulepitud kohustusi
 täita ning nendest ei piisaks jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse alusel
 kehtestatud eesmärkide saavutamiseks. Seepärast on vajalik, et EL kehtestaks
 raamistiku, mis võimaldaks täita rahvusvahelisi ja ELi nõudeid ning tagada igal
 võimalusel ühtlustatud aruandluse. Selleks et tagada tõhus aruandlus, mis nõuab
 paljude erinevate õigusaktide kooskõlastamist, ning 27 liikmesriigi andmeid
 sisaldavate ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaste aruannete õigeaegne
 esitamine ja kvaliteet, on samuti vaja ELi tasandil kooskõlastamist.
 (b)
 Tõhususe hindamine (lisandväärtus)
 Lisaks sellele, et enamik kavandatud
 läbivaatamisi tulenevad kehtivatest või tulevastest ELi ja rahvusvahelistest
 lepingutest, tooks ELi tasandi meede tänu oma tõhususele selget kasu võrreldes
 riikliku tasandi meetmega. Kuna üldised kohustused võetakse ELi tasandil, on
 parem, kui aruandlust käsitlev õigusakt töötatakse välja samuti ELi tasandil.
 Lisaks on mõne tuvastatud probleemi (ELi ja liikmesriikide aruandluse kvaliteet
 ja õigeaegsus) lahendamiseks vaja andmeid ja meetodeid kooskõlastada kõigis 27
 liikmesriigis ning seda on parem teha ELi tasandil.
 Eelkõige ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni
 kohaste kasvuhoonegaaside heidet käsitlevate aruannete esitamise kogemus on
 näidanud, et seiremehhanismi otsus on oluliselt aidanud lihtsustada ja tagada
 kvaliteetsete aruannete esitamist. Seiremehhanismi otsuse alusel läbiviidav
 liikmesriigi andmete täiendav kontroll ja analüüs on parandanud ÜRO kliimamuutuste
 raamkonventsiooni kohaste aruannete kvaliteeti, lihtsustanud liikmesriikidel
 võetud kohustuste täitmist ning aidanud oluliselt vähendada nimetatud
 konventsiooni nõuete täitmatajätmise juhtumite arvu. Kasu on toonud ka nõuete
 rangem järgimine, osaliselt seetõttu, et komisjonil on võimalus algatada
 rikkumismenetlusi.
 Eeldatavasti toob aruandluse laiendamine
 läbivaadatud seiremehhanismi alusel uutele ÜRO raamkonventsiooniga hõlmatud
 valdkondadele (rahaline ja tehnoloogiaalane abi) kaasa sama suurt kasu.
 Läbivaadatud seiremehhanismi kohane aruandlus võimaldab liikmesriikide andmeid
 üksikasjalikumalt hinnata ja arvesse võtta ning tagab, et puudused ja nõrgad
 küljed selgitatakse täpselt välja ja nende kõrvaldamiseks võetakse konkreetsed
 meetmed, mis on väga oluline ELi rahvusvahelise usaldusväärsuse tagamiseks. Kui
 praegu on esitamine üsna ebaühtlane, siis läbivaadatud seiremehhanismi kohase
 aruandlusega tagatakse vähemalt mõned ühised miinimumnõuded. Samuti on oluline
 kohaldada rikkumismenetlusi, et käsitleda veel lahendamata probleeme ELi
 siseselt, aga mitte ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel, kui neil võib
 olla märkimisväärset poliitilist ja õiguslikku mõju.
 Ka kohanemist käsitleva aruandlusega seoses
 toob läbivaadatud seiremehhanism kaasa juba eespool mainitud kasu ning lisaks
 annab võimaluse parimate tavade vahetamiseks. Kuna kohanemine on kõigi
 liikmesriikide ühine probleem, on keskne aruandlus vajalik selleks, et
 selgitada välja kohanemisvajadused ja teha kindlaks parimad tavad ning tuvastada
 puudused, mida saaks kõrvaldada kas ELi meetmetega või liikmesriikide vahelise
 koostöö kaudu.
 ·
 Proportsionaalsuse põhimõte
 Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
 kooskõlas järgmistel põhjustel.
 Ettepanek kehtib üksnes ulatuses, mis on
 vajalik selleks, et parandada kliimamuutusi käsitlevate andmete kvaliteeti ja
 tagada rahvusvaheliste ja ELi nõuete järgimine.
 Ettepanek vastab proportsionaalselt ELi
 üldeesmärgile saavutada Kyoto protokolliga ettenähtud kasvuhoonegaaside heite
 vähenemine, samuti ELi kliima- ja energiapaketis kehtestatud eesmärkidele,
 Kopenhaageni kokkuleppele ning otsusele 1/CP.16 (Cancúni kokkulepped).
 Ettepaneku eesmärk on rakendada
 seiremehhanism, mis sarnaneb tavade ja menetluste poolest otsuse nr 280/2004/EÜ
 alusel juba rakendatud mehhanismile.
 4.
 MÕJU EELARVELE
 Vastavalt
 käesolevale määrusele lisatud finantsselgitusele kasutatakse määruse
 rakendamisel olemasolevat eelarvet ning see ei avalda mõju mitmeaastasele
 finantsraamistikule.
 5.
 VALIKULISED ÜKSIKASJAD
 ·
 Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel
 Ettepanek sisaldab sätet, mis võimaldab
 komisjonil käesolev määrus üle vaadata, kui see on vajalik seoses ÜRO
 kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli käsitlevate tulevaste
 otsuste või muude ELi õigusaktidega. Vajaduse korral teeb komisjon Euroopa
 Parlamendile ja nõukogule ettepaneku muuta käesolevat määrust, muudab kehtivaid
 delegeeritud õigusakte või võtab vastu uusi.
 2011/0372 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi
 ja kliimamuutusi käsitleva muu olulise ELi ja riikliku teabe esitamise kohta
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut ja eriti selle artikli 192 lõiget 1,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud õigusakti eelnõu riikide
 parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
 Sotsiaalkomitee arvamust[6],
 võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[7],
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004.
 aasta otsusega nr 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve
 ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta)[8]
 kehtestati süsteem kasvuhoonegaaside kogu inimtekkelise heite ja selle
 neeldajates sidumise seireks, nimetatud heitega seonduvate kohustuste täitmise
 hindamiseks ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni[9] ja Kyoto protokolli[10] kohaste seire- ja
 aruandlusnõuete rakendamiseks Euroopa Liidus. Selleks et võtta arvesse viimase
 aja rahvusvahelisi arengusuundi seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja
 Kyoto protokolliga ning rakendada uued ELi õigusaktidega ettenähtud seire- ja
 aruandlusnõuded, tuleks kõnealune otsus asendada. Otsus 280/2004/EÜ tuleks
 asendada määrusega järgmistel põhjustel: määruse reguleerimisala on laiem,
 sellega hõlmatakse täiendavaid kohustatud isikute kategooriaid, kehtestatavad
 sätted on keerulisemad ja väga tehnilised, kogu ELis kohaldatavate ühtsete
 eeskirjade järele on vajadus suurenenud ning rakendamist tuleks lihtsustada.
 (2)
 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni lõppeesmärk on
 saavutada kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stabiliseerumine atmosfääris
 tasemel, mis võimaldab ära hoida inimtegevusest tulenevaid ohtlikke häireid
 kliimasüsteemis. Selle eesmärgi saavutamiseks ei tohiks maapinna keskmise
 temperatuuri tõus maailmas võrreldes tööstusajastu eelse temperatuuriga ületada
 2° C.
 (3)
 Tuleb põhjalikult jälgida ELi ja liikmesriikide
 kasvuhoonegaaside heidet ja kliimamuutuste vastu võitlemisel tehtud
 jõupingutusi, nende kohta on vaja esitada põhjalikke aruandeid ning neid tuleb
 korrapäraselt hinnata.
 (4)
 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste
 konverentsil vastuvõetud otsustega 1/CP.15 (otsus 1/CP.15 ehk Kopenhaageni
 kokkulepe) ja 1/CP.16 (otsus 1/CP.16 ehk Cancúni kokkulepe) astuti
 märkimisväärne samm edasi kliimaprobleemide lahendamiseks tasakaalustatud
 viisil. Nimetatud otsustega kehtestati uued seire- ja aruandlusnõuded, mida
 kohaldatakse ELi ja liikmesriikide poolt võetud suurte heite vähendamise
 kohustuste rakendamise suhtes, ning nendega nähti ette abi andmine
 arenguriikidele. Samuti tõdetakse nendes otsustes, et kohanemisküsimuste
 lahendamine on sama tähtis kui kliimamuutuste mõju leevendamine. Otsuses
 1/CP.16 nõutakse arenenud riikidelt vähese CO2-heitega majanduse
 arengu strateegiate või -kavade väljatöötamist. Sellised strateegiad või kavad
 peaksid aitama üles ehitada vähese CO2-heitega ühiskonda ning tagama
 jätkuvalt suure majanduskasvu ja säästva arengu. Käesolev määrus peaks
 delegeeritud õigusaktide kaudu lihtsustama kõnealuste ja tulevikus uutest
 otsustest või ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaselt sõlmitavast
 rahvusvahelisest kokkuleppest tulenevate seire- ja aruandlusnõuete rakendamist.
 (5)
 Lisaks võtsid EL ja liikmesriigid kindla kohustuse
 kasvuhoonegaaside heidet märkimisväärselt vähendada 2009. aastal vastuvõetud
 kliima- ja energiapaketiga, eelkõige 23. aprilli 2009. aasta otsusega nr
 406/2009/EÜ, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside
 heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada
 kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020,[11]
 ning 23. aprilli 2009. aasta direktiiviga 2009/29/EÜ, millega muudetakse
 direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside
 saastekvootidega kauplemise süsteemi[12].
 Samuti tuleks ajakohastada ELi heite seire- ja aruandlussüsteemi, arvestades
 kõnealuste õigusaktidega kehtestatud uusi nõudeid.
 (6)
 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon kohustab ELi ja
 tema liikmesriike arendama, korrapäraselt ajakohastama, avaldama trükis ja
 esitama konventsiooniosaliste konverentsile riiklikud andmekogud, milles
 käsitletakse kõigi selliste kasvuhoonegaaside inimtekkelist heidet ja selle
 sidumist neeldajates, mis on osoonikihi kaitsmise Viini konventsiooni Montreali
 protokolliga (osoonikihti kahandavate ainete kohta)[13] reguleerimata, kasutades
 konventsiooniosaliste konverentsil kokkulepitud võrreldavaid metoodikaid.
 (7)
 Selleks et tagada muude Kyoto protokolli sätete
 rakendamine, loovad EL ja liikmesriigid nimetatud protokolli artikli 5 lõike 1
 kohaselt riikliku süsteemi kõigi Montreali protokolliga reguleerimata
 kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ja neeldajates seotud heite hindamiseks.
 Otsusega 1/CP.16 nõutakse ka riikliku korra kehtestamist kõigi Montreali
 protokolliga reguleerimata kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ja neeldajates
 seotud heite hindamiseks. Käesoleva määrusega tuleks võimaldada mõlema
 nimetatud nõude rakendamist.
 (8)
 Otsuse nr 280/2004/EÜ rakendamisel saadud kogemus
 on näidanud, et oleks vaja suurendada sünergiat ja kooskõla muude õigusaktide
 alusel esitatavate aruannetega, eelkõige nendega, mis esitatakse Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ
 (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise
 süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ)[14] , Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu 18. oktoobri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 166/2006 (mis käsitleb Euroopa
 saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist ning millega muudetakse nõukogu
 direktiive 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ)[15]
 , Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/81/EÜ
 (teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta)[16] , Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu 17. mai 2006. aasta määruse (EÜ) nr 842/2006 (teatavate fluoritud
 kasvuhoonegaaside kohta)[17]
 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta määruse (EÜ) nr
 1099/2008 (energiastatistika kohta)[18]
 kohaselt. Kuna aruandlusnõuete ühtlustamine nõuab üksikute õigusaktide
 muutmist, on heitearuannete kvaliteedi tagamiseks oluline, et kasvuhoonegaaside
 heitearuannetes kasutatakse kooskõlastatud andmeid ning andmete kooskõla
 tõendatakse.
 (9)
 Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas
 hindamisaruandes on kindlaks tehtud lämmastiktrifluoriidi (NF3)
 potentsiaal põhjustada globaalset soojenemist ning see on ligikaudu 17 000
 korda suurem kui CO2-l. NF3 kasutatakse
 elektroonikatööstuses üha enam perfluorosüsivesinike (PFCd) ja
 väävelheksafluoriidi (SF6) asendamiseks. Vastavalt Euroopa Liidu
 toimimise lepingu artikli 191 lõikele 2 peab ELi keskkonnapoliitika rajanema
 ettevaatuspõhimõttel. Selle põhimõtte järgimiseks tuleb teostada seiret NF3
 heite üle, et teha kindlaks selle kogused ELis ja määrata vajaduse korral
 kindlaks leevendusmeetmed.
 (10)
 Andmed, mida praegu kasutatakse kasvuhoonegaaside
 riiklikes andmekogudes ning riiklikes ja ELi registrites, ei ole piisavad, et
 määrata liikmesriigi tasandil kindlaks tsiviillennunduse CO2-heide,
 mida direktiiv 2003/87/EÜ ei hõlma. Kui EL kehtestab aruandluskohustused, ei
 tohiks see liikmesriikidele ja väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele
 (VKEd) tekitada taotletavate eesmärkidega ebaproportsionaalset halduskoormust.
 Direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmamata lendudest pärit CO2-heide
 moodustab kasvuhoonegaaside koguheitest vaid väga väikese osa ning selle heite
 jaoks aruandlussüsteemi kehtestamine tooks kaasa põhjendamatu halduskoormuse,
 kui arvestada direktiiviga 2003/87/EÜ selle sektori suhtes laiemalt kehtestatud
 nõudeid. Seepärast tuleks valitsustevahelises kliimamuutuste rühmas kehtestatud
 allikakategooriast „1.A.3.A Tsiviillennundus” pärit CO2-heidet
 pidada otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 3 ja artikli 7 lõike 1 kohaldamisel
 võrdseks nulliga.
 (11)
 Kuna maakasutuse, maakasutuse muutuse ja
 metsandusega (LULUCF) seotud kasvuhoonegaaside heidet ja selle sidumist on
 võetud arvesse Kyoto protokolli kohases ELi heitkoguste vähendamise eesmärgis,
 ei ole see osa kliima- ja energiapaketi eesmärgist vähendada 2020. aastaks
 heitkoguseid 20 %. Otsuse nr 406/2009/EÜ ja direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt
 peab komisjon hindama võimalusi, kuidas kaasata maakasutus, maakasutuse muutus
 ja metsandus 2020. aastaks püstitatud eesmärgi hulka. Selle ülesande täitmise
 aeg seati sõltuvusse kliimamuutusi käsitleva rahvusvahelise kokkuleppe üle
 peetavate läbirääkimiste tulemustest. Kui sellist kokkulepet ei ole 2010. aasta
 lõpuks sõlmitud, võib komisjon teha ettepaneku võtta vastu õigusakt, mis
 hakkaks kehtima alates 2013. aastast. Käesolev määrus peaks võimaldama
 rakendada rahvusvahelises kokkuleppes või sedalaadi ELi õigusaktis sätestatud
 aruandlusnõudeid.
 (12)
 EL ja liikmesriigid peaksid püüdma pakkuda kõige
 värskemat teavet kasvuhoonegaaside heite kohta, eelkõige Euroopa 2020. aasta
 strateegia ja selles kindlaksmääratud ajakavade kohaselt. Käesolev määrus peaks
 võimaldama koostada selliseid hinnanguid statistilise ja muu teabe alusel
 võimalikult lühikese aja jooksul.
 (13)
 Meretranspordist pärit heite seire- ja
 aruandlusnõuded liikmesriikidele tuleks vastu võtta sellisena, et need oleksid
 kooskõlas kõigi muude ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames kokkulepitud
 nõuetega või, nii suures ulatuses kui võimalik, laevadele kohaldatavate
 nõuetega, mis on kindlaks määratud Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO)
 või meretranspordist pärit kasvuhoonegaaside heidet käsitleva ELi meetmega.
 Selline seire ja aruandlus annaks kõnealusest heitest parema ülevaate ning
 aitaks poliitikat tõhusalt rakendada.
 (14)
 Otsuse nr 280/2004/EÜ rakendamisel saadud kogemus
 näitas, et poliitikasuundade, meetmete ja prognoosite kohta esitatava teabe
 läbipaistvust, täpsust, kooskõlalisust, täielikkust ja võrreldavust on vaja
 suurendada. Vastavalt otsusele nr 406/2009/EÜ peavad liikmesriigid esitama
 aruande kavandatud edusammude kohta selles otsuses sätestatud kohustuste
 täitmisel, sealhulgas teabe riiklike poliitikasuundade, meetmete ja prognooside
 kohta. Euroopa 2020. aasta strateegiaga nähakse ette majanduspoliitika
 tegevuskava, mille kohaselt peavad EL ja liikmesriigid pingutama rohkem selle
 nimel, et aruanded, milles käsitletakse kliimamuutuste alaseid poliitikasuundi
 ja meetmeid ning nende prognoositud mõju heitele, esitataks õigeaegselt. Nende
 eesmärkide poole püüdlemisel peaks olema palju abi ELi ja liikmesriigi tasandil
 riiklike süsteemide loomisest ning täpsematest aruandlusjuhistest. Selleks et
 EL täidaks kasvuhoonegaaside heite prognoose käsitlevaid rahvusvahelisi ja
 liidusiseseid aruandlusnõudeid ning et hinnata ELi edusamme rahvusvaheliste ja
 liidusiseste kohustuste täitmisel, peaks komisjon samuti koostama ja kasutama
 hinnanguid kasvuhoonegaaside heite prognoosi kohta.
 (15)
 Selleks et jälgida liikmesriikide edusamme ja
 meetmeid kliimamuutustega kohanemisel, peavad nad esitama täpsemat teavet.
 Sellist teavet on vaja põhjaliku ELi kohanemisstrateegia väljatöötamiseks valge
 raamatu „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik”[19] järel. Kohanemisteavet
 käsitlev aruandlus võimaldab liikmesriikidel vahetada parimaid tavasid ja
 hinnata oma vajadusi ja valmisolekut kliimamuutustega võitlemisel.
 (16)
 Otsusega 1/CP.15 võtsid EL ja liikmesriigid
 kohustuse näha ette olulised rahalised vahendid selliste meetmete toetamiseks,
 mida võetakse kliimamuutustega kohanemise ja selle mõju leevendamiseks
 arenguriikides. Otsuse 1/CP.16 lõike 40 kohaselt parandab iga arenenud riik,
 kes on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaline, aruandlust arenguriikidest
 konventsiooniosalistele antava rahalise ja tehnoloogiaalase abi ning
 suutlikkuse suurendamiseks vajaliku toetuse kohta. Selleks et näha, milliseid
 jõupingutusi EL ja liikmesriigid kohustuste täitmiseks teevad, tuleb aruandlust
 kindlasti tõhustada. Otsusega 1/CP.16 kehtestati ka uus tehnoloogiamehhanism,
 et parandada rahvusvahelist tehnosiiret. Käesoleva määrusega tuleks tagada, et
 arenguriikidele suunatud tehnosiirde kohta oleks kättesaadav usaldusväärne ja
 ajakohane teave.
 (17)
 Direktiivi 2003/87/EÜ on muudetud direktiiviga
 2008/101/EÜ,[20]
 mille tulemusena kohaldatakse direktiiviga 2003/87/EÜ loodud kasvuhoonegaaside
 saastekvootidega kauplemise süsteemi ELis ka lennundusele. Nimetatud
 direktiiviga lisati sätted enampakkumistulude kasutamise, liikmesriikide sellekohase
 aruandluse ning meetmete kohta, mida on võetud lennunduse saastekvootidega
 kauplemiseks enampakkumistel vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 3d lõikele
 1 või 2, et kontrollida, kas kogu kõnealust tulu või sellele vastavat summat
 kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõikes 4 osutatud meetmete
 rahastamiseks. Selleks et kontrollida, kas vähemalt 50 % enampakkumiste
 tulust kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 3 osutatud meetmete
 rahastamiseks, sisaldab direktiiv 2003/87/EÜ direktiiviga 2009/29/EÜ tehtud
 muudatuste tulemusena nüüd ka aruandlusnõudeid enampakkumistulude kasutamise
 kohta. Vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ saastekvootide enampakkumisel
 müümisest saadud tulude läbipaistev kasutamine on ELi kohustuste tähtsaim alus.
 Enampakkumistulude kasutamist käsitlevas aruandluses tuleks esitada tõendid
 tegelikult välja makstud summade ja väljamakse liigi kohta (otseinvesteeringud
 projektidesse, investeerimisfondid, fiskaal- või finantstoetusmeetmed) ning
 märkida meetmete, projektide või fondide liik ja viide neile.
 (18)
 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon kohustab ELi ja
 liikmesriike arendama, korrapäraselt ajakohastama, avaldama trükis ja esitama
 konventsiooniosaliste konverentsile riikide teatisi ja kahe aasta kohta
 esitatavaid aruandeid, mille koostamisel on kasutatud konventsiooniosaliste
 kokkulepitud juhiseid, metoodikat ja vormi. Otsusega 1/CP.16 kutsutakse üles
 parandama aruandlust, milles käsitletakse leevenduseesmärke ja
 konventsiooniosalisest arenguriikidele antavat rahalist ja tehnoloogiaalast abi
 ning suutlikkuse suurendamise toetust.
 (19)
 Otsusega nr 406/2009/EÜ muudeti praegune aastane
 aruandetsükkel aastaseks kohustustetsükliks, millega nõutakse liikmesriikidelt
 kasvuhoonegaaside andmekogude põhjalikku ülevaatamist lühema aja jooksul kui on
 ette nähtud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga, et kasutada ära kõiki
 võimalusi ning vajaduse korral kohaldada parandusmeetmeid iga vastava aasta
 lõpus. Arvestades ebakindlust, mis on seotud ÜRO kliimamuutuste
 raamkonventsioonist ja Kyoto protokollist lähtuvate tulevaste arengusuundadega,
 on vaja kehtestada ELi protsess liikmesriikide kasvuhoonegaaside andmekogude
 ülevaatamiseks, millega tagatakse, et otsusega nr 406/2009/EÜ pandud kohustuste
 täitmist hinnatakse õigeaegselt, usaldusväärselt, kooskõlaliselt ja
 läbipaistvalt.
 (20)
 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessis
 arutatakse praegu mitmete tehniliste elementide üle, mis on seotud
 kasvuhoonegaaside heidet ja selle neeldajates sidumist käsitleva aruandlusega;
 need elemendid on globaalse soojendamise potentsiaal, hõlmatavad
 kasvuhoonegaasid ning valitsustevahelise kliimamuutuste rühma metoodilised
 juhised, mida tuleb kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude koostamisel
 kasutada. Kui kõnealused metoodilised elemendid vaadatakse ÜRO kliimamuutuste
 raamkonventsiooni protsessis läbi ning kasvuhoonegaaside heite aegread
 arvutatakse selle tulemusena ümber, võib see muuta kasvuhoonegaaside heite
 taset ja suundumusi. Komisjon peaks selliseid rahvusvahelisi arengusuundi
 jälgima ning vajaduse korral tegema ettepaneku käesoleva määruse
 läbivaatamiseks, et tagada kooskõla ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni
 protsessis kasutatava metoodikaga.
 (21)
 Kogu aegridades kajastatavat kasvuhoonegaaside
 heidet tuleks hinnata samade meetoditega. Aluseks võetavate tegevusandmete ja
 heitekoefitsientide kogumine, määramine ja kasutamine peaks olema kooskõlas, et
 muutused heitesuundumustes ei oleks tingitud hindamismeetodite või –eelduste
 muutumisest. Ümberarvutused tuleks teha vastavalt kokkulepitud suunistele ning
 selle eesmärk peaks olema esitatavate aegridade kooskõla, täpsuse ja
 täielikkuse parandamine ning üksikasjalikemate meetodite rakendamine. Kui
 aluseks olevate tegevusandmete kogumise ja heitekoefitsientide määramise
 metoodika või moodus muutub, peaksid liikmesriigid esitatavaid aegridu
 käsitlevad andmekogud ümber arvutama ning hindama, kas kokkulepitud suunistega
 ettenähtud põhjustel on vaja teha veel ümberarvutusi, eelkõige peamiste
 kategooriate puhul. Käesolevas määruses tuleks sätestada, kas selliste ümberarvutuste
 mõju võetakse arvesse ning millistel tingimustel.
 (22)
 Lennundus mõjutab kliimat õhkupaisatava CO2-heite
 tõttu, aga ka muude heidete ja mehhanismidega (nt lämmastikoksiidide heide ja
 kiudpilvkatte tihenemine). Arvestades asjaolu, et selle mõju kohta on üha
 rohkem teadusandmeid, tuleks käesoleva määruse raames hinnata korrapäraselt
 lennunduse muud mõju kliimale kui CO2–heide.
 (23)
 Euroopa Keskkonnaamet soovib toetada säästvat
 arengut ning aidata Euroopa keskkonnaseisundit oluliselt ja mõõdetavalt
 parandada, pakkudes poliitiliste otsuste tegijatele, riigiasutustele ja
 üldsusele õigel ajal otstarbekohast, olulist ja usaldusväärset teavet. Euroopa
 Keskkonnaamet peaks vajaduse korral komisjoni aitama seire ja aruandlusega
 seotud töös, eelkõige järgmises: ELi andmekogude süsteem ja sellekohased
 prognoosid, poliitikad ja meetmed, liikmesriikide andmekogude iga-aastane
 ekspertülevaatus, heite vähendamise kohustuste täitmisel tehtud edusammude
 hindamine, kliimamuutuste mõju, vastuvõtlikkus neile ja nendega kohanemine, ning
 üldsusele usaldusväärse kliimateabe edastamine.
 (24)
 Komisjon peaks kooskõla tagamiseks jälgima
 käesoleva määrusega kehtestatavate seire- ja aruandlusnõuete rakendamist ning
 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli kohaseid tulevasi
 arengusuundi. Sellega seoses peaks komisjon vajaduse korral käesoleva määruse
 sätteid kehtetuks tunnistama või neid muutma.
 (25)
 Selleks et tagada käesoleva määruse artikli 20
 lõike 5 rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda
 rakendamisvolitused. Selleks et kehtestada ühtlustatud aruandlusnõuded
 kasvuhoonegaaside seire ja muu kliimapoliitika seisukohalt olulise teabe jaoks,
 tuleks komisjonile kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 anda
 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte seoses järgmisega: käesoleva määruse I
 lisa läbivaatamine, maakasutust, maakasutuse muutust ja metsandust ning
 meretransporti käsitlev liikmesriikide aruandlus, liikmesriikide riiklikud
 süsteemid, liikmesriikide andmekogude ekspertülevaatus, üksikasjalikud nõuded liikmesriikide
 aruannete sisu, ülesehituse, vormi ja esitamise kohta ning teatavate käesoleva
 määrusega pandud kohustuste tühistamine ja muutmine. On eriti oluline, et
 komisjon konsulteeriks ettevalmistava töö käigus lisaks teistele ka
 ekspertidega. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja
 koostamise ajal tagama, et asjaomased dokumendid esitatakse Euroopa
 Parlamendile ja nõukogule ühel ajal, õigeaegselt ning nõuetekohaselt.
 (26)
 Kuna käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud
 eesmärke ei ole nende olemuse tõttu võimalik liikmesriigi tasandil täielikult
 saavutada ning meetme ulatuse ja mõju tõttu on neid parem saavutada ELi
 tasandil, võib EL võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5
 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud
 proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud
 eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 1. peatükk
 Reguleerimisese, reguleerimisala ja mõisted
 Artikkel 1
 Reguleerimisese
 Käesoleva määrusega kehtestatakse süsteem:
 (a)
 ELi ja liikmesriikide poolt ÜRO kliimamuutuste
 raamikonventsiooni sekretariaadile esitatava aruandluse õigeaegsuse,
 läbipaistvuse, täpsuse, kooskõlalisuse, võrreldavuse ja terviklikkuse
 tagamiseks;
 (b)
 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto
 protokolli ning neist tulenevate otsuste alusel võetud kohustustega seotud
 teabe esitamiseks ja tõendamiseks ning nende kohustuste täitmisel tehtud
 edusamme hindamiseks;
 (c)
 Montreali protokolliga (osoonikihti kahandavate
 ainete kohta) reguleerimata kasvuhoonegaaside kogu liikmesriikides õhkupaisatud
 inimtekkelise heite ja neeldajates seotud heite seireks ja seda käsitlevaks
 aruandluseks;
 (d)
 kasvuhoonegaaside heiteandmete ja otsuse nr
 406/2009/EÜ artikli 6 kohase muu teabe seireks, aruandluseks, ülevaatamiseks ja
 tõendamiseks;
 (e)
 meretranspordist pärit CO2-heidet
 käsitlevaks aruandluseks;
 (f)
 direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõike 1, 2 või
 artikli 10 lõike 1 alusel saastekvootide enampakkumisel müümisest saadud tulu
 kasutamise seireks ja seda käsitlevaks aruandluseks vastavalt kõnealuse
 direktiivi artikli 3d lõikele 4 ja artikli 10 lõikele 3;
 (g)
 liikmesriikides kliimamuutuste vältimatute
 tagajärgedega kohanemiseks võetud meetmete seireks ja neid käsitlevaks
 aruandluseks;
 (h)
 liikmesriikide edusammude hindamiseks otsusega nr
 406/2009/EÜ pandud kohustuste täitmisel;
 (i)
 ELi tulevase kliimapoliitika kujundamise ja
 hindamise toetamiseks vajaliku teabe ja andmete kogumiseks.
 Artikkel 2
 Reguleerimisala
 Käesolevat määrust kohaldatakse järgmise
 suhtes:
 (a)
 ELi ja liikmesriikide vähese CO2-heitega
 arengu strateegiad ning kõik nende muudatused vastavalt otsusele 1/CP.16;
 (b)
 I lisas loetletud kasvuhoonegaaside heide ning
 neeldajates seotud heide, mis on õhku paisatud liikmesriikide territooriumil
 ning mis on pärit sellistest sektoritest ja allikatest, mida käsitletakse ÜRO
 kliimamuutuste raamkonventsiooni artikli 4 lõike 1 punkti a alusel
 koostatavates kasvuhoonegaaside riiklikes andmekogudes;
 (c)
 kasvuhoonegaaside heide, mis kuulub otsuse nr
 406/2009/EÜ artikli 2 lõike 1 reguleerimisalasse;
 (d)
 liikmesriikide sadamaid külastavatelt merelaevadelt
 pärit kasvuhoonegaaside heide;
 (e)
 tsiviillennundusest pärit muu kui CO2-heite
 mõju kliimale;
 (f)
 ELi ja liikmesriikide prognoosid kasvuhoonegaaside
 inimtekkelise heite ja neeldajates seotava heite kohta, ning liikmesriikide
 poliitikasuunad ja meetmed;
 (g)
 rahaline ja tehnoloogiaalane abi arenguriikidele
 (kõik kokku, projektide kaupa ja riikide kaupa);
 (h)
 direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõike 1, 2 või
 artikli 10 lõike 1 alusel saastekvootide enampakkumisel müümisest saadud tulu
 kasutamine;
 (i)
 liikmesriikide võetavad kliimamuutustega kohanemise
 meetmed riigi ja piirkonna tasandil.
 Artikkel 3
 Mõisted
 Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
 mõisteid:
 (1)
 „globaalse soojendamise potentsiaal” – gaasi ühe ühiku
 õhkupaiskamise kogumõju maailma kliima soojenemisele võrreldes võrdlusgaasi ühe
 ühikuga; võrdlusgaasiks on süsinikdioksiid, mille väärtuseks on määratud 1;
 (2)
 „riiklik andmekogusüsteem” – liikmesriigis
 kehtestatud institutsionaalsete, õiguslike ja menetluslike korralduste süsteem
 Montreali protokolliga reguleerimata kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ja
 neeldajates seotud heite hindamiseks ning andmekogudega seotud teabe
 esitamiseks ja arhiveerimiseks kooskõlas Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva
 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi otsusega 19/CMP.1 või
 muude asjaomaste ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni või Kyoto protokolli
 alusel tehtud otsustega;
 (3)
 „pädev andmekoguasutus” – asutus või asutused,
 kellele on antud liikmesriigi riikliku andmekogusüsteemi raames ülesanne
 koostada kasvuhoonegaaside andmekogu;
 (4)
 „kvaliteedi tagamine” – kavandatud
 ülevaatamismenetluste süsteem, millega tagatakse andmekvaliteedi alaste
 eesmärkide täitmine ning parimate võimalike hinnangute ja teabe esitamine
 selleks, et toetada kvaliteedikontrolli programmi tõhusust ja abistada
 liikmesriike;
 (5)
 „kvaliteedi kontroll” – korrapäraste tehniliste
 toimingute süsteem teabe ja hinnangute kvaliteedi mõõtmiseks ja
 kontrollimiseks, mille eesmärk on tagada andmete terviklikkus, õigsus ja
 täielikkus, teha kindlaks ja kõrvaldada vead ja puuduvad andmed, dokumenteerida
 ja arhiveerida andmed ja muu kasutatud teave ning registreerida kõik kvaliteedi
 tagamise toimingud;
 (6)
 „näitaja” – kvantitatiivne või kvalitatiivne tegur
 või muutuja, mis aitab paremini hinnata poliitikasuundade ja meetmete
 rakendamisel tehtud edusamme ning kasvuhoonegaaside heite suundumusi;
 (7)
 „lubatud koguse ühik (LKÜ)” – ühik, mis on välja
 antud vastavalt Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva ÜRO
 kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi otsuse 13/CMP.1 (otsus
 13/CMP.1) lisa asjaomastele sätetele;
 (8)
 „heitkoguste neeldumise ühik (HNÜ)” – ühik, mis on
 välja antud vastavalt otsuse 13/CMP.1 lisa asjaomastele sätetele või ÜRO
 kliimamuutuste raamkonventsiooni või Kyoto protokolli kohaste asutuste poolt
 vastu võetud muude asjaomaste otsuste sätetele;
 (9)
 „heitkoguste vähendamise ühik (HVÜ)” – ühik, mis on
 välja antud vastavalt otsuse 13/CMP.1 lisa asjaomastele sätetele või ÜRO
 kliimamuutuste raamkonventsiooni või Kyoto protokolli alusel vastu võetud muude
 asjaomaste otsuste sätetele;
 (10)
 „tõendatud heitkoguste vähendamise ühik (THV)” –
 ühik, mis on välja antud vastavalt Kyoto protokolli artiklile 12 ja sellest
 tulenevatele nõuetele ning otsuse 13/CMP.1 lisa asjaomastele sätetele;
 (11)
 „riiklik register” - standarditud elektroonilise
 andmebaasi kujul olev register, mis sisaldab andmeid HVÜde, THVde, LKÜde ja
 HNÜde väljaandmise, hoidmise, üleandmise, omandamise, kehtetuks tunnistamise ja
 kasutuselt kõrvaldamise kohta ning HVÜde, THVde ja LKÜde ühest
 kauplemisperioodist teise ülekandmise kohta;
 (12)
 „poliitikasuunad ja meetmed” – kõik poliitika-,
 haldus- ja õigusvahendid, millega soovitakse rakendada ÜRO kliimamuutuste
 raamkonventsiooni artikli 4 lõike 2 punktis a ja b sätestatud kohustusi,
 sealhulgas neid, mille peamine eesmärk ei ole kasvuhoonegaaside heitkoguste
 piiramine ja vähendamine.
 (13)
 „poliitikasuundade, meetmete ja prognooside riiklik
 süsteem” – käesoleva määruse artikliga 13 ettenähtud institutsionaalsete,
 õiguslike ja menetluslike korralduste süsteem, mis on liikmesriigis kehtestatud
 poliitikasuundi ja meetmeid käsitlevaks aruandluseks ning kasvuhoonegaaside
 inimtekkelist heidet ja selle neeldajates sidumist käsitlevate prognooside ja
 aruannete koostamiseks;
 (14)
 „poliitikasuundade ja meetmete eelhindamine” –
 poliitikasuuna või meetme kavandatud tulevase mõju hindamine;
 (15)
 „poliitikasuundade ja meetmete järelhindamine” –
 poliitikasuuna või meetmega saavutatud mõju hindamine;
 (16)
 „meetmeteta prognoos” – kasvuhoonegaaside
 inimtekkelise heite ning neeldajates seotava heite prognoos, mille puhul
 välistatakse kõigi kavandatud, vastuvõetud või rakendatud poliitikasuundade ja
 meetmete mõju pärast asjaomase prognoosi lähtepunktiks valitud aastat;
 (17)
 „meetmetega prognoos” – kasvuhoonegaaside
 inimtekkelise heite ning neeldajates seotava heite prognoos, mille puhul
 võetakse seoses kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega arvesse vastuvõetud
 ja rakendatud poliitikasuundade ja meetmete mõju;
 (18)
 „lisameetmetega prognoos” – kasvuhoonegaaside
 inimtekkelise heite ning neeldajates seotava heite prognoos, mille puhul
 võetakse seoses kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega arvesse
 kliimamuutuste mõju leevendamiseks vastuvõetud ja rakendatud poliitikasuundade
 ja meetmete mõju, samuti kavandatud poliitikasuundade ja meetmete mõju;
 (19)
 „tundlikkusanalüüs” – mudelalgoritmi või hüpoteesi
 analüüs, mille eesmärk on kindlaks määrata mudeli väljundandmete tundlikkus või
 stabiilsus sisendandmete või alushüpoteesi kõikumiste suhtes. Selleks
 muudetakse sisendväärtusi või mudelvõrrandeid ning vaadeldakse, kuidas mudeli
 väljund vastavalt sellele muutub;
 (20)
 „kliimamuutuste mõju leevendamisega seotud abi” –
 selliste arenguriikides võetavate meetmete toetamine, mis aitavad
 stabiliseerida kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni atmosfääris tasemel, mis
 võimaldab vältida inimtegevusest tulenevaid ohtlikke häireid kliimasüsteemis;
 (21)
 „kliimamuutustega kohanemisega seotud abi” –
 selliste arenguriikides võetavate meetmete toetamine, mis on ette nähtud
 inimeste või looduslike süsteemide haavatavuse vähendamiseks kliimamuutuste
 mõju ja kliimaga seotud riskide suhtes, säilitades või suurendades
 arenguriikide kohanemissuutlikkust ja vastupidavust;
 (22)
 „tehnilised parandused” – kasvuhoonegaaside
 andmekogudes esitatud hinnangute kohandused, mis on tehtud käesoleva määruse
 artikli 20 kohase läbivaatamise käigus juhul, kui andmekogud on puudulikud või
 need on koostatud viisil, mis ei ole kooskõlas rahvusvaheliste või ELi
 eeskirjade või suunistega, ning millega kavatsetakse algselt esitatud hinnangud
 asendada;
 (23)
 „ümberarvutused” – menetlus (andmekogusid
 käsitlevate ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni aruandlussuuniste kohaselt)
 varem edastatud andmekogudes esitatud kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite
 ning neeldajates seotud heite ümberhindamiseks, mis on tingitud metoodika
 muutumisest, heitekoefitsientide ja tegevusandmete määramis-, kogumis- ja
 kasutusviisi muutumisest või uute tekkeallikate ja neeldajate kategooriate
 lisamisest.
 2. peatükk
 Vähese CO2-heitega arengu
 strateegiad
 Artikkel 4
 Vähese CO2-heitega arengu
 strateegiad
 1.
 Liikmesriigid ja komisjon, kes tegutseb ELi nimel,
 töötavad välja ja rakendavad vähese CO2-heitega arengu strateegiad,
 et toetada:
 (a)
 liikmesriigis tehtud ja kavandatud edusammude
 (sealhulgas ELi meetmetega saavutatud edu) läbipaistvat ja täpset seiret
 selliste kohustuste täitmisel, mis ELi ja liikmesriigid on inimtekkelise
 kasvuhoonegaaside heite piiramiseks või vähendamiseks ÜRO kliimamuutuste
 raamkonventsiooniga võtnud;
 (b)
 liikmesriikide kohustuste täitmist, mis nad on võtnud
 otsusega nr 406/2009/EÜ kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, ning selleks, et
 iga sektori heidet pikema aja jooksul vähendada ning selle sidumist neeldajates
 suurendada kooskõlas ELi eesmärgiga vähendada 2050. aastaks heidet 80–95 %
 võrreldes 1990ndate tasemega, võttes arvesse vähendamist, mille
 valitsustevahelise kliimamuutuste rühma hinnangul peaksid arenguriigid rühmana
 saavutama.
 2.
 Liikmesriigid esitavad komisjonile vähese CO2-heitega
 arengu strateegia üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist või vastavalt
 muule rahvusvaheliselt või ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessis
 kokkulepitud ajakavale.
 3.
 Komisjon ja liikmesriigid teevad vähese CO2-heitega
 arengu strateegiad ja kõik nende muudatused üldsusele kättesaadavaks.
 3. peatükk
 Aruandlus kasvuhoonegaaside varasema heite
 ja neeldajates seotud heite kohta
 Artikkel 5
 Riiklikud andmekogusüsteemid
 1.
 Liikmesriik asutab riikliku andmekogusüsteemi, et
 hinnata käesoleva määruse I lisas loetletud kasvuhoonegaaside inimtekkelist
 heidet ja neeldajates seotud heidet ning tagada kasvuhoonegaaside andmekogude
 õigeaegne täiendamine, läbipaistvus, täpsus, kooskõlalisus, võrreldavus ja
 terviklikkus, ning hoiab nimetatud süsteemi käigus ja täiustab seda pidevalt.
 2.
 Liikmesriik tagab, et riikliku andmekogusüsteemiga
 on pädevale andmekoguasutusele tagatud juurdepääs järgmisele teabele:
 (a)
 andmed ja meetodid, mis on esitatud seoses
 direktiivis 2003/87/EÜ sätestatud tegevusalade ja käitistega ning mida
 kasutatakse kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude koostamisel, et tagada
 kooskõla kasvuhoonegaaside heite kohta ELi heitkogustega kauplemise süsteemis
 ja kasvuhoonegaaside riiklikes andmekogudes esitatud andmete vahel;
 (b)
 andmed, mis on kogutud fluoritud gaase käsitlevate
 aruandlussüsteemide kaudu, mis on kehtestatud erinevate sektorite jaoks
 vastavalt määruse nr 842/2006 artikli 6 lõikele 4 selleks, et koostada
 kasvuhoonegaaside riiklikke andmekogusid;
 (c)
 heitkogused, lähteandmed ja metoodika, mille
 määruses (EÜ) nr 166/2006 sätestatud käitised on esitanud kasvuhoonegaaside
 riiklike andmekogude koostamiseks;
 (d)
 vastavalt määrusele (EÜ) nr 1099/2008 esitatud
 andmed.
 3.
 Liikmesriik tagab, et riiklik andmekogusüsteem
 võimaldab pädevatel andmekoguasutustel:
 (a)
 kasutada määruse nr 842/2006 artikli 6 lõikega 4
 kehtestatud aruandlussüsteemi, et parandada kasvuhoonegaaside riiklike
 andmekogude hinnanguid fluoritud gaaside kohta;
 (b)
 läbi viia iga-aastaseid käesoleva määruse artikli 7
 lõike 1 punktis l ja m osutatud andmete kooskõla kontrolle;
 Artikkel 6
 ELi andmekogusüsteem
 Käesolevaga kehtestatakse ELi
 andmekogusüsteem, et tagada riiklike andmekogude õigeaegne täiendamine,
 läbipaistvus, täpsus, kooskõla, võrreldavus ja täielikkus ELi kasvuhoonegaaside
 andmekogu suhtes. Komisjon kohaldab ja haldab ning täiustab pidevalt kõnealust
 süsteemi, mis hõlmab järgmist:
 (a)
 kvaliteedi tagamise ja -kontrolli programmid, mis
 hõlmavad kvaliteedieesmärkide kehtestamist ja andmekogude kvaliteedi tagamise
 ja -kontrolli kava koostamist. Komisjon aitab liikmesriikidel kvaliteedi
 tagamise ja -kontrolli programme rakendada;
 (b)
 menetlus kõigi riiklikes andmekogudes puuduvate
 andmete hindamiseks, konsulteerides asjaomaste liikmesriikidega;
 (c)
 kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude iga-aastane
 ekspertülevaatus.
 Artikkel 7
 Kasvuhoonegaaside andmekogud
 1.
 Liikmesriik määrab kindlaks ja esitab iga aasta
 (aasta X) 15. jaanuariks komisjonile:
 (a)
 käesoleva määruse I lisas loetletud
 kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ning otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 2
 lõikes 1 osutatud kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite aasta X-2 kohta. Ilma et
 see piiraks käesoleva määruse I lisas loetletud kasvuhoonegaaside heitkoguste
 esitamist, loetakse saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli
 allikakategooriast „1.A.3.A Tsiviillennundus” pärit süsinikdioksiidi (CO2)
 heidet otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 3 ja artikli 7 lõike 1 kohaldamisel
 võrdseks nulliga;
 (b)
 andmed süsinikmonoksiidi (CO), vääveldioksiidi (SO2),
 lämmastikoksiidide (NOx) ja lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜd)
 inimtekkelise heite kohta sellisena, nagu need on esitatud ka direktiivi
 2001/81/EÜ artikli 7 kohaselt, aasta X-2 kohta;
 (c)
 kasvuhoonegaaside inimtekkeline heide ja
 maakasutuse, maakasutuse muutumise ning metsanduse tulemusena neeldajates
 seotud CO2 heide, aasta X-2 kohta;
 (d)
 vastavalt Kyoto protokollile kasvuhoonegaaside
 inimtekkelise heite ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse
 meetmete tulemusena neeldajates seotud CO2 heite andmed ning teabe
 kõnealuse kasvuhoonegaaside heite ja maakasutuse, maakasutuse muutuse ja
 metsanduse meetmete tulemusena neeldajates seotud heite arvestamise kohta
 vastavalt Kyoto protokolli artikli 3 lõikele 3, ja vastavalt artikli 3 lõikele
 4 juhul, kui liikmesriigid otsustavad kasutada nimetatud artikliga ettenähtud
 paindlikkust, ning muudele Kyoto protokolli alusel tehtud asjaomastele
 otsustele, aastate 2008 kuni X-2 kohta. Liikmesriigid, kes on otsustanud
 vastavalt Kyoto protokolli artikli 3 lõikele 4 arvesse võtta põllumaa
 majandamist, karjamaa majandamist, või taimestiku taastamist, esitavad lisaks
 iga nimetatud tegevusala kasvuhoonegaaside heite ja neeldajates seotud heite
 andmed 1990. aasta kohta;
 (e)
 kõik muudatused teabes, millele viidatakse
 punktides a–d seoses aastatega, mis jäävad 1990. aasta ja aasta X-3 vahele,
 ning nende muudatuste põhjused;
 (f)
 näitajaid käsitlev teave aasta X-2 kohta;
 (g)
 riiklikust registrist pärit teave, mis käsitleb
 LKÜde, HNÜde, HVÜde ja THVde väljaandmist, omandamist, hoidmist, üleandmist,
 kehtetuks tunnistamist, kasutuselt kõrvaldamist ja ühest kauplemisperioodist
 teise ülekandmist, aasta X-1 kohta;
 (h)
 kokkuvõtlik teave otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 3
 lõike 4 ja 5 kohaselt üle kantud saastekvootide kohta, aasta X-1 kohta;
 (i)
 teave ühisrakenduse, puhta arengu mehhanismi ja
 rahvusvahelise heitkogustega kauplemise süsteemi kasutamise kohta vastavalt
 Kyoto protokolli artiklitele 6, 12 ja 17 või mis tahes muu sellise
 paindlikkusmehhanismi kasutamise kohta, mis on ette nähtud muudes ÜRO
 kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil või Kyoto protokolli
 osaliste koosolekuna toimiva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil
 vastuvõetud õigusaktidega, kui selline kasutamine aitab täita heitkoguste
 piiramise või vähendamise kohustusi vastavalt otsuse nr 2002/358/EÜ[21] artiklile 2 ja Kyoto
 protokollile või mis tahes muid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni või Kyoto
 protokolli alusel tulevikus võetavaid kohustusi, aasta X-2 kohta;
 (j)
 teave meetmete kohta, mis on võetud andmekogu
 hinnangute parandamiseks, eelkõige sellistes andmekogu osades, mida on pärast
 ekspertülevaatust kohandatud või vastavalt ekspertide soovitustele muudetud;
 (k)
 selliste tõendatud heitkoguste tegelik või
 hinnanguline jaotumine kasvuhoonegaaside riikliku andmekogu allikakategooriate
 vahel, mille kohta direktiivis 2003/87/EÜ sätestatud käitised ja käitajad
 esitasid andmeid, ning kõnealuste tõendatud heitkoguste suhe kogu nendes
 allikakategooriates esitatud kasvuhoonegaaside heitesse, aasta X-2 kohta.
 (l)
 selliste kontrollide tulemused aasta X-2 kohta, mis
 on läbi viidud selleks, et kontrollida kooskõla kasvuhoonegaaside andmekogudes
 esitatud heiteandmete ja järgmiste andmete vahel:
 i) direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt teatatud
 heitkogused;
 ii) määruse (EÜ) nr 166/2006 kohaselt
 teatatud heitkogused käitise kohta;
 (m)
 selliste kontrollide tulemused aasta X-2 kohta, mis
 on läbi viidud selleks, et kontrollida kasvuhoonegaaside andmekogu koostamisel
 heite hindamiseks kasutatud tegevusandmete, taustandmete ja eelduste kooskõla
 järgmise teabega:
 i) direktiiviga 2001/81/EÜ õhusaasteainete
 jaoks ettenähtud andmekogude koostamisel kasutatud andmed ja eeldused;
 ii) määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 6
 lõike 1 alusel esitatud andmed;
 iii) vastavalt määruse (EÜ) nr 1099/2008
 artiklile 4 ja B lisale esitatud energiaalased andmed;
 (n)
 riikliku andmekogusüsteemi kõigi muudatuste
 kirjeldus;
 (o)
 riikliku registri kõigi muudatuste kirjeldus;
 (p)
 kõik muud kasvuhoonegaaside riikliku andmekogu
 aruande elemendid, mis on vajalikud kasvuhoonegaaside ELi andmekogu aruande
 jaoks, näiteks kvaliteedi tagamist ja -kontrolli käsitlev liikmesriigi kava,
 ebakindluse üldhinnang ning täielikkuse üldhinnang.
 Esimesel käesoleva määruse kohasel
 aruandlusaastal teatab liikmesriik komisjonile oma kavatsusest kasutada otsuse
 nr 406/2009/EÜ artikli 3 lõike 4 ja 5 sätteid.
 2.
 Liikmesriik edastab komisjonile täieliku ja
 ajakohase riikliku andmekogu aruande iga aasta 15. märtsiks. Nimetatud aruanne
 sisaldab kogu käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teavet ning kõiki selle
 edasisi muudatusi;
 3.
 Liikmesriik esitab ÜRO kliimamuutuste
 raamkonventsiooni sekretariaadile iga aasta 15. aprilliks riiklikud andmekogu,
 mis sisaldab käesoleva artikli lõike 2 kohaselt komisjonile esitatud teabega
 identset teavet.
 4.
 Komisjon koostab koostöös liikmesriikidega kord
 aastas ELi kasvuhoonegaaside andmekogu ja ELi kasvuhoonegaaside
 andmekoguaruande ning esitab need iga aasta 15. aprilliks ÜRO kliimamuutuste
 raamkonventsiooni sekretariaadile.
 5.
 Komisjonil on käesoleva määruse artikli 29 kohaselt
 õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, et:
 (a)
 lisada käesoleva määruse I lisa kasvuhoonegaaside
 loetellu uusi aineid või jätta teatavad ained sellest loetelust välja;
 (b)
 kehtestada mis tahes uue rahvusvahelise kokkuleppe
 või otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 9 alusel vastuvõetud õigusakti kohaselt
 maakasutust, maakasutuse muutust ja metsandust käsitlevad seire- ja
 aruandlusnõuded.
 Artikkel 8
 Kasvuhoonegaaside ühtlustatud andmekogud
 Liikmesriik esitab iga aasta (aasta X) 31.
 juuliks komisjonile kasvuhoonegaaside ühtlustatud andmekogu aasta X-1 kohta.
 Komisjon koostab liikmesriikide kasvuhoonegaaside ühtlustatud andmekogude või
 vajaduse korral omaenda hinnangute põhjal igal aastal ELi kasvuhoonegaaside
 ühtlustatud andmekogu. Komisjon teeb kõnealuse teabe üldsusele kättesaadavaks
 iga aasta 30. septembriks.
 Artikkel 9
 Heitehinnangute koostamise menetlused
 1.
 Komisjon viib täielikkuse ja võimalike probleemide
 kindlakstegemiseks läbi liikmesriikide poolt käesoleva määruse artikli 7 lõike
 1 alusel esitatud andmete esialgse kontrolli. Ta saadab kontrolli tulemused
 liikmesriigile kuue nädala jooksul alates andmete edastamise tähtajast.
 Liikmesriik vastab kõigile esialgse kontrolli tulemusena tekkinud küsimustele
 15. märtsiks koos lõpliku andmekogu edastamisega aasta X-2 kohta.
 2.
 Kui liikmesriik ei vasta 15. märtsiks komisjoni
 tõstatatud küsimustele või ei esita nimetatud kuupäevaks täielikke
 andmekoguhinnanguid, mida on vaja ELi andmekogu koostamiseks, valmistab
 komisjon ette hinnangud, mida kasutatakse liikmesriigi andmekogus esitatud
 asjaomaste hinnangute asemel. Selleks kasutab komisjon meetodeid, mis on
 kooskõlas kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude koostamise suhtes
 kohaldatavate suunistega.
 Artikkel 10
 Meretranspordist pärit CO2-heidet
 käsitlev aruandlus
 1.
 Komisjonile antakse volitus võtta kooskõlas
 käesoleva määruse artikliga 29 vastu delegeeritud õigusakte, et sätestada
 seire- ja aruandlusnõuded meretranspordist pärit CO2-heitele, mis on
 seotud liikmesriikide sadamaid külastavate merelaevadega. Kõnealused seire- ja
 aruandlusnõuded on kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni nõuetega, ja
 nii suures ulatuses kui võimalik laevadele Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni
 (IMO) raames kohaldatavate nõuetega või meretranspordist pärit
 kasvuhoonegaaside heidet käsitlevate ELi õigusaktidega. Seire- ja
 aruandlusnõuetega vähendatakse liikmesriikide töökoormust nii palju kui
 võimalik, muu hulgas andmete tsentraliseeritud kogumise ja haldamise abil.
 2.
 Kui õigusakt on lõike 1 kohaselt vastu võetud,
 määravad liikmesriigid sellele vastavalt kindlaks meretranspordist pärit CO2
 heitkogused aasta X-2 kohta ja esitavad need andmed komisjonile iga aasta 15.
 jaanuariks (aasta X).
 4. peatükk
 Registrid
 Artikkel 11
 Registrite loomine ja töö
 1.
 EL ja liikmesriigid loovad ja haldavad registreid,
 et pidada täpset arvestust LKÜde, HNÜde, HVÜde ja THVde väljaandmise,
 omandamise, hoidmise, üleandmise, kehtetuks tunnistamise ja kasutuselt
 kõrvaldamise ning LKÜde, HNÜde, HVÜde ja THVde ühest kauplemisperioodist teise
 ülekandmise üle. Liikmesriigid võivad kasutada neid registreid ka selleks, et
 pidada täpset arvestust direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11a lõikes 5 osutatud
 ühikute üle.
 2.
 EL ja liikmesriigid võivad oma registreid
 korrastada ühiselt ühe või mitme muu liikmesriigiga.
 3.
 Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud andmed tehakse
 kättesaadavaks direktiivi 2003/87/EÜ artikli 20 alusel määratud põhihaldajale.
 4.
 Komisjonile antakse volitus võtta kooskõlas
 käesoleva määruse artikliga 29 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli
 lõikes 1 osutatud ELi registri loomiseks.
 Artikkel 12
 Kyoto protokolli ühikute kasutuselt
 kõrvaldamine
 1.
 Kui Kyoto protokolliga ettenähtud riiklike
 andmekogude ülevaatamine on esimese nimetatud protokolliga kehtestatud
 kohustusteperioodi iga aasta kohta lõpetatud ning kõik rakendusküsimused on
 lahendatud, kõrvaldavad liikmesriigid registrist nende asjaomase aasta
 netoheitele vastavad LKÜd, HNÜd, HVÜd ja THVd.
 2.
 Kyoto protokolli kohustusteperioodi viimasel aastal
 kõrvaldavad liikmesriigid ühikud registrist enne täiendava perioodi lõppu, mis
 on kohustuste täitmiseks ette nähtud Kyoto protokolli osaliste koosolekuna
 toimiva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi otsusega
 11/CMP.1.
 5. peatükk
 Poliitikasuundi ja meetmeid ning
 kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ja neeldajates seotud heite prognoose
 käsitlev aruandlus
 Artikkel 13
 Poliitikasuundi, meetmeid ja prognoose
 käsitlev riiklik süsteem
 1.
 Liikmesriigid ja komisjon kehtestavad ühe aasta
 jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist poliitikasuundi ja meetmeid ning
 kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ja neeldajates seotud heite prognoose
 käsitleva riikliku aruandlussüsteemi. Need riiklikud süsteemid hõlmavad
 liikmesriigi ja ELi institutsionaalseid, õiguslikke ja menetluslikke
 korraldusi, mis on kehtestatud poliitika hindamiseks ning kasvuhoonegaaside
 inimtekkelise heite ja neeldajates seotava heite prognoosimiseks.
 2.
 Riikliku süsteemi eesmärk on tagada, et teave
 käesoleva määruse artiklite 14 ja 15 kohaselt poliitikasuundade ja meetmete
 ning kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ning neeldajates seotava heite
 prognooside kohta esitatakse õigeaegselt ning on läbipaistev, täpne,
 kooskõlaline, võrreldav ja täielik, samuti on eesmärk tagada andmete, meetodite
 ja mudelite kasutamine ja kohaldamine ning kvaliteedi tagamise ja -kontrolli
 toimingute ning tundlikkusanalüüsi läbiviimine.
 Artikkel 14
 Poliitikasuundi ja meetmeid käsitlev
 aruandlus
 1.
 Liikmesriik esitab komisjonile iga aasta (aasta X)
 15. märtsiks järgmise teabe:
 (a)
 lühike kirjeldus poliitikasuundi ja meetmeid ning
 kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ning neeldajates seotud heite prognoose
 käsitleva riikliku aruandlussüsteemi kohta, mis on kehtestatud käesoleva
 määruse artikli 13 lõike 1 alusel, või teave sellesse süsteemi pärast
 lühikirjelduse esitamist tehtud muudatuste kohta;
 (b)
 täiendav teave käesoleva määruse artiklis 4
 osutatud vähese CO2-heitega arengu strateegiate kohta või nende
 muudatused ning strateegiate rakendamisel tehtud edusammud;
 (c)
 riiklikud poliitikasuunad ja meetmed ning selliste
 ELi poliitikasuundade ja meetmete rakendamine, millega piiratakse või
 vähendatakse kasvuhoonegaaside heidet või suurendatakse heite sidumist
 neeldajates, esitatuna sektorite kaupa iga käesoleva määruse I lisas osutatud
 kasvuhoonegaasi kohta. Selles teabes viidatakse kohaldatavatele, eelkõige
 õhukvaliteeti käsitlevatele riiklikele või ELi poliitikasuundadele, ning see
 sisaldab järgmist:
 i) poliitika või meetme eesmärk ning
 lühikirjeldus;
 ii) poliitikavahendi liik;
 iii) rakendamise seis;
 iv) näitajad edusammude seireks ja
 hindamiseks aja jooksul;
 v) kvantitatiivne hinnang selle kohta,
 kuidas poliitika või meede mõjutab kasvuhoonegaaside heidet ja selle sidumist
 neeldajates, esitades selle järgmiselt:
 –
 iga poliitikasuuna ja meetme mõju eelhindamise
 tulemused. Hinnangud esitatakse nelja järjestikuse aasta kohta alates aastale X
 järgnevast numbriga 0 või 5 lõppevast aastast, kusjuures tehakse vahet
 direktiiviga 2003/87/EÜ ja otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside
 heitkoguste vahel;
 –
 vajaduse korral iga kliimamuutuste mõju
 leevendamist käsitleva poliitika ja meetme mõju järelhindamise tulemused,
 kusjuures tehakse vahet direktiiviga 2003/87/EÜ ja otsusega nr 406/2009/EÜ
 hõlmatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vahel.
 (vi) poliitikasuundade ja meetmetega seotud
 prognoositud kulu hinnangud, vajadusel korral ka hinnangud poliitikasuundade ja
 meetmetega seoses tehtud kulutuste kohta;
 vii) kõik viited käesoleva artikli lõikes 2
 osutatud hinnangule ja selle aluseks olevatele tehnilistele aruannetele;
 (d)
 rakendatud või kavandatud poliitikasuunad ja
 meetmed, mis on ette nähtud ELi asjaomaste õigusaktide rakendamiseks, ning
 nõuete täitmise ja jõustamise riiklikud menetlused;
 (e)
 otsuse 406/2009/EÜ artikli 6 lõike 1 punktis d
 osutatud teave;
 (f)
 teave selle kohta, millises ulatuses on
 liikmesriigi meede oluline osa riiklikul tasemel tehtud jõupingutustest,
 näidates ühtlasi ära, millisel määral täiendab ühisrakenduse, puhta
 arengumehhanismi ja rahvusvahelise heitkogustega kauplemise süsteemi kavandatud
 kasutamine siseriiklikke meetmeid vastavalt Kyoto protokolli ja selle alusel
 vastu võetud otsuste asjaomastele sätetele.
 2.
 Liikmesriik teeb üldsusele elektroonilisel kujul
 kättesaadavaks kõik riiklike poliitikasuundade ja meetmete kulu- ja
 mõjuhinnangud ning kogu teabe selliste ELi poliitikasuundade ja meetmete
 rakendamise kohta, millega piiratakse või vähendatakse kasvuhoonegaaside heidet
 või suurendatakse selle sidumist neeldajates, ning nende hinnangute aluseks
 olevad tehnilised aruanded. See teave peaks sisaldama kasutatud mudelite ja
 metodoloogilise lähenemisviisi kirjeldust, määratlusi ja alushüpoteese.
 Artikkel 15
 Prognoose käsitlev
 aruandlus
 1.
 Liikmesriik esitab komisjonile iga aasta (aasta X)
 15. märtsiks kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ja neeldajates seotava heite
 riikliku prognoosi gaaside ja sektorite kaupa. Kõnealused prognoosid sisaldavad
 kvantitatiivseid hinnanguid nelja järjestikuse aasta kohta, mis lõppevad
 numbriga 0 või 5 ning järgnevad vahetult aastale X. Riiklikus prognoosis
 võetakse arvesse kõiki ELi tasandil vastuvõetud poliitikasuundi ja meetmeid
 ning need sisaldavad järgmist:
 (a)
 meetmeteta prognoosid, meetmetega prognoosid ja
 lisameetmetega prognoosid;
 (b)
 kasvuhoonegaaside heiteprognoosid kokku ning eraldi
 hinnangud direktiiviga 2003/87/EÜ ja otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud
 heiteallikatest pärit kasvuhoonegaaside prognoositud heite kohta;
 (c)
 selgelt määratletud riiklikud, piirkondlikud ja ELi
 poliitikasuunad ja meetmed, mis on lisatud kasvuhoonegaaside inimtekkelise
 heite ja neeldajates seotava heite prognoosidesse. Kui nimetatud
 poliitikasuundi ja meetmeid ei ole prognoosidesse lisatud, märgitakse see
 selgelt ära ning selgitatakse põhjuseid;
 (d)
 prognooside tarbeks läbi viidud tundlikkusanalüüsi
 tulemused;
 (e)
 kõik asjaomased viited käesoleva artikli lõikes 3
 osutatud hinnangule ja selle aluseks olevatele tehnilistele aruannetele.
 2.
 Kui liikmesriik ei esita täielikku hinnangut
 prognoosi kohta 15. märtsiks, võib komisjon ELi prognooside koostamiseks
 vajalikud hinnangud ise teha.
 3.
 Liikmesriik teeb üldsusele elektroonilisel kujul
 kättesaadavaks kasvuhoonegaaside heite ja neeldajates seotava heite riikliku
 prognoosi ning kõik selle aluseks olevad tehnilised aruanded. See teave peaks
 sisaldama kasutatud mudelite ja metodoloogilise lähenemisviisi kirjeldust,
 määratlusi ja alushüpoteese.
 6. peatükk
 Muud kliimamuutustega seotud teavet
 käsitlev aruandlus
 Artikkel 16
 Riiklikke kohanemismeetmeid käsitlev
 aruandlus
 Liikmesriik esitab komisjonile iga aasta 15.
 märtsiks teabe kliimamuutustega kohanemiseks rakendatud või kavandatud meetmete
 ning eelkõige riiklike või piirkondlike kohanemisstrateegiate ja -meetmete
 kohta. Selline teave sisaldab iga kohanemismeetme jaoks eelarvest eraldatud
 vahendeid poliitikasektorite kaupa, põhieesmärki, vahendi liiki, rakendamise
 seisu ning kliimamuutuste mõju kategooriat (nt üleujutused, meretaseme tõus,
 äärmuslikud temperatuurid, põuad ning äärmuslikud ilmastikunähtused).
 Artikkel 17
 Arenguriikidele antavat rahalist ja
 tehnoloogiaalast toetust käsitlev aruandlus
 Liikmesriik esitab parimate kättesaadavate
 andmete põhjal iga aasta (aasta X) 15. märtsiks komisjonile järgmise teabe:
 (a)
 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames
 arenguriikidele aastaks X-1 ettenähtud ja väljamakstud rahaline toetus, aastaks
 X ettenähtud rahaline toetus ning tulevikuks kavandatud toetuse määr. Teave
 sisaldab järgmist:
 i) kas liikmesriikide poolt
 arenguriikidele ettenähtud rahalised vahendid on ÜRO kliimamuutuste
 raamkonventsiooni silmas pidades uued ja täiendavad, ning kuidas need välja
 arvutati;
 ii) kõik liikmesriigi poolt ÜRO
 kliimamuutuste raamkonventsiooni rakendamiseks eraldatud rahalised vahendid
 rahastamiskanali kaupa (kahepoolne, piirkondlik või muu mitmepoolne
 rahastamine);
 iii) kvantitatiivne teave rahastamisvoogude
 kohta Rio markerite põhjal (OECD arenguabi rühma poolt kasutusele võetud
 markerid kliimamuutuste mõju leevendamiseks ja sellega kohanemiseks antava abi
 üle otsustamiseks) ning metodoloogiline teave nimetatud markerite metoodika
 rakendamise kohta;
 iv) üksikasjalik teave nii avaliku kui
 vajaduse korral ka erasektori poolt sellistele arenguriikidele kliimamuutuste
 mõjuga kohanemiseks antud abi kohta, kes on kliimamuutuste mõjudele eriti
 vastuvõtlikud;
 v) üksikasjalik teave nii avaliku kui
 vajaduse korral ka erasektori poolt arenguriikidele kasvuhoonegaaside heite
 vähendamiseks antud abi kohta;
 (b)
 liikmesriigi meetmed, mis on seotud arenguriikidele
 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga ettenähtud tehnosiirdega ning aastal X-1
 üleantud tehnoloogia, arenguriikidele ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga
 ettenähtud tehnosiirde elluviimiseks kavandatud meetmed ning aastal X ja
 järgnevatel aastatel üleantav tehnoloogia. Tuleks lisada teave selle kohta, kas
 üleantud tehnoloogiat kasutati kliimamuutuste mõju leevendamiseks või sellega
 kohanemiseks, tehnoloogia vastuvõtnud riik, toetuse suurus ning üleantud
 tehnoloogia liik.
 Artikkel 18
 Enampakkumistulude ja projektidest saadud
 arvestusühikute kasutamist käsitlev aruandlus
 1.
 Liikmesriik edastab komisjonile iga aasta (aasta X)
 15. märtsiks aasta X-1 kohta järgmise teabe:
 (a)
 otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 6 lõikes 2 osutatud
 üksikasjalik põhjendus;
 (b)
 teave selle kohta, kuidas liikmesriik kasutas
 aastal X-1 direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 1 alusel saatekvootide enampakkumisel
 müümisest saadud tulu. Lisatakse ka täpne ja üksikasjalik teave selle kohta,
 milliste meetmete rahastamiseks kasutati 50 % tulust ning täpsustakse
 võetud meetmete kategooria vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikele 3
 ning näidatakse ära asjaomane kasusaaja riik või piirkond;
 (c)
 teave selle kohta, kuidas liikmesriik kasutab
 direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõike 1 või 2 alusel lennunduse saatekvootide
 enampakkumisel müümisest saadud kogutulu;
 (d)
 otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 6 lõike 1 punktis b
 osutatud teave ning teave selle kohta, kuidas liikmesriigi ostupoliitika toetab
 rahvusvahelise kokkuleppe saavutamist kliimamuutuste alal.
 2.
 Need liikmesriigid, kes otsustavad kasutada
 enampakkumistulu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõikes 4 ja artikli 10 lõikes
 3 osutatud eesmärkidel, esitavad kõnealuse summa kohta käesoleva artikli lõike
 1 punktides b ja c osutatud teabe.
 3.
 Nende enampakkumistulude suurus, mis on käesoleva
 artikliga ettenähtud aruande esitamise ajaks liikmesriigil välja maksmata,
 määratakse kindlaks ja esitatakse komisjonile järgmiste aastate aruannetes.
 4.
 Liikmesriik teeb käesoleva artikli kohaselt
 komisjonile esitatud aruanded üldsusele kättesaadavaks.
 Artikkel 19
 Kahe aasta kohta esitatavad aruanded
 ja riikide teatised
 1.
 EL ja liikmesriigid esitavad ÜRO kliimamuutuste
 raamkonventsiooni sekretariaadile aruanded kahe aasta kohta vastavalt otsusele
 1/CP.16 ning riikide teatised kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni
 artikliga 12.
 2.
 Liikmesriik edastab kahe aasta kohta esitatava
 aruande ning riigi teatise ka komisjonile.
 7. peatükk
 Kasvuhoonegaaside heiteandmeid käsitlev ELi
 ekspertülevaatus
 Artikkel 20
 Andmekogude ekspertülevaatus
 1.
 Komisjon viib läbi käesoleva määruse artikli 7
 lõike 2 alusel liikmesriikide poolt esitatud andmekogude esialgse
 ekspertülevaatuse, et määrata kindlaks igaks aastaks eraldatavad saastekvoodid,
 nagu on ette nähtud otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 3 lõike 2 neljandas lõigus.
 2.
 Alates 2013. aasta kohta esitatud andmetest viib
 komisjon igal aastal läbi käesoleva määruse artikli 7 lõike 2 alusel
 liikmesriikide poolt esitatud andmekogude ekspertülevaatuse, et jälgida
 liikmesriikide edusamme kasvuhoonegaaside heite vähendamisel või piiramisel
 vastavalt otsuse 406/2009/EÜ artiklile 3 ning kõigi muude ELi õigusaktides sätestatud
 kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja piiramise eesmärkide saavutamist.
 3.
 Esialgne ja iga-aastane ekspertülevaatus hõlmab
 järgmist:
 (a)
 esitatud teabe läbipaistvuse, täpsuse,
 kooskõlalisuse, võrreldavuse ja täielikkuse kontrollid;
 (b)
 kontrollid selliste juhtumite kindlakstegemiseks,
 kus andmekogud on koostatud viisil, mis ei vasta ÜRO kliimamuutuste
 raamkonventsiooni suunisdokumentidele või ELi eeskirjadele; ning
 (c)
 vajaduse korral sellest tulenevate tehniliste
 paranduste arvutamine.
 4.
 Komisjonile antakse käesoleva määruse artikliga 29
 volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks käesoleva
 artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud ekspertülevaatuse läbiviimise kord, sealhulgas
 käesoleva artikli lõikes 3 osutatud ülesanded.
 5.
 Komisjon võtab vastu rakendusakti, et määrata
 kindlaks asjaomase aasta koguheide, mis on saadud iga liikmesriigi
 andmekoguandmetesse tehtud paranduste alusel, kui iga-aastane ülevaatus on
 lõpule viidud.
 6.
 Otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 7 lõike 1
 kohaldamisel võetakse arvesse liikmesriiki käsitlevaid andmeid, mis on kantud
 otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 11 ja direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 alusel
 loodud registritesse, selle kuupäeva seisuga, mis on üks kuu alates käesoleva
 artikli lõike 5 kohaselt vastuvõetud rakendusakti avaldamisest, sealhulgas
 kõnealuste andmete muudatusi, mille on teinud liikmesriik, kes kasutab otsuse
 nr 406/2009/EÜ artiklitega 3 ja 5 võimaldatud paindlikkust.
 Artikkel 21
 Ümberarvutuste mõju käsitlemine
 1.
 Kui 2020. aasta andmekogu kohta on iga-aastane
 ekspertülevaatus vastavalt käesoleva määruse artiklile 20 tehtud, arvutab
 komisjon käesoleva määruse II lisas sätestatud valemi põhjal iga liikmesriigi
 jaoks kasvuhoonegaaside heite ümberarvutatud summa.
 2.
 Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 31
 lõike 2 kohaldamist, kasutab komisjon lõikes 1 osutatud ümberarvutatud summat
 muu hulgas siis, kui ta teeb vastavalt otsuse nr 406/2009/EÜ artiklile 14
 liikmesriikidele ettepanekuid heite vähendamiseks või piiramiseks pärast 2020.
 aastat.
 3.
 Komisjon avaldab käesoleva artikli lõike 1 kohaselt
 tehtud arvutuste tulemused.
 8. peatükk
 ELi ja rahvusvaheliste kohustuste täitmise
 hindamine
 Artikkel 22
 Edusammude hindamine
 1.
 Selleks et määrata kindlaks, kas saavutatud edu on
 piisav, hindab komisjon pärast konsulteerimist liikmesriikidega ning käesoleva
 määruse artiklite 7, 8, 11 ning 15–18 alusel esitatud teabe põhjal kord aastas
 edusamme, mida EL ja liikmesriigid on teinud järgmiste kohustuste täitmisel:
 (a)
 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni artikliga 4 ja
 Kyoto protokolli artikliga 3 võetud kohustused, mida on täiendatud ÜRO
 kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi või Kyoto protokolli
 osaliste koosolekuna toimiva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste
 konverentsi otsustega;
 (b)
 otsuse nr 406/2009/EÜ artiklis 3 sätestatud
 kohustused.
 2.
 Komisjon hindab käesoleva määruse artikli 7
 kohaselt liikmesriikide esitatud heiteandmete põhjal iga kahe aasta tagant
 lennunduse üldmõju kliimamuutustele, sealhulgas muu mõju, mis ei ole seotud CO2–heitega,
 nt lämmastikoksiidide heide ja kiudpilvede tihenemine, ning täiustab vajaduse
 korral heiteandmeid, viidates teaduse arengule ja lennuliikluse andmetele.
 3.
 Komisjon edastab kokkuvõtliku aruande käesoleva
 artikli lõigetega 1 ja 2 ettenähtud hindamise tulemuste kohta iga aasta 31. oktoobriks
 Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 Artikkel 23
 Aruanne Kyoto protokolli kohustuste
 täitmiseks ettenähtud täiendava perioodi kohta
 EL ja liikmesriigid esitavad aruande otsuse
 13/CMP.1 lõikes 3 osutatud kohustuste täitmiseks ettenähtud täiendava perioodi
 kohta ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile pärast kõnealuse
 perioodi lõppemist.
 9. peatükk
 Koostöö ja toetus
 Artikkel 24
 ELi ja liikmesriikide koostöö
 Liikmesriigid ja EL teevad omavahel täielikku
 koostööd käesoleva määrusega ettenähtud kohustuste täitmisel, mis on seotud
 järgmisega:
 (a)
 ELi kasvuhoonegaaside andmekogu ja seda käsitleva
 aruande koostamine vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõikele 4;
 (b)
 ELi käsitleva teatise ettevalmistamine vastavalt
 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni artiklile 12 ja kahe aasta tagant
 esitatavate aruannete koostamine vastavalt otsusele 1/CP.16;
 (c)
 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto
 protokolliga ettenähtud ülevaatamis- ja nõuete täitmise menetlused, mis on
 kooskõlas kõigi kohaldatavate ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni või Kyoto
 protokolli alusel vastuvõetud otsustega, samuti käesoleva määruse artiklis 20
 sätestatud ELi menetlus liikmesriikide kasvuhoonegaaside andmekogude
 ülevaatamiseks;
 (d)
 kõik muudatused, mis on tehtud vastavalt Kyoto protokolli
 artikli 5 lõikele 2 või käesoleva määruse artiklis 20 osutatud ELi
 ülevaatamisprotsessi tulemusena, või muud muudatused, mis on tehtud ÜRO
 kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile esitatud või esitatavatesse
 andmekogudesse ja neid käsitlevatesse aruannetesse;
 (e)
 ELi kasvuhoonegaaside ühtlustatud andmekogude
 koostamine vastavalt käesoleva määruse artiklile 8;
 (f)
 aruandlus seoses LKÜde, THVde, HVÜde ja HNÜde
 kasutuselt kõrvaldamisega pärast Kyoto protokolli artikli 3 lõikes 1 sätestatud
 kohustuste täitmiseks ettenähtud täiendava perioodi lõppemist, millele on
 osutatud otsuse 13/CMP.1 lõikes 14.
 Artikkel 25
 Euroopa Keskkonnaameti roll
 Euroopa Keskkonnaamet abistab iga-aastase
 tööprogrammi kohaselt komisjoni käesoleva määruse artiklite 6–10, 13–20, 22 ja
 23 nõuete täitmisel. See hõlmab abi osutamist seoses järgmisega:
 (a)
 ELi kasvuhoonegaaside andmekogu koostamine ja seda
 käsitleva aruande ettevalmistamine;
 (b)
 ELi kasvuhoonegaaside andmekogu koostamiseks
 vajalike kvaliteedi tagamise ja kvaliteedi kontrolli menetluste läbiviimine;
 (c)
 hinnangute koostamine seoses kasvuhoonegaaside
 riiklikes andmekogudes esitamata andmetega;
 (d)
 iga-aastase ekspertülevaatuse läbiviimine;
 (e)
 ELi kasvuhoonegaaside ühtlustatud andmekogu
 koostamine;
 (f)
 prognooside ning poliitikasuundade ja meetmete
 kohta liikmesriikide poolt esitatud teabe koostamine;
 (g)
 prognooside ning poliitikasuundade ja meetmete
 kohta liikmesriikide poolt esitatud teabe kvaliteedi tagamise ja kvaliteedi
 kontrolli menetluste läbiviimine;
 (h)
 hinnangute koostamine seoses prognoose käsitlevate
 andmetega, mida liikmesriigid on jätnud esitamata;
 (i)
 komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule
 esitatava aastaaruande jaoks vajalike andmete koostamine;
 (j)
 käesoleva määruse kohaselt kogutud teabe
 levitamine, sealhulgas liikmesriikide leevenduspoliitikat ja –meetmeid
 käsitleva andmebaasi ning kliimamuutuse mõju, sellele vastuvõtlikkust ja
 sellega kohanemist käsitleva teabevõrgustiku haldamine ja ajakohastamine.
 10. peatükk
 Delegeerimine
 Artikkel 26
 Üksikasjalikud aruandlusnõuded
 Komisjonile
 antakse volitused võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 29 vastu
 delegeeritud õigusakte, et kehtestada üksikasjalikud aruandluseeskirjad,
 sealhulgas liikmesriikide poolt käesoleva määruse artiklite 4, 5, 7, 8 ja 13–19
 alusel esitatava teabe sisu, struktuuri, vormi ja esitamise protsessi kohta.
 Artikkel 27
 Riiklikele süsteemidele esitatavad nõuded
 Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas
 käesoleva määruse artikliga 29 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada
 nõuded käesoleva määruse artiklites 5 ja 13 sätestatud riiklike süsteemide
 kehtestamise, töö ja toimimise kohta.
 Artikkel 28
 Kohustuste kehtetuks tunnistamine või
 muutmine
 Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas
 käesoleva määruse artikliga 29 vastu delegeeritud õigusakte, et tunnistada
 kehtetuks käesoleva määruse artiklid 4–7, 10–12, 14, 15, 17 ja 19 või nende
 osad, või nimetatud artikleid muuta, kui ta jõuab järeldusele, et
 rahvusvahelised või muud arengusuunad tekitavad olukorra, kus kõnealustes
 artiklites sätestatud kohustused ei ole enam vajalikud, proportsionaalsed
 saadava kasuga ega kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaste
 aruandlusnõuetega või dubleerivad neid. Ükski käesoleva artikli alusel
 vastuvõetud õigusakt ei muuda ELi ja rahvusvaheliste kohustuste täitmist tervikuna
 liikmesriikide jaoks raskemaks.
 Artikkel 29
 Delegeeritud volituste rakendamine
 1.
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
 õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
 2.
 Käesoleva määruse artiklites 7, 10, 11, 20 ja 26–28
 osutatud delegeeritud volitused antakse komisjonile üle määramata ajaks alates
 käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
 3.
 Euroopa Parlament või nõukogu võivad käesoleva
 määruse artiklites 7, 10, 11, 20 ja 26–28 osutatud delegeeritud volitused igal
 ajal tühistada. Tühistamisotsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud
 volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist
 Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei
 mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
 4.
 Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu
 võtnud, teeb ta selle teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 5.
 Kooskõlas käesoleva määruse artiklitega 7, 10,
 11, 20 või 26–28 vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa
 Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast
 kõnealusest õigusaktist Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatamist või kui
 Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist
 komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust
 ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe kuu võrra
 pikendada.
 11. peatükk
 Lõppsätted
 Artikkel 30
 Komiteemenetlus
 Komisjoni abistab kliimamuutuste komitee.
 Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011[22] tähenduses.
 Artikkel 31
 Ülevaatamine
 1.
 Komisjon vaatab regulaarselt läbi käesoleva määruse
 seire- ja aruandlusnõuete vastavuse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja
 Kyoto protokolliga seotud tulevaste otsuste või muude ELi õigusaktidega.
 2.
 Kui otsuses nr 406/2009/EÜ sätestatud
 kohustusteperioodil muudetakse kasvuhoonegaaside heite hindamist käsitlevaid
 rahvusvahelisi eeskirju, mis on ette nähtud kasvuhoonegaaside andmekogude
 koostamiseks, hindab komisjon, millises ulatuses kohaldatakse uusi eeskirju
 otsuse nr 406/2009/EÜ kohaldamisel.
 Artikkel 32
 Kehtetuks tunnistamine
 Otsus nr 280/2004/EÜ tunnistatakse kehtetuks.
 Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele
 käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt III lisa
 vastavustabelile.
 Artikkel 33
 Jõustumine
 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
 pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
 vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president president
 I LISA
 Kasvuhoonegaasid
 Süsinikdioksiid
 (CO2)
 Metaan (CH4)
 Dilämmastikoksiid
 (N2O)
 Väävelheksafluoriid
 (SF6)
 Lämmastiktrifluoriid
 (NF3)
 Fluorosüsivesinikud
 (HFCd):
 HFC-23 CHF3
 HFC-32 CH2F2
 HFC-41 CH3F
 HFC-125 CHF2CF3
 HFC-134 CHF2CHF2
 HFC-134a CH2FCF3
 HFC-143 CH2FCHF2
 HFC-143a CH3CF3
 HFC-152 CH2FCH2F
 HFC-152a CH3CHF2
 HFC-161 CH3CH2F
 HFC-227ea CF3CHFCF3
 HFC-236cb CF3CF2CH2F
 HFC-236ea CF3CHFCHF2
 HFC-236fa CF3CH2CF3
 HFC-245fa CHF2CH2CF3
 HFC-245ca CH2FCF2CHF2
 HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3
 HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3
 või (C5H2F10)
 Perfluorosüsivesinikud (PFCd)
 PFC-14, Perfluorometaan, CF4
 PFC-116, Perfluoroetaan, C2F6
 PFC-218, Perfluoropropaan, C3F8
 PFC-318, Perfluorotsüklobutaan, c-C4F8
 Perfluorotsüklopropaan c-C3F6
 PFC-3-1-10, Perflourobutaan, C4F10
 PFC-4-1-12, Perfluoropentaan, C5F12
 PFC-5-1-14, Perflouroheksaan, C6F14
 PFC-9-1-18 C10F18
 II LISA
 Liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite
 artikli 21 lõikes 1 osutatud ümberarvutatud summa
 Liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite ümberarvutatud
 summa arvutatakse järgmise valemi põhjal:
 kus:
 –
 ti,2012 on liikmesriigile igaks aastaks
 eraldatav saastekvootide kogus, mis on määratud kindlaks vastavalt otsuse nr
 406/2009/EÜ artikli 3 lõike 2 neljandale lõigule ja artiklile 10;
 –
 ti,2022 on liikmesriigile vastavalt
 otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 10 aastaks i eraldatav
 saastekvootide kogus, kui 2022. aastal esitatud läbivaadatud andmekogude
 andmeid kasutatud sisendandmetena;
 –
 ei,j liikmesriigi kasvuhoonegaaside
 heide aastal i, mis on kindlaks määratud komisjoni poolt artikli 20 lõike 5
 kohaselt vastuvõetud õigusaktidega pärast andmekogude ekspertülevaatust aastal
 j.
 III LISA
 Vastavustabel
 Otsus nr 280/2004/EÜ || Käesolev määrus
 Artikkel 1 || Artikkel 1
 Artikli 2 lõige 1 || Artikli 4 lõige 1
 Artikli 2 lõige 2 || -
 Artikli 2 lõige 3 || Artikli 4 lõige 3
 Artikli 3 lõige 1 || Artikli 7 lõige 1 ja artikli 7 lõige 2
 Artikli 3 lõige 2 || Artikli 14 lõige 1 ja artikli 15 lõige 1
 Artikli 3 lõige 3 || Artikkel 26, 27, 28, 29
 Artikli 4 lõige 1 || Artikkel 6
 Artikli 4 lõige 2 || Artikkel 6
 Artikli 4 lõige 3 || Artikkel 25
 Artikli 4 lõige 4 || Artikli 5 lõige 1
 Artikli 5 lõige 1 || Artikli 22 lõige 1
 Artikli 5 lõige 2 || Artikli 22 lõige 3
 Artikli 5 lõige 3 || -
 Artikli 5 lõige 4 || -
 Artikli 5 lõige 5 || Artikkel 23
 Artikli 5 lõige 6 || -
 Artikli 5 lõige 7 || Artikkel 25
 Artikli 6 lõige 1 || Artikli 11 lõige 1
 Artikli 6 lõige 2 || Artikli 11 lõige 3
 Artikli 7 lõige 1 || -
 Artikli 7 lõige 2 || Artikli 12 lõige 1 ja artikli 12 lõige 2
 Artikli 7 lõige 3 || -
 Artikli 8 lõige 1 || Artikkel 24
 Artikli 8 lõige 2 || Artikli 7 lõige 3
 Artikli 8 lõige 3 || -
 Artikli 9 lõige 1 || Artikkel 30
 Artikli 9 lõige 2 || -
 Artikli 9 lõige 3 || -
 Artikkel 10 ||
 Artikkel 11 || Artikkel 32
 Artikkel 12 || Artikkel 33
 ETTEPANEKULE
 LISATAV FINANTSSELGITUS
 1. Ettepaneku/algatuse
 raamistik
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu määrus kasvuhoonegaaside heite seire- ja
 aruandlusmehhanismi ja muu kliimamuutusi käsitleva olulise ELi ja riikliku
 teabe esitamise kohta
 1.2. Asjaomased
 poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
 (ABM/ABB) struktuurile[23]
 KESKKOND
 JA KLIIMAMEETMED
 1.3. Ettepaneku/algatuse liik
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet
 ̈ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis
 tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast tegevusest[24]
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
 x Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud
 meedet
 1.4. Eesmärgid
 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased
 strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
 Käesolev
 ettepanek on seotud arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu käsitleva
 Euroopa 2020. aasta strateegiaga. Sellega aidatakse otseselt saavutada üht
 viiest peamisest strateegiaga kehtestatud eesmärgist: vähendada heidet 2020.
 aastaks 20 %.
 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased
 tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
 Erieesmärk:
 Kliimamuutust
 käsitlevate ELi poliitikasuundade ja õigusaktide rakendamine (ABB kood 07 12)
 Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
 eelarvestamise süsteemile
 Kliimamuutust
 käsitlevate ELi poliitikasuundade ja õigusaktide rakendamine (ABB kood 07 12
 01)
 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju
 Täpsustage, milline
 peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
 Selleks
 et rakendada teatavaid kliimapoliitika suundi ning tuua kasu kõigile inimestele
 ja ettevõtetele, eelkõige õhukvaliteedi parandamise, energia varustuskindluse
 tagamise ning rohelise majanduskasvu ja innovatsiooni edendamise kaudu, on vaja
 kehtivat seiremehhanismi muuta. Käesoleva ettepanekuga nähakse ette kvaliteetse
 teabe esitamine kliimamuutusega võitlemiseks võetud meetmete kohta ning
 aidatakse seeläbi suurendada ka ELi rahvusvahelist usaldusväärsust. Sellise
 teabe kogumisega tagatakse ka ELi parem valmisolek tulevaste kliimaprobleemide
 käsitlemiseks.
 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad
 Täpsustage, milliste
 näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 Ettepaneku
 üldistele, konkreetsetele ja tegevusega seotud eesmärkidele vastavad järgmised
 näitajad:
 -
 nõuete täitmatajätmise juhtude arv, mis on kindlaks tehtud ELi tasandil või ÜRO
 kliimamuutuste raamkonventsiooni raames;
 -
 komisjonile ja/või ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile
 õigeaegselt esitatud aruannete arv;
 -
 kooskõla ELi ja liikmesriikide esitatud aruannete vahel vastavalt ELi ja ÜRO
 kliimamuutuste raamkonventsiooni kohastele ülevaadetele;
 -
 kooskõla liikmesriikide poolt seiremehhanismi otsuse ja muude aruandlust
 käsitlevate vahendite alusel esitatud heiteandmete vahel vastavalt ELi ja ÜRO
 kliimamuutuste raamkonventsiooni kohastele ülevaadetele;
 -
 liikmesriikide poolt komisjonile esitatud aruannete ja ÜRO kliimamuutuste
 raamkonventsiooni alusel esitatud aruannete täielikkus võrreldes kehtivate
 nõuetega;
 -
 ühiste aruandlusmeetodite ja -vormide kasutamine liikmesriikides rahalist ja
 tehnoloogiaalast abi käsitlevate aruannete esitamisel;
 -
 siseriiklike ja rahvusvaheliste metoodika- ja aruandlussuuniste kasutamine
 liikmesriikides;
 -
 liikmesriikide poolt komisjonile ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni
 sekretariaadile esitatud aruannete täielikkus võrreldes kehtivate nõuetega;
 -
 prognoose, poliitikasuundi, meetmeid ja tegelikku heidet käsitlevate ühiste
 aruandlustavade ja -vormide kasutamine liikmesriikides;
 -
 andmete ja teabe kättesaadavaus ning uute teabevoogude loomine ettepaneku
 valdkondades.
 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.5.1. Lühi- või pikaajalises
 perspektiivis täidetavad vajadused
 Käesoleva
 ettepaneku lühiajaline eesmärk on toetada märkimisväärselt ELi eesmärki
 vähendada heidet 2020. aastaks ning Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimist.
 Ettepaneku pikaajaline eesmärk on vähendada heidet ELis pärast 2020. aastat.
 Komisjon
 peab lähema aja jooksul algatama hankemenetlused ettepaneku rakendamiseks
 vajaliku tehnilise abi saamiseks, eelkõige ettepaneku artikliga 20 ettenähtud
 ekspertülevaatuse läbiviimiseks.
 1.5.2. Euroopa Liidu meetme
 lisaväärtus
 Mõned
 käesoleva ettepaneku sätted tuleb rakendada ELi tasandil, kuna seda nõutakse
 ELi õigusaktidega, täpsemalt otsusega nr 406/2009/EÜ ja läbivaadatud
 direktiiviga 2003/87/EÜ.
 Kuna
 üldised kliimakohustused võetakse ELi tasandil, on parem, kui aruandlust
 käsitlev õigusakt töötatakse välja samuti ELi tasandil. Mõne kindlakstehtud
 probleemi lahendamiseks, nagu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaste ELi
 ja liikmesriikide aruannete kooskõla ja esitamise õigeaegsus, tuleb
 kooskõlastada andmeid ja meetodeid kõigi 27 liikmesriigi vahel ning seda on
 parem teha ELi tasandil.
 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest
 saadud õppetunnid
 Ettepanekus
 võetakse arvesse otsuse nr 280/2004/EÜ rakendamisel saadud õppetunde ning
 sidusrühmade tagasisidet. Ettepaneku eesmärk on käsitleda kindlakstehtud nõrku
 külgi ja probleeme ning vajaduse korral lihtsustada aruandlusnõudeid. Eelkõige
 seiremehhanismi otsuse rakendamise kogemus on näidanud, et teatavate
 aruandlusnõuetega ei saavutatud oodatud tulemusi (nt nõutud näitajad) või
 teavet ei kasutatud nii nagu eeldati. Seepärast neid nõudeid muudetakse, et
 tagada aruannete otstarbekus ja eesmärgipärasus. Uued nõuded on ühtlustatud
 olemasolevate aruandlusvoogude ja teabevajadustega.
 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime
 muude asjaomaste meetmetega
 Ettepanek
 on tihedalt seotud Euroopa 2020. aasta strateegiaga ning kõnealuse strateegia
 kohase ressursitõhusa Euroopa juhtalgatusega. Ettepanek on kooskõlas ELi
 kliima-, energia- ja sotsiaalpoliitikaga ning täiendab neid.
 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju
 ̈ Piiratud kestusega
 ettepanek/algatus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
 –
 ̈ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA – AAAA
 x Piiramatu kestusega
 ettepanek/algatus
 –
 Sõltuvalt õigusloomeprotsessist on rakendamisega
 võimalik alustada 2013. aastal.
 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise
 viisid[25]
 x Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
 ̈ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
 –
 ̈ rakendusametitele
 –
 ̈ ühenduste asutatud asutustele[26]
 –
 ̈ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
 osutavatele asutustele
 –
 ̈ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
 Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud
 asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
 ̈ Eelarve täitmine
 koostöös liikmesriikidega
 ̈ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
 ̈ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
 Mitme eelarve täitmise
 viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
 Märkused
 Suurema osa
 käesoleva ettepaneku rakendamise eest vastutavad liikmesriigid. Komisjon näeb
 liikmesriikidele ette juhised ning hindab nende esitatud aruandeid. Ta
 kontrollib, vaatab üle ja kogub teatavat aruannetes sisalduvat teavet.
 2. HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve ja aruandluse
 eeskirjad
 Täpsustage tingimused
 ja sagedus.
 Käesoleva
 ettepanekuga nõutud aruannete vastavus siseriiklikele ja rahvusvahelistele
 nõuetele näitab, kas ettepanek täidab oma eesmärke.
 Käesoleva
 ettepaneku alusel koostatavaid aruandeid hinnatakse ELi ja/või rahvusvahelisel
 tasandil igal aastal, iga kahe aasta tagant ja/või iga nelja aasta tagant.
 Tegeliku heite hindamine on jätkuvalt põhjalik ja seda viivad nii ELis kui ka
 rahvusvaheliselt läbi eksperdid. Hindamise eesmärk on aidata parandada
 aruandlust ning hinnata eesmärkide ja kohustuste täitmist. Tehakse ettepanek
 viia ka kogu muu kliimaandmete ja –teabe hindamine ELi tasandil läbi igal
 aastal ning keskenduda sealjuures täielikkusele ja suuniste järgimisele;
 rahvusvaheliselt toimuks hindamine iga kahe ja/või nelja aasta tagant.
 Hindamise viivad läbi eksperdid ning eesmärk on hinnata nõuetele vastavust ja
 teha kindlaks täiustamist vajavad valdkonnad.
 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid
 2.2.1. Tuvastatud ohud
 Kuna
 tegemist on määruse ettepanekuga, ei hõlma see sätete ülevõtmist. Määruse
 rakendamisega seotud riskid on väikesed, kuna kavandatud mehhanismiga
 jätkatakse ja täiendatakse praegust mehhanismi.
 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id)
 Meetmed
 riskide maandamiseks on samad, mis praegu: põhjalikum dialoog ja koostöö
 liikmesriikidega, eelkõige kliimamuutuste komitee ja selle töörühmade kaudu,
 komiteemenetluse kasutamine ning Euroopa Keskkonnaameti tehniline abi.
 2.3. Pettuse ja eeskirjade
 eiramise ärahoidmise meetmed
 Täpsustage
 rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
 Arvestades
 asjaomaseid summasid ja hanke liiki, ei kaasne selle algatusega erilist
 pettuseriski. Komisjon haldab ja kontrollib tööd, kasutades kõiki tavapäraseid
 vahendeid (nt DG-CLIMA iga-aastane juhtimiskava).
 Eriti
 olulised on sisekontrolli standardid nr 2, 7, 8, 9, 11, 12, 13, 15 ja 16.
 Lisaks kohaldatakse täiel määral nõukogu määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/202
 („finantsmäärus”) sätestatud põhimõtteid ja selle rakenduseeskirju.
 Hankemenetlusi
 juhib kliimameetmete peadirektoraadi finantsüksus, mis on osaliselt
 detsentraliseeritud ning mida iseloomustab hierarhiline sõltumatus nende
 isikute volitatud eelarvevahendite käsutaja(te)st, kes teostavad
 finantsalgatusi ja -kontrolli.
 Töövõtja
 valimise protsessi jälgib ka sisekontrolli komitee (ENVAC), kes kontrollib, kas
 volitatud ametnike poolt riigihankelepingute juhusliku ja riskipõhise valimi
 kombineerimiseks vastuvõetud menetlused on kooskõlas finantsmääruse ning selle
 rakenduseeskirjadega.
 Lisaks
 nimetatud meetmetele sätestatakse ka delegeeritud õigusaktides artiklis 20
 osutatud ekspertülevaatuse tehnilised suunised. Nende suunistega tagatakse, et
 ekspertülevaatust teostavad isikud on sõltumatud ja nõuetekohaselt
 kvalifitseeritud.
 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE
 HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase
 finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 · Olemasolevad eelarveread
 Järjestage
 mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
 kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus......................................] || Liigendatud/liigendamata ([27]) || EFTA[28] riigid || Kandidaatriigid[29] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 2 || 07.12.01 [Liidu kliimameetmeid käsitleva poliitika ja õigusaktide rakendamine] || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
 5 || 07.01.02.11 [Muud juhtimiskulud] || Liigendamata || EI || EI || EI || EI
 · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse – EI
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
 iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus.....] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 || [XX.YY.YY.YY] || || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
 3.2. Hinnanguline mõju kuludele
 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju
 kuludele
 ETTEPANEKU RAKENDAMISEL KASUTATAKSE
 OLEMASOLEVAT EELARVET NING SEE EI MÕJUTA MITMEAASTAST FINANTSRAAMISTIKKU
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr || [Rubriik 2]
 Kliimameetmete peadirektoraat <CLIMA> || || || Aasta N[30] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
  Tegevusassigneeringud || || || || || || || ||
 Eelarverida nr 07.12.01 || Kulukohustused || (1) || 0,2540 || 1,6310 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Maksed || (2) || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[31] || || || || || || || ||
 Eelarverida nr || || (3) || || || || || || || ||
 Kliimameetmete peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,2540 || 1,6310 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Maksed || =2+2a +3 || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0 ,2540 || 1, 6310 || 1, 631 || 1, 631 || 1, 631 || 1, 631 || 1 ,631 || 10,04
 Maksed || (5) || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
  Eriprogrammide vahenditest haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 2 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,2540 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Maksed || =5+ 6 || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
 Juhul, kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0,2540 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Maksed || (5) || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
  Eriprogrammide vahenditest haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,2540 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Maksed || =5+ 6 || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Kliimameetmete peadirektoraat ||
  Personalikulud || 0,254 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 3,302
  Muud halduskulud || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 1,925
 Kliimameetmete peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,529 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 5,227
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,529 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 5,227
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || Aasta N[32] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,783 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 15,267
 Maksed || 0,783 || 2,039 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 14,892
 3.2.2. Hinnanguline mõju
 tegevusassigneeringutele
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma uute tegevusassigneeringute kasutamist
 (algatus on praeguse finantsraamistiku osa)
 –
 x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub
 järgmiselt:
 kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
 kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[33] || Väljundi keskmine kulu || Number Väljundite arvliik || Kulu || Väljundite arv of outputs || Kulu || Väljundite arv of outputs || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK ELi kliimameetmeid käsitleva poliitika ja õigusaktide rakendamine(ABB kood 07 12)
 - Väljund || Tehniline abi || 0,717 || 2 || 0,254 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 14 || 10,04
 Erieesmärk kokku || 1 || 0,254 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 7 || 10,04
 KULUD KOKKU || 1 || 0,254 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 7 || 10,04
 3.2.3. Hinnanguline mõju
 haldusassigneeringutele
 3.2.3.1. Ülevaade
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 –
 x Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
 järgmiselt: (algatus on praeguse finantsraamistiku osa)
 Haldusassigneeringute vajadused kaetakse
 kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi sees
 ümberpaigutatud eraldise raames, täiendades seda vajaduse korral
 lisaeraldisega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile aastase
 vahendite eraldamise menetluse raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.
 miljonites eurodes
 (kolm kohta pärast koma)
 || Aasta N[34] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || ||
 Personalikulud || 0,254[35] || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 3,302
 Muud halduskulud || 0,275[36] || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 1, ,925
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0, 529 || 0 ,783 || 0 ,783 || 0 ,783 || 0, 783 || 0 ,783 || 0 ,783 || 5, 227
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad assigneeringud[37] || || || || || || || ||
 Personalikulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad assigneeringud kokku || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOKKU || 0,529 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 5,227
 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
 –
 x Ettepanek/algatus hõlmab juba olemasoleva personali kasutamist, mis
 toimub järgmiselt:
 hinnanguline väärtus täisarvuna (või
 maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
 || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 || 07 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 254000[38] || 508000 || 508000 || 508000 || 508000 || 508000 || 508000
 || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || ||
 || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || ||
 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || ||
 ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[39] ||
 || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || || || || || || ||
 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || ||
 || XX 01 04 yy[40] || - peakorteris[41] || || || || || || ||
 || - delegatsioonides || || || || || || ||
 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || ||
 || 10 01 05 02(lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || ||
 || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || ||
 || KOKKU || 254000 || 508000 || 508000 || 508000 || 508000 || 508000 || 508000
 XX osutab
 asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
 Personalivajadused
 kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
 ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
 personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise
 menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Komisjoni nõuete rakendamiseks meetmete võtmine (nt liikmesriikide aruannete ülevaatamine, analüüside läbiviimine, rakendamise seire).
 Koosseisuväline personal ||
 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase
 finantsraamistikuga
 –
 x Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
 finantsraamistikuga
 –
 ̈ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
 asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
 Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
 rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 ....
 –
 ̈ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
 kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[42]
 Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
 rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 ........
 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline
 osalus
 –
 x Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
 –
 Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
 hinnanguline summa on järgmine:
 assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
 koma)
 || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || ||
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele
 –
 x Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele
 –
 ̈ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
 ̈ omavahenditele
 ̈ mitmesugustele tuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[43]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisada vajalik arv aastaid, et kajastada finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel............ || || || || || || || ||
 Mitmesuguste tulude puhul
 täpsustage, milliseid eelarveridasid ettepanek mõjutab.
 ....
 Täpsustage tuludele
 avalduva mõju arvutusmeetod.
 ....
 [1] ELT L 49, 19.2.2004, lk 1.
 [2] EÜT L 33, 7.2.1994, lk 1.
 [3] EÜT L 130, 15.5.2002, lk 1.
 [4] ELT L 55, 1.3.2005, lk 57.
 [5] http://ec.europa.eu/clima/consultations/0008/index_en.htm
 [6] ELT C , , lk .
 [7] ELT C , , lk .
 [8] ELT L 49, 19.2.2004, lk 1.
 [9] EÜT L 33, 7.2.1994, lk 13.
 [10] EÜT L 130, 15.5.2002, lk 4.
 [11] ELT L 140, 5.6.2009, lk 136.
 [12] ELT L 140, 5.6.2009, lk 63.
 [13] EÜT L 297, 31.10.1988, lk 21.
 [14] ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.
 [15] ELT L 33, 4.2.2006, lk 1.
 [16] EÜT L 309, 27.11.2001, lk 22.
 [17] ELT L 161, 14.6.2006, lk 1.
 [18] ELT L 304, 4.11.2008, lk 1.
 [19] KOM(2009) 147 (lõplik).
 [20] ELT L 8, 13.1.2009, lk 3.
 [21] EÜT L 130,
 15.5.2002, lk 1.
 [22] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
 [23] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
 eelarvestamine.
 [24] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6
 punktile a või b.
 [25] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
 finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [26] Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
 [27] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud
 [28] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. .
 [29] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
 potentsiaalsed kandidaatriigid.
 [30] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 Praeguse hinnangu kohaselt on selleks aasta 2013.
 [31] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
 meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
 otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 [32] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 [33] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja
 osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede
 pikkus kilomeetrites jne).
 [34] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 [35] Iga aastane summa
 sellel real sisaldab 0,127 miljonit eurot personalile, kes töötab otsuse nr
 280/2004/EÜ (tunnistatakse kehtetuks käesoleva ettepanekuga) rakendamisega.
 [36] Iga aastane summa sellel real sisaldab 0,127 miljonit
 eurot personalile, kes töötab otsuse nr 280/2004/EÜ (tunnistatakse kehtetuks
 käesoleva ettepanekuga) rakendamisega.
 [37] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
 meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
 otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 [38] Iga aastane summa sellel real sisaldab 0,127 miljonit
 eurot personalile, kes töötab otsuse nr 280/2004/EÜ (tunnistatakse kehtetuks
 käesoleva ettepanekuga) rakendamisega.
 [39] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide
 lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. .
 [40] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
 töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
 [41] Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa
 Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.
 [42] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
 [43] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud)
 korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 %
 sissenõudmiskulude mahaarvamist.