text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52009PC0048(01)
 Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta /* KOM/2009/0048 lõplik */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 12.2.2009KOM(2009) 48 lõplik2009/0012 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEttepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. POLIITILINE JA ÕIGUSLIK TAUSTNõukogu määrusega (EÜ) nr 1932/2006[1] muudeti muu hulgas kuue kolmanda riigi üleviimisega negatiivsest nimekirjast positiivsesse nimekirja nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001,[2] milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa (negatiivne nimekiri), ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (positiivne nimekiri). Kõnealused kolmandad riigid on Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid. Määruses rõhutatakse, et loetletud kolmandate riikide kodanike viisanõudest vabastamine ei tohiks jõustuda enne kahepoolse viisavabaduslepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja asjaomaste riikide vahel ning enne kõnealuse lepingu jõustumist. Määrus võeti vastu 21. detsembril 2006 ning see jõustus jaanuaris 2007.Vahepeal kehtestasid Kariibi Ühenduse (CARICOM) riigid alates 15. jaanuarist 2007 (kuupäev lükati edasi 1. veebruarile) Kariibi Ühenduse territooriumil toimunud 2007. aasta kriketi maailmameistrivõistluste raames spetsiaalse viisarežiimi mitme ELi liikmesriigi kodanikele (ELi kodanikke koheldi ebavõrdselt, kuna ülejäänud liikmesriikide kodanikud olid endiselt viisanõudest vabastatud). Kõnealuse viisanõude kehtestamine hoolimata ühenduse uue määruse soodsamatest sätetest põhjustas viivituse kõnealuste kolmandate riikidega viisanõudest vabastamise üle peetavate läbirääkimiste esialgsete volituste ettevalmistamisel.Nõukogu võttis 5. juunil 2008 vastu volitused läbirääkimisteks kuue riigiga, võttes arvesse ajutise viisarežiimi lõppemist 15. mail 2007. Brüsselis toimus asjaomase kuue riigi esindajatega 13. märtsil 2008 ettevalmistav kohtumine, millel arutati konkreetseid institutsioonilisi ja tehnilisi küsimusi.Ametlikke läbirääkimisi viisanõudest vabastamise üle alustati iga riigiga eraldi 2008. aasta juulis. Läbirääkimiste teine voor toimus 16. oktoobri 2008. aasta ühiskohtumise raames.Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti kolmel korral nõukogu viisatöörühma koosolekul.Kuuest asjaomasest riigist neljaga parafeeriti leping 12. novembril ja ülejäänud kahega 19. novembril 2008.Ühenduse poolt on lepingu õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkt i koostoimes artikliga 300.Lisatud ettepanekud moodustavad õigusliku vahendi lepingule allakirjutamiseks ja selle sõlmimiseks. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega. Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikele 3 tuleb enne lepingu sõlmimist konsulteerida Euroopa Parlamendiga.Võttes arvesse ajavahemikku, mis jääb nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 muutmise kaudu Mauritiuse Vabariigi (edaspidi „Mauritius”) positiivsesse nimekirja üleviimise ja viisavabaduslepingu sõlmimise vahele, võttes arvesse asjaolu, et Mauritius on võimeline viima siseriikliku ratifitseerimismenetluse lõpule lühikese aja jooksul ning võttes samuti arvesse asjaolu, et alates 2008. aasta detsembrist kohaldab Schengeni acquis ’d täies ulatuses ka Šveits, nähakse viisavabaduslepingu allakirjutamist käsitleva otsuse ettepanekus kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikega 2 ette lepingu ajutine kohaldamine alates selle allakirjutamise kuupäevast.Lepingu sõlmimist käsitleva otsuse ettepanekus on esitatud lepingu praktiliseks kohaldamiseks vajalikud sisemised protseduurireeglid. Selles on eelkõige sätestatud, et lepingu artikliga 6 moodustatud ühiskomitees esindab ühendust Euroopa Komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.Artikli 6 lõike 4 kohaselt võtab ühiskomitee vastu oma töökorra. Ühenduse seisukoha töökorra vastuvõtmise kohta esitab komisjon pärast konsulteerimist nõukogu määratud erikomiteega.2. LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUSKomisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimissuunistega seatud eesmärgid on saavutatud ja viisavabaduslepingu eelnõu on ühendusele vastuvõetav.Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:EesmärkLepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Mauritiuse kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul.Euroopa kodanikud juba on Mauritiusele reisides viisanõudest vabastatud. Kõigi ELi kodanike võrdseks kohtlemiseks on lepingusse lisatud säte, mille kohaselt Mauritius võib lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi Euroopa Ühenduse liikmesriikide suhtes ning ühendus võib omakorda lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud otsuse preambulis.KohaldamisalaViisavabadusega on hõlmatud kõik isikud (diplomaatilise passi, tava-, teenistus- või ametipassi omanikud), kes reisivad kõikidel muudel eesmärkidel peale tasustatava töö tegemise. Viimase reisijate kategooria puhul on igal liikmesriigil ning samuti Mauritiusel vabadus kehtestada kooskõlas kohaldatavate ühenduse õigusaktide või riiklike õigusaktidega viisanõue teise lepinguosalise kodanike suhtes. Ühtlase rakendamise tagamiseks on lepingule lisatud ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse tasustatava töö tegemise eesmärgil reisivate isikute kategooriat.Riigis viibimise kestusLepingus võetakse arvesse nende liikmesriikide olukorda, kes veel ei kohalda täies ulatuses Schengeni acquis ’d. Kuni kõnealused liikmesriigid ei ole sisepiirideta Schengeni ala osa, nähakse Mauritiuse kodanikele viisavabaduslepinguga ette õigus viibida lisaks kogu Schengeni ala kohta arvestatud ajavahemikule kolm kuud iga kõnealuse liikmesriigi (Küpros, Bulgaaria, Rumeenia) territooriumil.Territoriaalne kohaldatavusLeping sisaldab territoriaalse kohaldatavusega seotud sätteid: Prantsusmaa ja Madalmaade puhul antakse viisanõudest vabastamisega asjaomase kuue riigi kodanikele õigus viibida viisavabalt ainult Prantsusmaa ja Madalmaade Euroopas paikneval territooriumil.DeklaratsioonidLepingule on lisatud järgmised ühisdeklaratsioonid:– ühisdeklaratsioon viisavabaduslepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks sissesõidunõuete laialdase levitamise kohta ning– ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse Schengeni alal viibimise kolmekuulist kestust kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul.Lepingule on lisatud ka ühisdeklaratsioon, milles kajastatakse Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini tihedat seost Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.3. JÄRELDUSEDEespool nimetatut silmas pidades soovitab komisjon nõukogul- võtta vastu otsus lepingu allakirjutamise kohta ühenduse nimel ja volitada nõukogu eesistujat määrama isik(ud), kes on nõuetekohaselt volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama,- kiita heaks lepingu ajutine kohaldamine kuni selle jõustumiseni ning- kiita pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist heaks käesolevale dokumendile lisatud lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse vahel.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti i koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[3]ning arvestades järgmist:1. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1932/2006 muudeti muu hulgas Mauritiuse Vabariigi (edaspidi „Mauritius”) üleviimisega negatiivsest nimekirjast positiivsesse nimekirja nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa (negatiivne nimekiri), ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (positiivne nimekiri). Määruses rõhutatakse, et viisanõudest vabastamine ei tohiks jõustuda enne kahepoolse viisavabaduslepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse vahel ning enne kõnealuse lepingu jõustumist.2. Nõukogu volitas komisjoni oma 5. juuni 2008. aasta otsusega pidama läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu üle.3. Läbirääkimisi lepingu üle alustati 11. juulil 2008 ja need lõpetati 16. oktoobril 2008.4. Brüsselis 12. novembril 2008 parafeeritud lepingule tuleks alla kirjutada ..., eeldusel et leping hiljem sõlmitakse.5. Lepingule allakirjutamist käsitleva käesoleva otsusega tuleks ette näha lepingu ajutine kohaldamine kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikega 2.6. Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ja Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu ei ole see nende suhtes siduv ega kohaldatav,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelisele lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevale lepingule, mis hõlmab lepingu teksti ja asjaomaseid deklaratsioone, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse.Artikkel 2Lepingut kohaldatakse kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpetamiseni ajutiselt alates lepingu allakirjutamise kuupäevast.Brüssel, [...]Nõukogu nimeleesistuja 2009/0012 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti i koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[4]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5]ning arvestades järgmist:7. Komisjon on pidanud Euroopa Ühenduse nimel läbirääkimisi Mauritiuse Vabariigiga sõlmitava lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu üle.8. Kõnealusele lepingule kirjutati kooskõlas nõukogu [...] otsusega .../.../EÜ Euroopa Ühenduse nimel alla ... 2009, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse.9. Lepinguga luuakse lepingu haldamise ühiskomitee, kes võtab vastu oma töökorra. Sellisel juhul on asjakohane näha ette lihtsustatud kord ühenduse seisukoha esitamiseks.10. Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ja Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu ei ole see nende suhtes siduv ega kohaldatav,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping kiidetakse ühenduse nimel heaks.Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja esitab lepingu artikli 8 lõikega 1 ettenähtud teate[6].Artikkel 3Lepingu artikliga 6 moodustatud ekspertide ühiskomitees esindab ühendust komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.Artikkel 4Komisjon esitab ekspertide ühiskomitees ühenduse seisukoha lepingu artikli 6 lõike 4 kohase töökorra vastuvõtmise kohta pärast konsulteerimist nõukogu määratud erikomiteega.Artikkel 5Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel, [...]Nõukogu nimeleesistuja LISAEuroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelinelühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevLEPINGEuroopa Ühendus, edaspidi „ühendus”,ningMauritiuse Vabariik, edaspidi „Mauritius”,edaspidi „lepinguosalised”,1) pidades silmas lepinguosaliste sõbralike suhete edendamist ja soovides hõlbustada oma kodanike reisimist, tagades neile viisavaba riiki sisenemise ja lühiajalise riigis viibimise õiguse,2) võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1932/2006,[7] millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001,[8] (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud), muu hulgas kuue kolmanda riigi, sealhulgas Mauritiuse üleviimisega sellisesse kolmandate riikide nimekirja, kelle kodanikud on lühiajalisel viibimisel ELi liikmesriikides viisanõudest vabastatud,3) pidades silmas nõukogu määruse (EÜ) nr 1932/2006 artiklit 2, milles sätestatakse, et kõnealuse kuue riigi suhtes kohaldatakse viisanõudest vabastamist alles alates Euroopa Ühenduse ja asjaomase riigi vahel sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast,4) teadvustades, et kõigi liikmesriikide kodanikud on viisanõudest vabastatud, kui nad reisivad Mauritiusele kuni kuuekümneks päevaks,5) soovides kindlustada võrdse kohtlemise kõigile ELi kodanikele,6) arvestades, et käesoleva lepinguga ei hõlmata isikuid, kes soovivad lühiajalise viibimise jooksul teha tasustatavat tööd, ning seetõttu kohaldatakse kõnealuste isikute suhtes viisanõude kehtestamiseks või nende viisanõudest vabastamiseks ning samuti tööturule juurdepääsu reguleerimiseks ühenduse ning liikmesriikide ja Mauritiuse asjakohaseid õigusakte,7) võttes arvesse Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlevat protokolli ning Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitlevat protokolli ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1 – EesmärkKäesoleva lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Mauritiuse kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul.Artikkel 2 – MõistedKäesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:11. „liikmesriik” – Euroopa Liidu liikmesriik, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa;12. „Euroopa Liidu kodanik” – punktis a määratletud liikmesriigi kodanik;13. „Mauritiuse kodanik” – isik, kellel on Mauritiuse kodakondsus;14. „Schengeni ala” – sisepiirideta ala, mis hõlmab selliste punktis a määratletud liikmesriikide territooriumi, kes kohaldavad täielikult Schengeni acquis ’d.Artikkel 3 – Kohaldamisala1. Euroopa Liidu kodanikud, kellel on liikmesriigi väljastatud kehtiv diplomaatiline pass, tava-, teenistus- või ametipass, võivad siseneda viisavabalt Mauritiuse territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 1 määratletud ajavahemikul.Mauritiuse kodanikud, kellel on Mauritiuse väljastatud kehtiv diplomaatiline pass, tava-, teenistus- või ametipass, võivad siseneda viisavabalt liikmesriikide territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 2 määratletud ajavahemikul.2. Lõiget 1 ei kohaldada nende isikute suhtes, kes reisivad tasustatava töö tegemise eesmärgil.Kõnealuse isikute kategooria puhul võib iga liikmesriik vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 4 lõikele 3 kehtestada Mauritiuse kodanike suhtes viisanõude või nad viisanõudest vabastada.Mauritius võib kehtestada iga liikmesriigi kõnealuse isikute kategooria suhtes viisanõude või kõnealused isikud viisanõudest vabastada kooskõlas riiklike õigusaktidega.3. Käesoleva lepinguga ette nähtud viisanõudest vabastuse kohaldamine ei piira lepinguosaliste selliste õigusaktide kohaldamist, milles käsitletakse riiki sisenemise ja seal lühiajalise viibimise tingimusi. Liikmesriikidel ja Mauritiusel on õigus keelata isikutel nende territooriumile siseneda ja seal lühiajaliselt viibida, kui üks või mitu kõnealust tingimust on täitmata.4. Viisanõudest vabastamist kohaldatakse sõltumata sellest, missuguse transpordivahendiga reisijad lepinguosaliste piiri ületavad.5. Käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste suhtes kohaldatakse ühenduse ning liikmesriikide või Mauritiuse riiklikke õigusakte.Artikkel 4 – Riigis viibimise kestus1. Euroopa Liidu kodanikud võivad viibida Mauritiuse territooriumil kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates riigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast.2. Mauritiuse kodanikud võivad viibida Schengeni alal kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates Schengeni acquis ’d täielikult kohaldava mis tahes liikmesriigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast. Riigis viibimise kestuse (kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul) arvestamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis ’d.Mauritiuse kodanikud võivad viibida iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis ’d, kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse riigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast; sellisel juhul ei võeta riigis viibimise kestuse arvestamisel arvesse Schengeni alal viibimise kestust.3. Käesoleva lepinguga ei piirata Mauritiuse ja liikmesriikide võimalust pikendada kooskõlas riiklike ja ühenduse õigusaktidega riigis viibimise kestust üle kolme kuu.Artikkel 5 – Territoriaalne kohaldatavus1. Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse Prantsuse Vabariigi puhul ainult Prantsuse Vabariigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.2. Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse Madalmaade Kuningriigi puhul ainult Madalmaade Kuningriigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.Artikkel 6 – Lepingu haldamise ühiskomitee1. Lepinguosalised moodustavad ekspertide ühiskomitee (edaspidi „komitee”), mis koosneb Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse esindajatest. Ühendust esindab Euroopa Komisjon.2. Komitee ülesanded on muu hulgas järgmised:15. teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle;16. esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks;17. lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi.3. Komitee tuleb vajaduse korral kokku ühe lepinguosalise taotlusel.4. Komitee kehtestab oma töökorra.Artikkel 7 – Seos käesoleva lepingu ning liikmesriikide ja Mauritiuse vaheliste olemasolevate kahepoolsete viisavabaduslepingute vahelKäesolev leping on ülimuslik liikmesriikide ja Mauritiuse vahel sõlmitud selliste kahepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, mis hõlmavad käesoleva lepingu kohaldamisalasse jäävaid küsimusi.Artikkel 8 – Lõppsätted1. Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma riigis kehtivatele menetlustele ning leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.2. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui selle täitmine lõpetatakse käesoleva artikli lõike 5 kohaselt.3. Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel. Muudatused jõustuvad pärast seda, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud selleks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.4. Lepinguosalised võivad lepingu täitmise täielikult või osaliselt peatada eelkõige avaliku korra, riigi julgeoleku või rahva tervise kaitse huvides, samuti ebaseadusliku sisserände tõttu või juhul kui üks lepinguosaline kehtestab uuesti viisanõude. Peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt kaks kuud enne selle jõustumist. Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu peatamise põhjused on kõrvaldatud.5. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu täitmise lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90 päeva pärast teatamise kuupäeva.6. Mauritius võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi Euroopa Ühenduse liikmesriikide suhtes korraga.7. Ühendus võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.Brüssel, [...]Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.Euroopa Ühenduse nimel Mauritiuse nimel ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTALepinguosalised võtavad arvesse Euroopa Ühenduse ning Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mida on eriti süvendatud 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepinguga, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.Seepärast on soovitav, et ühelt poolt Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning teiselt poolt Mauritiuse ametiasutused sõlmiksid viivitamatult lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevad kahepoolsed lepingud Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse vahelise lepingu tingimustega samasugustel tingimustel.ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLI 3 LÕIKES 2 KÄSITLETAVAT TASUSTATAVA TÖÖ EESMÄRGIL REISIVATE ISIKUTE KATEGOORIATLepinguosalised lepivad ühtse tõlgenduse tagamiseks kokku, et käesoleva lepingu kohaldamisel hõlmab tasustatavat tööd tegevate isikute kategooria selliseid isikuid, kes sisenevad teise lepinguosalise territooriumile tasustatava töö tegemise / tulutoova tegevusega tegelemise eesmärgil töövõtja või teenuse osutajana.Kõnealune kategooria ei hõlma:- äritegevusega tegelevaid isikuid, s.t isikuid, kes reisivad ärikohtumise eesmärgil (ega tööta teise lepinguosalise territooriumil),- sportlasi ja kunstnikke, kes tegutsevad riigis ajutiselt,- ajakirjanikke, kelle on saatnud nende elukohariigi meedia, ning- äriühingusiseseid praktikante.Käesoleva deklaratsiooni rakendamise üle teostab lepingu artiklis 6 sätestatud vastutuse raames järelevalvet ühiskomitee, kes võib teha muudatusettepanekuid, kui ta peab seda lepinguosaliste kogemuste põhjal vajalikuks.ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLIS 4 KÄSITLETAVAT RIIGIS VIIBIMISE KOLMEKUULIST KESTUST KUUE KUU PIKKUSE AJAVAHEMIKU JOOKSUL, MILLE ALGUST ARVESTATAKSE ALATES RIIGI TERRITOORIUMILE ESMAKORDSE SISENEMISE KUUPÄEVASTLepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 käsitletud riigis viibimise kestus kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates Mauritiuse territooriumile või Schengeni alale esmakordse sisenemise kuupäevast, hõlmab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa kokku kolme kuud igal kuue kuu pikkuse ajavahemiku kohta.ÜHISDEKLARATSIOON KODANIKE VIISAVABADUSLEPINGUST TEAVITAMISE KOHTATeadvustades läbipaistvuse olulisust Euroopa Liidu ja Mauritiuse kodanike jaoks, kohustuvad lepinguosalised tagama viisavabaduslepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks sissesõidunõuete laialdase levitamise.[1] ELT L 405, 30.12.2006, lk 23.[2] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.[3] .............................[4] ............................[5] ELT C...[6] [Nõukogu peasekretariaat] avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas .[7] ELT L 29, 3.2.2007, lk 10.[8] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Strasbūrā, 15.12.2015
 COM(2015) 670 final
 2015/0307(COD)
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
 ar ko groza Regulu (EK) Nr. 562/2006 attiecībā uz pārbaužu pastiprināšanu attiecīgajās datubāzēs pie ārējām robežām
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 •Priekšlikuma pamatojums un mērķi
 Lai palielinātu drošību zonā bez iekšējās robežkontroles, priekšlikums ietver mērķtiecīgu grozījumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss). Šis priekšlikums ir atbilde uz Padomes 9. un 20. novembra secinājumos pausto aicinājumu, kurā Komisija tika aicināta „iesniegt priekšlikumu Šengenas Robežu kodeksa mērķtiecīgai pārskatīšanai, lai paredzētu ES valstspiederīgo sistemātiskas kontroles pie Šengenas ārējām robežām, tostarp biometriskās informācijas pārbaudes, veicot salīdzināšanu ar attiecīgajām datubāzēm – pilnīgi izmantojot tehniskos risinājumus, lai nekavētu raitu kustību”.
 Ar priekšlikumu ir plānots noteikt dalībvalstīm par pienākumu attiecībā uz personām, kuras izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem (proti, ES pilsoņi un viņu ģimenes locekļi, kuri nav ES pilsoņi), kad tās šķērso ārējo robežu, veikt sistemātiskas pārbaudes, pārbaudot informāciju pazaudēto un nozagto dokumentu datubāzēs, kā arī, lai pārliecinātos, ka šīs personas nerada draudus sabiedriskajai kārtībai un iekšējai drošībai. Šo pienākumu piemēro pie visām ārējām robežām, proti, pie gaisa, jūras un sauszemes robežām – gan pirms ieceļošanas, gan pirms izceļošanas. Tomēr gadījumos, kad visu personu, kuras izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, sistemātiska pārbaude pēc datubāzēm varētu izraisīt nesamērīgu ietekmi uz satiksmes plūsmu pie robežas, dalībvalstis var veikt tikai mērķtiecīgas pārbaudes datubāzēs, ja riska izvērtējums liecina, ka tas nerada riskus saistībā ar iekšējo drošību, sabiedrisko kārtību, dalībvalstu starptautiskajām attiecībām vai apdraudējumu sabiedrības veselībai.
 Dalībvalstīm ir pienākums veikt sistemātiskas trešo valstu valstspiederīgo pārbaudes, pārbaudot informāciju visās datubāzēs pirms ieceļošanas, taču pašreizējos noteikumos nav paredzēts sabiedriskās kārtības un iekšējās drošības apsvērumu nolūkos sistemātiski veikt pārbaudes pirms izceļošanas. Grozījums saskaņos pienākumus arī pirms izceļošanas sistemātiski pārbaudīt, ka trešās valsts valstspiederīgais neapdraud sabiedrisko kārtību un iekšējo drošību.
 Šis priekšlikums ir reakcija uz terorisma draudu pieaugumu Eiropā, kā to ir apliecinājuši uzbrukumi Parīzē, Kopenhāgenā un Briselē, taču tam ir jānovērš visi potenciālie iekšējās drošības apdraudējumi.
 Terorisma draudi neaprobežojas ar vienu dalībvalsti un izriet ne tikai no ārējiem faktoriem. Ārvalstu kaujinieku teroristu parādība joprojām izraisa lielas bažas. Pastāvīgi palielinās to ES pilsoņu skaits, kuri ceļo uz Sīriju un Irāku, lai atbalstītu teroristu grupas. Tiek lēsts, ka līdz 5000 ES pilsoņu ir devušies uz konflikta zonām
 1
 un visdrīzāk pievienojušies Daesh spēkiem. Daudzi no neseno teroristu uzbrukumu, sākot no Charlie Hebdo 2015. gada janvārī, veicējiem dzīvoja vai tika apmācīti ārzemēs, teroristu organizāciju kontrolētās zonās. Došanās uz un no konflikta zonām [nolūkā atbalstīt teroristu organizācijas] konstatēšana un novēršana ir apzināta kā prioritāte jau 2014. gadā. Eiropas Komisija ir pastāvīgi atbalstījusi Šengenas sistēmas nostiprināšanu, izdodot ieteikumus robežpārbaužu pastiprināšanai pašreizējā tiesiskā regulējuma ietvaros. Šajā sakarībā pēc neformālās Eiropadomes 2015. gada 12. februāra Paziņojuma par terorisma apkarošanu un Padomes prezidentūras 2015. gada marta secinājumiem
 2
 Komisija atkal uzsvēra iespēju un vajadzību pastiprināt to personu pārbaudes, kuras izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un sistemātiski veikt šādas pārbaudes personām, uz kurām attiecas specifiskais riska novērtējums. Praktiskā rokasgrāmata robežsargiem attiecīgi ir pielāgota 2015. gada jūnijā
 3
 .
 Turklāt, kā paziņots Eiropas Drošības programmā, 2015. gada jūnijā Komisija pabeidza vienoto riska rādītāju pirmo kopumu attiecībā uz ārvalstu kaujiniekiem teroristiem, ko izmantos robežsargi kā palīdzību pārbaužu veikšanā
 4
 .
 Ārvalstu kaujinieku parādība liecina – lai nodrošinātu augstu drošības līmeni zonā bez iekšējo robežu kontroles, ir sistemātiski jāpārbauda arī tās personas, kuras izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.
 Šis priekšlikums uzsver arī vajadzību pārbaudīt biometriskos identifikatorus, kā tie ietverti Padomes Regulā (EK) Nr. 2252/2004. Minētā regula ieviesa sejas attēlu un pirkstu nospiedumus kā drošības elementus ES pilsoņu pasēs, lai padarītu tās drošākas un izveidotu uzticamu saikni starp pases turētāju un pasi. Tāpēc, ja pastāv šaubas par pases autentiskumu vai par tās turētāja likumīgo statusu, robežsargiem ir jāpārbauda šie biometriskie identifikatori.
 •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā
 Ierosinātais grozījums nodrošinās, ka:
 1) personu, kuras izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ceļošanas dokumentus sistemātiski pārbauda attiecīgajās datubāzēs, kurās ir informācija par nozagtiem, nelikumīgi piesavinātiem, pazaudētiem un spēku zaudējušiem dokumentiem, lai nodrošinātu, ka šādas personas neslēpj savu īsto identitāti, un
 2) personas, kuras izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, arī tiek sistemātiski pārbaudītas attiecīgajās datubāzēs iekšējās drošības un sabiedriskās kārtības apsvērumu nolūkos.
 Šāda kombinācija no sistemātiskām dokumentu un personu iedaļu pārbaudēm attiecīgajās datubāzēs dos iespēju arī sinerģijām sistēmas veidošanā, kas pašlaik nav iespējamas, jo pastāv asimetrija starp iespējamām sistemātiskām dokumentu pārbaudēm un nesistemātiskām pārbaudēm drošības apsvērumu dēļ. Ierosinātais grozījums ir saskaņā ar vienu no robežu pārbaužu mērķiem, proti, novērst jebkurus draudus dalībvalstu iekšējai drošībai un sabiedriskajai kārtībai.
 Turklāt priekšlikums paplašinās pienākumu pārbaudīt arī pirms izceļošanas, ka trešo valstu valstspiederīgie nerada draudus sabiedriskajai kārtībai un iekšējai drošībai.
 •Saskanība ar citām ES politikas jomām
 Pēc ierosinātā grozījuma Šengenas Robežu kodekss paliks saskanīgs ar pārvietošanās brīvību, kas garantēta Līgumā un kā turpmāk sīki aprakstīts Direktīvā 2004/38/EK.
 Pasākumi, ko pie ārējām robežām veiks šā grozījuma rezultātā, kas sastāv no datubāzu pārbaudes drošības apsvērumu dēļ, neskar ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesības brīvi pārvietoties, kas izriet no līguma un no Direktīvas 2004/38/EK, kur nav ietvertas tiesības būt brīviem no drošības pārbaudēm ārējo robežu šķērsošanas gadījumā.
 Attiecībā uz pasākumiem, kurus robežsargi var veikt, pamatojoties uz datubāzu pārbaužu rezultātiem (pozitīvajām atbildēm jeb „trāpījumiem”), Direktīvas 2004/38/EK VI nodaļas noteikumos dalībvalstīm ir atļauts ierobežot ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu brīvu pārvietošanos sabiedriskās kārtības vai valsts drošības apsvērumu dēļ, ar nosacījumu, ka tās ievēro direktīvā noteiktās materiālās un procesuālās garantijas, kā to interpretējusi Eiropas Savienības Tiesa. Pozitīva trāpījuma gadījumā ir jāievēro tās normas, uz ko Tiesa atsaukusies spriedumā lietā C503/03 Komisija/Spānija un kas ir sīki izklāstītas arī SIRENE rokasgrāmatā.
 Ievērojot to, ka pārbaudītās datubāzes darbojas pēc principa „ir trāpījums/nav trāpījuma”, un ka vienkārša ieskatīšanās datubāzē netiek ne reģistrēta, ne turpmāk apstrādāta, sistemātiskas to personu pārbaudes, kuras izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, skars personas datu aizsardzības tiesības tikai ierobežotā apjomā, ko attaisno izvirzītie drošības mērķi.
 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE
 •Juridiskais pamats
 Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta b) apakšpunkts ir priekšlikuma juridiskais pamats.
 Šis priekšlikums groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), kas tika balstīta uz līdzvērtīgiem Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumiem, proti, attiecīgi uz 62. panta 1. punktu (iekšējās robežas) un 2. punkta a) apakšpunktu (ārējās robežas).
 •Subsidiaritāte
 Rīcība brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ietilpst dalītās kompetences jomā, ko ES un dalībvalstis dala saskaņā ar LESD 4. panta 2. punktu. Tāpēc subsidiaritātes princips ir piemērojams, ievērojot LES 5. panta 3. punktu, atbilstīgi kuram Savienība rīkojas tikai atbilstīgā apmērā un vienīgi tad, ja paredzētās darbības mērķus nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstis centrālā vai reģionālā un vietējā līmenī, bet ierosinātās darbības mēroga vai seku dēļ tie ir labāk sasniedzami Savienības līmenī.
 Šā priekšlikuma mērķis ir grozīt Šengenas Robežu kodeksu, lai paredzētu sistemātiskas to personu kontroles, kuras izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, pie ārējām robežām, pārbaudot informāciju attiecīgajās datubāzēs, pilnīgi izmantojot tehniskos risinājumus, vienlaikus neaizkavējot pārrobežu kustības plūdumu.
 Kontroles pie ārējām robežām tiek veiktas visu to dalībvalstu interesēs, kuras ir atcēlušas iekšējo robežu kontroli (Šengenas Robežu kodeksa 6. apsvērums); tām būtu jāpalīdz novērst jebkurus draudus dalībvalstu iekšējai drošībai. Tāpēc šādas kontroles ir jāveic saskaņā ar kopīgiem noteikumiem.
 Attiecīgi šo mērķi – izveidot kopīgus noteikumus par pārbaužu, ko veic pie ārējām robežām, apjomu un veidiem – dalībvalstis vienatnē nevar sasniegt pietiekamā apjomā, un tas ir labāk sasniedzams Savienības līmenī. Tādējādi Savienība var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu.
 •
 Proporcionalitāte
 Pārbaudīto datubāzu saturs ir ierobežots un attiecas uz iekšējai drošībai būtiskiem aspektiem; visi pamatojumi brīdinājumu ievietošanai Šengenas informācijas sistēmā ir saistīti ar iekšējās drošības saglabāšanu Šengenas valstīs, ņemot vērā to, ka iekšējās robežas netiek pārbaudītas. Tādējādi sistemātiskas pārbaudes attiecīgajās datubāzēs arī attiecībā uz personām, kuras izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, tiek veiktas tikai tādā apjomā, cik tas nepieciešams, lai sasniegtu kādu no mērķiem saistībā ar ārējo robežu kontrolēm.
 Priekšlikumā ir nošķirts starp ārējām gaisa robežām un pārējām ārējām robežām, lai ņemtu vērā pasažieru plūsmu un infrastruktūru pie dažādo veidu ārējām robežām. Ja, piemēram, ņemot vērā infrastruktūru un pasažieru plūsmu, sistemātiska pārbaude varētu radīt nesamērīgu ietekmi uz satiksmes plūsmu pie robežas, tad pie sauszemes un jūras robežām var iztikt bez sistemātiskām pārbaudēm, ja riska izvērtējums liecina, ka tas nerada riskus saistībā ar iekšējo drošību, sabiedrisko kārtību, dalībvalstu starptautiskajām attiecībām vai apdraudējumu sabiedrības veselībai. Riska izvērtējums ir jādara zināms Eiropas Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (turpmāk – „Frontex”), un par to ir regulāri jāziņo Komisijai un Frontex aģentūrai. Par to, kā dalībvalstis piemēro minētos noteikumus, Frontex var veikt riska izvērtējumu un neaizsargātības novērtējumu. Īpašu uzmanību iespējamai robežu sistemātisku pārbaužu stingrības mazināšanai noteiktās sauszemes un jūras robežšķērsošanas vietās Komisija pievērsīs savā pusgada ziņojumā par Šengenas zonas darbību.
 Attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo pārbaudēm pirms izceļošanas tiks atcelta pašreizējā rīcības brīvība neveikt viņiem sistemātiskas pārbaudes sabiedriskās kārtības un iekšējās drošības apsvērumu dēļ, un tādējādi noteikums tiks pieskaņots noteikumam par pārbaudēm pirms ieceļošanas, proti, pienākumam veikt sistemātiskas pārbaudes datubāzēs. Saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa VII pielikuma 5.2. punktu darba ņēmējus, kas strādā otrpus robežai un ko robežsargi labi pazīst tāpēc, ka viņi bieži šķērso robežu vienā un tajā pašā robežšķērsošanas vietā, un par kuriem saskaņā ar pirmās pārbaudes rezultātiem nav brīdinājumu Šengenas informācijas sistēmā vai valsts datubāzē, pārbauda tikai izlases kārtā. Laiku pa laikam šīs personas pārbauda pilnībā, bez brīdinājuma un ar neregulāriem starplaikiem.
 •Tiesību akta izvēle
 Priekšlikums attiecas uz regulas grozījumu, nav norāžu, ka būtu piemērotāks kāds cits instruments, nevis regula.
 3.APSPRIEŠANOS REZULTĀTI
 Jautājums par sistemātiskām attiecīgo datubāzu pārbaudēm attiecībā uz ES pilsoņiem un citām personām, kuras izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, šķērsojot ārējo robežu, ir dienas kārtībā no 2014. gada pavasara – kopš teroristu uzbrukuma Ebreju muzejā Briselē un izrietošās diskusijas par cīņu pret ārvalstu kaujiniekiem teroristiem.
 Lai nodrošinātu iekšējo drošību, pēdējā pusotra gada laikā jau ir īstenoti centieni veikt atbilstošus, tūlītēji efektīvus un iedarbīgākus pasākumus esošā ES acquis ietvaros. Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāja ieteikumus, lai uzlabotu robežpārbaudes pie ārējām robežām, virzoties uz intensīvākām attiecīgo datubāzu pārbaudēm, attiecīgā gadījumā sistemātiski pamatojoties uz riska novērtējumu. Pēc uzbrukumiem Charlie Hebdo un turpmākā Padomes 2015. gada 12. marta aicinājuma ir izstrādāti un izplatīti robežsargiem vienotie riska rādītāji, lai labāk orientētu mērķtiecīgās pārbaudes. 2015. gada jūnijā Praktiskā rokasgrāmata robežsargiem tika pielāgota, lai ņemtu vērā iepriekš minētos ieteikumus
 5
 .
 Par šo problēmjautājumu tika vairākkārt diskutēts Robežu jautājumu darba grupā 2014. un 2015. gadā. Luksemburgas prezidentūra 2015. gada oktobrī izsūtīja informatīvu pieprasījumu par jaunākajām norisēm šajā jomā
 6
 .
 Priekšlikums ir tieša atbilde uz Padomes 2015. gada 20. novembra aicinājumu grozīt Šengenas Robežu kodeksu pēc teroristu uzbrukumiem Parīzē 2015. gada 13. novembrī.
 •Pamattiesības
 Ierosinātais grozījums ievēro pamattiesības un principus, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, par privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību (7. pants), personas datu aizsardzību (8. pants) un pārvietošanās un uzturēšanās brīvību (45. pants). Šengenas Robežu kodeksa 3.a pantā minētās aizsardzības garantijas turpina piemērot.
 4.IETEKME UZ BUDŽETU
 Ierosinātais grozījums neietekmē ES budžetu.
 CITI JAUTĀJUMI
 •
 Uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība
 Ierosinātais grozījums attiecas uz Šengenas Robežu kodeksu, kura īstenošanu izvērtē ar Šengenas izvērtēšanas mehānismu saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013
 7
 (ŠRK 37.a pants), neskarot Komisijas kā Līgumu sarga lomu (LES 17. panta 1. punkts).
 •
 Konkrēto priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums
 Ierosinātais grozījums ievieš pašreizējā 7. panta 2. punktā pienākumu attiecībā uz personām, kuras izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem (proti, ES pilsoņi un viņu ģimenes locekļi, kuri nav ES pilsoņi), veikt sistemātiskas pārbaudes, pārbaudot informāciju pazaudēto un nozagto dokumentu datubāzēs, kā arī, lai pārliecinātos, ka šīs personas nerada draudus sabiedriskajai kārtībai un iekšējai drošībai. Šo pienākumu piemēro pie visām ārējām robežām, proti, pie gaisa, jūras un sauszemes robežām. Tomēr gadījumos, kad visu personu, kuras izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, sistemātiska pārbaude datubāzēs varētu izraisīt nesamērīgu ietekmi uz satiksmes plūsmu pie robežas, dalībvalstis var veikt tikai mērķtiecīgas pārbaudes datubāzēs, ja riska izvērtējums liecina, ka tas nerada riskus saistībā ar iekšējo drošību, sabiedrisko kārtību, dalībvalstu starptautiskajām attiecībām vai apdraudējumu sabiedrības veselībai.
 Riska izvērtējums ir jādara zināms Frontex aģentūrai, un par to ir regulāri jāziņo Komisijai un Frontex aģentūrai. Īpašu uzmanību iespējamai robežu sistemātisku pārbaužu stingrības mazināšanai Komisija pievērsīs savā pusgada ziņojumā par Šengenas zonas darbību.
 Šis priekšlikums uzsver arī vajadzību pārbaudīt biometriskos identifikatorus, kā tie ietverti Padomes Regulā (EK) Nr. 2252/2004. Šī regula ieviesa sejas attēlu un pirkstu nospiedumus kā drošības elementus ES pilsoņu pasēs, lai padarītu tās drošākas un izveidotu uzticamu saikni starp pases turētāju un pasi. Tāpēc, ja pastāv šaubas par pases autentiskumu vai par tās turētāja identitāti, robežsargiem ir jāpārbauda šie biometriskie identifikatori.
 Ierosinātais grozījums arī atceļ dalībvalstīm atstāto rīcības brīvību nepārbaudīt trešo valstu valstspiederīgos pirms izceļošanas, un tādējādi saskaņo 7. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktu ar esošajiem pienākumiem veikt sistemātiskas trešo valstu valstspiederīgo pārbaudes datubāzēs pirms ieceļošanas.
 2015/0307 (COD)
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
 ar ko groza Regulu (EK) Nr. 562/2006 attiecībā uz pārbaužu pastiprināšanu attiecīgajās datubāzēs pie ārējām robežām
 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta b) apakšpunktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
 saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
 tā kā:
 (1)Ārējo robežu kontrole paliek viena no galvenajām aizsardzības garantijām zonā bez kontrolēm pie iekšējām robežām. To veic visu dalībvalstu interesēs. Viens no šādu kontroļu mērķiem ir novērst jebkurus draudus dalībvalstu iekšējai drošībai un sabiedriskajai kārtībai neatkarīgi no šādu draudu izcelsmes.
 (2)Ārvalstu kaujinieku teroristu, no kuriem daudzi ir Savienības pilsoņi, parādība liecina par nepieciešamību pastiprināt Savienības pilsoņu pārbaudes pie ārējām robežām.
 (3)Tāpēc personu, kuras izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, dokumenti būtu sistemātiski jāpārbauda attiecīgajās datubāzēs, kurās ir informācija par nozagtiem, nelikumīgi piesavinātiem, pazaudētiem un spēku zaudējušiem ceļošanas dokumentiem, lai novērstu, ka šīs personas slēpj savu īsto identitāti.
 (4)Tā paša iemesla dēļ robežsargiem sistemātiski būtu jāpārbauda personas, kuras izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, attiecīgajās valsts un Eiropas datubāzēs, lai nodrošinātu, ka tās nerada draudus iekšējai drošībai vai sabiedriskajai kārtībai.
 (5)Tehnoloģiju attīstība principā ļauj pārbaudīt attiecīgās datubāzes, neaizkavējot robežas šķērsošanas procesu, jo dokumentu un personu kontroles var veikt paralēli. Tāpēc ir iespējams, negatīvi neietekmējot labticīgi ceļojošās personas, pastiprināt pārbaudes pie ārējām robežām, lai labāk identificētu tās personas, kuras ir nodomājušas slēpt savu īsto identitāti vai uz kurām attiecas brīdinājumi drošības apsvērumu dēļ vai brīdinājums par apcietināšanu. Sistemātiskas pārbaudes būtu jāveic pie visām ārējām robežām. Tomēr, ja sistemātiskām pārbaudēm pie sauszemes un jūras robežām būtu nesamērīga ietekme uz satiksmes plūsmu pie robežas, būtu jāatļauj dalībvalstīm neveikt sistemātiskas pārbaudes datubāzēs, taču tikai pamatojoties uz riska izvērtējumu, kas liecina, ka šāda stingrības mazināšana neradītu drošības apdraudējumu. Šāds riska novērtējums būtu jānosūta Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004
 8
 , un par to regulāri jāziņo gan Komisijai, gan Aģentūrai.
 (6)Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2252/2004
 9
 Savienība ieviesa kā drošības elementus Savienības pilsoņu pasēs sejas attēlu un pirkstu nospiedumus. Minētie drošības elementi ir ieviesti, lai padarītu pases drošākas un izveidotu uzticamu saikni starp pases turētāju un pasi. Tāpēc, ja pastāv šaubas par pases autentiskumu vai tās turētāja identitāti, dalībvalstīm būtu jāpārbauda šie biometriskie identifikatori.
 (7)Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/38/EK
 10
 piemērošanu.
 (8)Pirms ieceļošanas dalībvalstīm ir pienākums sistemātiski pārbaudīt trešo valstu valstspiederīgos, pārbaudot visas datubāzes. Būtu jānodrošina, ka šādas pārbaudes tiek sistemātiski veiktas arī pirms izceļošanas.
 (9)Ņemot vērā, ka šīs regulas mērķis, proti, pie ārējām robežām pastiprināt pārbaudes datubāzēs, atbildot jo īpaši uz teroristu draudu pieaugumu, attiecas uz vienu no aizsardzības garantijām zonā bez iekšējās robežkontroles, un kā tāds attiecas uz Šengenas zonas pareizu darbību, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto ar subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.
 (10)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro. Ņemot vērā to, ka šī regula balstās uz Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu transponēs savos tiesību aktos.
 (11)Šī regula papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
 11
 ; tāpēc Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.
 (12)Šī regula papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
 12
 ; tāpēc Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.
 (13)Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi, Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā
 13
 , šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK
 14
 1. panta A punktā.
 (14)Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā
 15
 – šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK
 16
 3. pantu.
 (15)Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā
 17
 – šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES
 18
 3. pantu.
 (16)Attiecībā uz Šengenas informācijas sistēmas izmantošanu šī regula ir akts, kas balstās uz vai kā citādi attiecas uz Šengenas acquis attiecīgi 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punkta nozīmē un 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punkta nozīmē.
 (17)Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas ir atzīti jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.
 (18)Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006
 19
 ,
 IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
 1. pants
 Regulu (EK) Nr. 562/2006 groza šādi:
 1) regulas 7. pantu groza šādi:
 a) panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
 „2.Ieceļojot un izceļojot, personas, kuras izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, pakļauj šādām pārbaudēm:
 a)personas identitātes un valstspiederības pārbaude un ceļošanas dokumenta derīguma un autentiskuma pārbaude, pārbaudot attiecīgās datubāzes, jo īpaši:
 1)Šengenas informācijas sistēmu;
 2)Interpola Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu datubāzi;
 3)valstu datubāzes, kurās ir informācija par nozagtiem, nelikumīgi piesavinātiem, pazaudētiem un spēku zaudējušiem ceļošanas dokumentiem;
 b)pārliecināšanās, ka persona, kura izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, netiek uzskatīta par tādu, kas rada draudus iekšējai drošībai, sabiedriskajai kārtībai, jebkuras dalībvalsts starptautiskajām attiecībām vai sabiedrības veselībai, tostarp pārbaudot attiecīgās Savienības un valstu datubāzes, jo īpaši Šengenas informācijas sistēmu.
 Ja pastāv šaubas par ceļošanas dokumenta autentiskumu vai par tā turētāja identitāti, pārbaudēs ietver pasēs un ceļošanas dokumentos, kas izdoti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2252/2004*, iekļauto biometrisko identifikatoru pārbaudi.
 Ja pirmās daļas a) un b) punktā minētajām pārbaudēm pie ārējām sauszemes un jūras robežām būtu nesamērīga ietekme uz satiksmes plūsmu, tad dalībvalstis var veikt šīs pārbaudes mērķtiecīgi, pamatojoties uz risku, kas saistīti ar iekšējo drošību, sabiedrisko kārtību, jebkuras dalībvalsts starptautiskajām attiecībām vai apdraudējumu sabiedrības veselībai, novērtējumu.
 Katra dalībvalsts nosūta savu risku novērtējumu Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004, un katrus trīs mēnešus ziņo Komisijai un minētajai Aģentūrai par mērķtiecīgi veikto pārbaužu piemērošanu.
 ____________
 *Padomes 2004. gada 13. decembra Regula (EK) Nr. 2252/2004 par drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos (OV L 385, 29.12.2004., 1. lpp.).”
 b) panta 3. punkta b) apakšpunkta iii) punktu aizstāj ar šādu:
 „iii) pārliecināšanās, ka attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais nav uzskatāms par tādu, kas rada draudus jebkuras dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai, iekšējai drošībai vai starptautiskajām attiecībām, tostarp pārbaudot attiecīgās Savienības un valstu datubāzes, jo īpaši Šengenas informācijas sistēmu;”.
 c) panta 3. punkta c) apakšpunkta iii) punktu svītro.
 2. pants
 Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
 Briselē,
 Eiropas Parlamenta vārdā —
 Padomes vārdā —
 priekšsēdētājs
 priekšsēdētājs
 (1)
 Skatīt Eiropols, TE-SAT 2015.
 (2)
 Padomes 3376. sanāksmes rezultāts, 7178/15 (OR. en) PRESSE 21 PR CO 13.
 (3)
 C(2015) 3894 final.
 (4)
 Saraksts ir balstīts uz šo personu ceļošanas tendencēm, modeļiem un specifiskajām iezīmēm, un tas tika sagatavots, izmantojot ieguldījumu no dalībvalstīm, Eiropas Ārējās darbības dienesta, Eiropola un Frontex.
 (5)
 C (2015) 3894, 15.6.2015.
 (6)
 12540/15.
 (7)
 Padomes 2013. gada 7. oktobra Regula (ES) Nr. 1053/2013, ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Izpildu komitejas 1998. gada 16. septembra lēmumu, ar ko izveido Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju (OV L 295, 6.11.2013., 27. lpp.).
 (8)
 Padomes 2004. gada 26. oktobra Regula (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.).
 (9)
 Padomes 2004. gada 13. decembra Regula (EK) Nr. 2252/2004 par drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos (OV L 385, 29.12.2004., 1. lpp.).
 (10)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.).
 (11)
 Padomes 2000. gada 29. maija Lēmums 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).
 (12)
 Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmums 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).
 (13)
 OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.
 (14)
 Padomes 1999. gada 17. maija Lēmums 1999/437/EK par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Īslandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).
 (15)
 OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.
 (16)
 Padomes 2008. gada 28. janvāra Lēmums 2008/146/EK par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).
 (17)
 OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.
 (18)
 Padomes 2011. gada 7. marta Lēmums 2011/350/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).
 (19)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.).


type: other

text:
Clear Vision Open s.r.o., člen koncernu Clear vision s.r.o. v likvidaci Praha IČO 27626105 kontakty (12.07.2020) | Finance.cz
 Clear Vision Open s.r.o., člen koncernu Clear vision s.r.o. v likvidaci Praha IČO: 27626105
 Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu Clear Vision Open s.r.o., člen koncernu Clear vision s.r.o. v likvidaci, která sídlí v obci Praha a bylo jí přiděleno IČO 27626105.
 Firma s názvem Clear Vision Open s.r.o., člen koncernu Clear vision s.r.o. v likvidaci se sídlem v obci Praha byla založena v roce 2006. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 5 osob. Společnost podniká v oboru Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona , Pořádání kulturních produkcí, zábav a provozování zařízení sloužících zábavě , Agenturní činnost v oblasti kultury a umění a další.
 Základní údaje o Clear Vision Open s.r.o., člen koncernu Clear vision s.r.o. v likvidaci IČO: 27626105
 C 119806
 27626105
 Clear Vision Open s.r.o., člen koncernu Clear vision s.r.o. v likvidaci
 Usnesením Městského soudu v Praze č.j. 85 Cm 1554/2019- 3 ze dne 23.7.2019, které nabylo právní moci dnem 27.8.2019, byla obchodní korporace zrušena s likvidací a jmenován likvidátor. 18.9.2019
 Aktuální kontaktní údaje Clear Vision Open s.r.o., člen koncernu Clear vision s.r.o. v likvidaci
 Clear Vision Open s.r.o., člen koncernu Clear vision s.r.o.
 Kontakty na Clear Vision Open s.r.o., člen koncernu Clear vision s.r.o. v likvidaci IČO: 27626105
 Vodičkova 791/41 , Praha 110 00 15.5.2007
 U Kamýku 284/11 , Praha 142 00 1.12.2006 - 15.5.2007
 Obory činností Clear Vision Open s.r.o., člen koncernu Clear vision s.r.o. v likvidaci IČO: 27626105
 pořádání kulturních produkcí, zábav a provozování zařízení sloužících zábavě 15.5.2007 - 5.10.2009
 reklamní činnost a marketing 15.5.2007 - 5.10.2009
 agenturní činnost v oblasti kultury a umění 15.5.2007 - 5.10.2009
 pronájem nemovitostí, bytů a nebytových prostor s poskytováním pouze základních služeb zajišťujících jejich řádný provoz 1.12.2006
 Vedení firmy Clear Vision Open s.r.o., člen koncernu Clear vision s.r.o. v likvidaci IČO: 27626105
 Jménem společnosti jedná a podepisuje každý jednatel samostatně. 13.4.2007
 Jménem společnosti jedná její jednatel. 1.12.2006 - 13.4.2007
 Mgr. Martin Žižka 1.12.2006 - 13.4.2007
 od 1.12.2006 do 30.3.2007
 Pavel Kočalka 13.4.2007 - 2.11.2007
 od 30.3.2007 do 17.10.2007
 Padovská 585/12, Praha 109 00
 Daniel Trojan 13.4.2007 - 2.11.2007
 Ronkova 1831/6, Praha 180 00
 Michal Hoblík 13.4.2007 - 2.11.2007
 od 30.3.2007 do 1.11.2007
 Karla IV. 2592, Pardubice 530 02
 Richard Tinák 2.11.2007 - 18.2.2016
 od 17.10.2007 do 10.10.2015
 Křišťanova 889/13, Praha 130 00
 Mgr. Milan Edelmann 18.9.2019
 Vlastníci firmy Clear Vision Open s.r.o., člen koncernu Clear vision s.r.o. v likvidaci IČO: 27626105
 zakladni 200 000 Kč 100% 13.4.2007
 zakladni 200 000 Kč 50% 1.12.2006 - 13.4.2007
 Sbírka Listin Clear Vision Open s.r.o., člen koncernu Clear vision s.r.o. v likvidaci IČO: 27626105
 C 119806/SL 12 ostatní -exekuční příkaz Městský soud v Praze 23.9.2009 30.9.2009 5.10.2009 2
 C 119806/SL 9 smlouvy o převodu obchod. podílu 4x Městský soud v Praze 17.10.2007 26.11.2007 20
 C 119806/SL 11 ostatní rozh.spol. Městský soud v Praze 17.10.2007 26.11.2007 4
 C 119806/SL 10 podpisové vzory Městský soud v Praze 17.10.2007 26.11.2007 3
 C 119806/SL 8 zakladatelské dokumenty Městský soud v Praze 5.4.2007 24.4.2007 5
 C 119806/SL 7 notářský zápis NZ 171/2007 Městský soud v Praze 28.3.2007 24.4.2007 9
 C 119806/SL 6 podpisové vzory 3x Městský soud v Praze 30.3.2007 24.4.2007 13
 C 119806/SL 5 smlouvy o převodu obchod. podílu 4x Městský soud v Praze 30.3.2007 24.4.2007 20
 C 119806/SL 4 podpisové vzory Městský soud v Praze 30.3.2007 23.4.2007 0
 C 119806/SL 3 zakladatelské dokumenty Městský soud v Praze 3.4.2007 23.4.2007 0
 C 119806/SL 1 podpisové vzory Městský soud v Praze 10.11.2006 20.11.2006 3
 Hodnocení Clear Vision Open s.r.o., člen koncernu Clear vision s.r.o. v likvidaci
 Výpis dat pro firmu Clear Vision Open s.r.o., člen koncernu Clear vision s.r.o. v likvidaci obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 výpis firmy Clear Vision Open s.r.o., člen koncernu Clear vision s.r.o. v likvidaci, 27626105 na obchodním rejstříku
 výpis firmy Clear Vision Open s.r.o., člen koncernu Clear vision s.r.o. v likvidaci, 27626105 na živnostenském rejstříku
 QUICKFIN CASH s.r.o., člen koncernu "v likvidaci" - 28601076 - Olomouc , Horní lán 445/1
 Parcely Býchory, s.r.o., člen koncernu - 03551334 - Praha , Sokolovská 394/17