type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 9.11.2021
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 394/7
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2021/1930
 z 8. novembra 2021,
 ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá predbežné clo uložené na dovoz brezovej preglejky s pôvodom v Rusku
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4,
 keďže:
 1. POSTUP
 1.1. Začatie
 (1)
 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala 14. októbra 2020 antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu brezovej preglejky s pôvodom v Rusku (ďalej len „dotknutá krajina“) na základe článku 5 základného nariadenia. Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).
 (2)
 Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 31. augusta 2020 podalo konzorcium Woodstock (ďalej len „navrhovateľ“). Podnet podalo výrobné odvetvie Únie vyrábajúce brezovú preglejku v zmysle článku 5 ods. 4 základného nariadenia. Podnet obsahoval dôkazy o existencii dumpingu a výslednej značnej ujme, ktoré boli dostatočné na odôvodnenie začatia prešetrovania.
 1.2. Zmena oznámenia o začatí konania
 (3)
 V oznámení o začatí konania bola neúmyselne vynechaná časť týkajúca sa postupu posudzovania záujmu Únie. Hoci týmto vynechaním neboli dotknuté práva zainteresovaných strán predkladať podania týkajúce sa záujmu Únie, v záujme transparentnosti postupu sa považovalo za vhodné túto vynechanú časť doplniť. Oznámenie bolo preto 11. decembra 2020 zmenené (2).
 1.3. Registrácia
 (4)
 Keďže neboli splnené podmienky uvedené v článku 14 ods. 5a základného nariadenia, dovoz dotknutého výrobku nepodliehal registrácii. Žiadna strana nepredložila v tejto súvislosti pripomienky.
 1.4. Predbežné opatrenia
 (5)
 V súlade s článkom 19a základného nariadenia Komisia 12. mája 2021 stranám poskytla súhrn navrhovaných predbežných ciel a podrobné údaje o výpočte dumpingových rozpätí a rozpätí primeraných na odstránenie ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Jedna strana predložila relevantné pripomienky, ktoré sa zohľadnili.
 (6)
 Komisia 11. júna 2021 uložila vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/940 (3) (ďalej len „predbežné nariadenie“) predbežné antidumpingové clo na dovoz brezovej preglejky s pôvodom v Rusku.
 (7)
 Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2019 do 30. júna 2020 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Preskúmanie vývoja relevantného z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2017 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
 1.5. Ďalší postup
 (8)
 Po poskytnutí informácií o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých bolo uložené predbežné antidumpingové clo (ďalej len „predbežné poskytnutie informácií“), navrhovatelia, ďalší výrobcovia z Únie, vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, dvaja vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky a mnohé ďalšie zainteresované strany písomne vyjadrili svoje stanovisko k predbežným zisteniam.
 (9)
 Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť vypočutia. Uskutočnilo sa vypočutie troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, dvoch vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky, výrobcu z Únie nezaradeného do vzorky, navrhovateľov a sedemnástich dovozcov a používateľov.
 (10)
 Po predbežnom poskytnutí informácií skupina Sveza požiadala o dodatočné poskytnutie informácií, pričom tvrdila, že predbežné poskytnutie informácií nebolo dostatočne podrobné a chýbali v ňom vysvetlenia viacerých bodov týkajúcich sa výpočtu dumpingového rozpätia a štatistík dovozu. Komisia vo svojej odpovedi z 21. júna 2021 vysvetlila, že sa na rozdiel od tvrdení v žiadosti domnieva, že predbežné poskytnutie informácií vrátane skorého predbežného poskytnutia osobitných informácií konkrétnej spoločnosti obsahuje kompletný súbor informácií na to, aby mohla spoločnosť vzniesť pripomienky k predbežnému poskytnutiu informácií a uplatniť si právo na obhajobu.
 (11)
 Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. Komisia pri práci na svojich konečných zisteniach vzala do úvahy pripomienky predložené zainteresovanými stranami a ak to bolo vhodné, zrevidovala svoje predbežné závery.
 (12)
 Komisia informovala všetky zainteresované strany o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých zamýšľala uložiť konečné antidumpingové clo na dovoz brezovej preglejky s pôvodom v Rusku (ďalej len „konečné poskytnutie informácií“). Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, počas ktorej mohli ku konečnému poskytnutiu informácií predložiť pripomienky.
 (13)
 Pripomienky, ktoré zainteresované strany predložili, boli posúdené a v náležitých prípadoch zohľadnené v tomto nariadení.
 (14)
 Po konečnom poskytnutí informácií skupina Sveza zopakovala svoje tvrdenia, že jej právo na obhajobu nebolo v predbežnej fáze dodržané, keďže výpočet predbežného antidumpingového cla nebol dostatočne odôvodnený. Komisia usúdila, že spoločnosť si mohla v plnej miere uplatniť právo na obhajobu na základe informácií, ktoré získala v rámci predbežného poskytnutia informácií a skorého predbežného poskytnutia informácií. V každom prípade mala spoločnosť dostatok príležitostí predložiť pripomienky ku skorému predbežnému poskytnutiu informácií, predbežnému aj konečnému poskytnutiu informácií a pri všetkých týchto príležitostiach predložila pripomienky, ktorým sa v tomto nariadení venovala náležitá pozornosť. Tvrdenie sa preto zamietlo.
 1.5.1. Žiadosť o pozastavenie ciel
 (15)
 Po konečnom poskytnutí informácií niekoľko zainteresovaných strán požiadalo o pozastavenie antidumpingových opatrení podľa článku 14 ods. 4 základného nariadenia, pričom sa odvolávali na zmeny na trhu po skončení obdobia prešetrovania.
 (16)
 Komisia v tomto ohľade konštatovala, že už pred konečným poskytnutím informácií, 18. augusta 2021, z vlastnej iniciatívy požiadala výrobné odvetvie Únie a ďalšie zainteresované strany o informácie o období po období prešetrovania. Komisia poznamenala, že rozhodnutie o tom, či pozastavenie opatrení podľa článku 14 ods. 4 je alebo nie je opodstatnené, bude prijaté v príslušnom čase.
 1.5.2. Žiadosť o nevyberanie predbežných ciel
 (17)
 Po konečnom poskytnutí informácií spoločnosti Emiliana Imballagi, No-Nail Boxes a Industria Compensati Moglia, ktoré sú používateľmi a dovozcami brezovej preglejky, požiadali Komisiu, aby uplatnila článok 10 ods. 2 základného nariadenia a nevyberala predbežné clo za dovoz štvorcovej preglejky vzhľadom na nedostatočnú kapacitu výrobného odvetvia Únie na dodávanie štvorcovej preglejky. Žiadosť spoločnosti Industria Compensati Moglia sa vzťahovala na všetky typy brezovej preglejky z dôvodu všeobecnej nedostatočnej kapacity výrobného odvetvia Únie na uspokojenie spotreby Únie.
 (18)
 Pokiaľ ide o údajný nedostatok dodávok, Komisia konštatovala, ako sa uvádza v odôvodnení 224, že trh Únie môže byť dostatočne zásobovaný z rôznych zdrojov vrátane výrobného odvetvia Únie a ruského dovozu. Preto vzhľadom na stanovenú značnú ujmu spôsobenú ruským dumpingovým dovozom a závery uvedené v oddiele 4.5 Komisia stanovila, že predbežné clo sa má vyberať v plnej výške, a preto sa žiadosť zamietla.
 1.6. Výber vzorky
 (19)
 Keďže k výberu vzorky neboli predložené pripomienky, potvrdili sa odôvodnenia 12 až 23 predbežného nariadenia.
 1.7. Individuálne preskúmanie
 (20)
 Pokiaľ ide o žiadosti o individuálne preskúmanie, ako sa uvádza v odôvodnení 24 predbežného nariadenia, jeden vyvážajúci výrobca zopakoval, že Komisia môže vykonať individuálne preskúmanie alebo ako poslednú možnosť stanoviť individuálne rozpätie ujmy (4). Na takéto posúdenie by boli potrebné obmedzené zdroje: overenie by bolo obmedzené na vývozné ceny a táto analýza sa líši od analýzy dumpingového rozpätia. Táto strana zároveň tvrdila, že Komisia je povinná toto individuálne preskúmanie vykonať.
 (21)
 Komisia v tomto ohľade Komisia poznamenala, že v článku 17 ods. 3 základného nariadenia sa nestanovujú výpočty individuálnych rozpätí ujmy, keďže sa tu uvádza, že individuálne dumpingové rozpätie (...) sa vypočíta pre každého vývozcu alebo výrobcu“ [zvýraznené dodatočne].
 (22)
 Ako je vysvetlené v odôvodnení 24 predbežného nariadenia, Komisia v lehote dostala tri úplné odpovede od spoločností, ktoré požiadali o individuálne preskúmanie. Komisia však dospela k záveru, že vzhľadom na viacerých vyvážajúcich výrobcov už zaradených do vzorky by preskúmanie týchto žiadostí predstavovalo neprimeranú záťaž, a to aj v konečnej fáze prešetrovania, v dôsledku čoho by nebolo možné ukončiť prešetrovanie včas. Rozhodla sa preto, že individuálne preskúmanie neudelí žiadnej z dotknutých spoločností.
 1.8. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
 (23)
 Keďže k obdobiu prešetrovania (ďalej len „OP“) a posudzovanému obdobiu neboli predložené žiadne pripomienky, potvrdilo sa odôvodnenie 28 predbežného nariadenia.
 2. DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
 2.1. Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku
 (24)
 Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 38 a 39 predbežného nariadenia, ruský výrobca Segezha tvrdil, že vymedzenie výrobku by sa malo rozšíriť tak, aby zahŕňalo nielen brezovú preglejku, ale aj borovicovú, topoľovú, okoumé a bukovú preglejku. Tvrdil že medzi preglejkami z uvedených druhov dreva a brezovou preglejkou existuje priama konkurencia a zameniteľnosť. Po predbežnom poskytnutí informácií rovnaká strana zopakovala svoju požiadavku a tvrdila, že Komisia nevykonala analýzu dostupných informácií týkajúcich sa miery nahraditeľnosti, ktoré predložili národné združenia výrobcov preglejky z iných druhov dreva.
 (25)
 Komisia pripomenula, ako sa už uvádza v odôvodnení 201 predbežného nariadenia, že národné združenia (z Francúzska, Talianska a Španielska) zastupujúce výrobcov preglejok z topoľového, borovicového a iného dreva vo svojich podaniach zdôraznili, že preglejka vyrobená z iného dreva predstavuje odlišné výrobky, ktoré nemožno považovať za rovnaký výrobok ani ich združovať do jedného výrobku.
 (26)
 Komisia zároveň zopakovala svoje stanovisko a zamietla toto tvrdenie, keďže borovicová, topoľová, okoumé a buková preglejka nemajú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti ako brezová preglejka. Skutočnosť, že by sa na niektoré účely mohli použiť alternatívne výrobky a materiály s neurčenou mierou schopnosti slúžiť ako náhrada, nemení povahu fyzikálnych, technických a chemických rozdielov medzi dotknutým výrobkom a uvedenými výrobkami.
 2.2. Tvrdenia týkajúce sa vylúčenia výrobku
 (27)
 V predbežnej fáze jeden používateľ, Emiliana Imballaggi S.p.A., a dvaja ruskí vyvážajúci výrobcovia, skupina Sveza a Vlas Truda, požiadali o vylúčenie štvorcovej brezovej preglejky s dĺžkou a šírkou päť stôp (1 525 × 1 525 mm). Komisia zamietla žiadosti o vylúčenie, ako je vysvetlené v odôvodnení 37 predbežného nariadenia.
 (28)
 Po predbežnom poskytnutí informácií boli doručené ďalšie pripomienky týkajúce sa rozhodnutia o zamietnutí žiadosti o vylúčenie. Konkrétne sa v nich tvrdilo, že i) rozdiel v tvare už predstavuje rozdiel vo fyzikálnych a technických vlastnostiach, ii) štvorcová a obdĺžniková preglejka nie sú zameniteľné, keďže štvorcovú preglejku nemožno použiť na účely, pre ktoré je potrebná obdĺžniková preglejka, a štvorcovú preglejku nemožno upraviť na obdĺžnikovú, a iii) výrobcovia z Únie nevyrábajú štvorcovú preglejku. Tieto argumenty po konečnom poskytnutí informácií zopakovali viaceré strany. Spoločnosti Emiliana Imballagi a No-Nail Boxes, používatelia brezovej preglejky, takisto tvrdili, že základom pre vylúčenie je záujem Únie a že bez vylúčenia sa nedá zaručiť životaschopnosť podnikateľských činností používateľov (napr. výrobcov skladacích drevených škatúľ a prepraviek).
 (29)
 Komisia potvrdila svoje rozhodnutie, že štvorcovú preglejku nemožno z vymedzenia výrobku vylúčiť, keďže bez ohľadu na odlišné rozmery a tvar má rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti ako preglejka obdĺžnikového tvaru. Pokiaľ ide o použitie, zatiaľ čo v prípade niektorých špecifických uplatnení nie sú štvorcové a obdĺžnikové preglejky bezprostredne zameniteľné, existujú mnohé iné uplatnenia, pri ktorých sa štvorcové aj obdĺžnikové preglejky ďalej režú a mení sa tak ich pôvodný tvar, takže existuje určitá miera nahraditeľnosti, pričom štvorcové brezové preglejky vyvíjajú konkurenčný tlak na obdĺžnikové preglejky. Prešetrovaním sa napokon potvrdilo, že výrobné odvetvie Únie vyrába a predáva štvorcové preglejky, hoci v relatívne malých objemoch a vo všeobecnosti nie ako komoditu, ale skôr ako výrobok pre špecifickú skupinu zákazníkov na špeciálnu objednávku. Vzhľadom na tieto zistenia Komisia dospela k záveru, že tvrdenie, že by takéto vylúčenie bolo v záujme Únie, je neopodstatnené. Komisia preto toto tvrdenie zamietla.
 2.3. Záver
 (30)
 Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa vymedzenia výrobku, Komisia potvrdila závery uvedené v odôvodneniach 32 až 33 predbežného nariadenia.
 3. DUMPING
 (31)
 V nadväznosti na predbežné poskytnutie informácií boli Komisii doručené písomné pripomienky k predbežným zisteniam o dumpingu od troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a navrhovateľa.
 3.1. Normálna hodnota
 (32)
 Podrobnosti o výpočte normálnej hodnoty boli uvedené v odôvodneniach 44 až 57 predbežného nariadenia. Keďže k tomuto oddielu neboli predložené žiadne pripomienky, Komisia potvrdila svoje predbežné závery.
 3.2. Vývozná cena
 (33)
 Podrobnosti o výpočte vývoznej ceny boli uvedené v odôvodneniach 58 a 60 predbežného nariadenia. Keďže k tomuto oddielu neboli predložené žiadne pripomienky, Komisia potvrdila svoje predbežné závery.
 3.3. Porovnanie
 (34)
 Podrobnosti o porovnaní normálnej hodnoty a vývoznej ceny boli uvedené v odôvodneniach 61 až 71 predbežného nariadenia.
 (35)
 Vyvážajúci výrobca UPG zopakoval svoje tvrdenie, že vývozná cena by sa mala upraviť smerom nahor tak, aby sa zohľadnili sumy vrátené v rámci schémy opísanej v odôvodnení 63 predbežného nariadenia.
 (36)
 Komisia dospela k záveru, že vzhľadom na to, že táto strana nepredložila žiadne nové dôkazy na podloženie svojho tvrdenia, ktoré by zmenili posúdenie Komisie, predbežné zistenia uvedené v odôvodnení 64 predbežného nariadenia sa potvrdili a tvrdenie sa zamietlo.
 (37)
 Po konečnom poskytnutí informácií vyvážajúci výrobca zopakoval tvrdenie, že náklady na dopravu, ktoré sa vracajú v rámci schémy, by sa mali zohľadniť pri úprave vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 10 písm. e) základného nariadenia.
 (38)
 Komisia usúdila, že dodržala ustanovenia článku 2 ods. 10 písm. e) základného nariadenia, keďže okrem iného odpočítala priamo súvisiace náklady na dopravu, ktoré vznikli pri dodaní dotknutého výrobku prvému nezávislému zákazníkovi. To, či bola za tieto náklady poskytnutá náhrada alebo nie, nepatrí do rozsahu článku 2 ods. 10 písm. e) základného nariadenia. Tvrdenie sa preto zamietlo.
 (39)
 Vyvážajúci výrobca ďalej tvrdil, že článok 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia Komisii nebráni v zohľadnení vývoznej subvencii. Vyvážajúci výrobca zopakoval, že táto subvencia ovplyvňuje rozhodnutia o určovaní cien na vývozných trhoch a ziskovosť tohto predaja. Komisia sa preto údajne pri posúdení dopustila zjavnej chyby a konala v rozpore s článkom 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia.
 (40)
 Komisia konštatovala, že strana neposkytla žiadne nové dôkazy na podloženie svojho tvrdenia. V každom prípade Komisia znova dôkladne preskúmala spis a nenašla žiadny dôkaz o tom, že zákazníci vyvážajúceho výrobcu trvale platili iné ceny na domácom trhu z dôvodu údajného rozdielu v tom, ako vláda Ruskej federácie vypláca náhradu nákladov na dopravu v prípade predaja na domácom trhu a predaja na vývoz, v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia.
 (41)
 Okrem toho sa Komisia nevenovala otázke subvencie ako takej, ale zvažovala, či táto schéma ovplyvňuje porovnateľnosť vývozných a cien na domácom trhu spôsobom, ktorý by si vyžadoval úpravu ceny na domácom trhu. Komisia preto zamietla tvrdenie, že by sa náhrada nákladov na dopravu v rámci vývozných cien mala zohľadniť na účely porovnania.
 (42)
 Navyše ten istý vyvážajúci výrobca predpokladal, že Komisia jeho žiadosť akceptovala, keďže neodstránila náhradu nákladov na dopravu z tabuľky G antidumpingového dotazníka (t. j. tabuľka ziskov a strát).
 (43)
 Komisia usúdila, že bez ohľadu na odstránenie náhrady nákladov na dopravu z príslušných tabuliek, ktoré predložila spoločnosť UPG, bolo zamietnutie tejto požiadavky jasne vysvetlené v poskytnutí osobitných informácií jednotlivým spoločnostiam, ako aj v odôvodnení 64 predbežného nariadenia. Tvrdenie sa preto zamietlo.
 (44)
 Po konečnom poskytnutí informácií vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia nesprávnu upravila tabuľku G antidumpingového dotazníka. Strana zopakovala, že náhrada nákladov na dopravu pri vývoze by sa mala priradiť ku predaju na vývoz, keďže je podmienená vznikom nákladov na dopravu pri vývoze.
 (45)
 Ako sa uvádza v odôvodnení 43, účelom tabuľky G je stanoviť ziskovosť pre každý segment trhu. V tomto prípade však neexistuje priama súvislosť medzi tabuľkou G a posúdením na základe článku 2 ods. 10 písm. e) a k) základného nariadenia. Ako sa uvádza v odôvodneniach 38 až 41, Komisia túto úpravu nepovažovala za opodstatnenú. To, či subvencia je alebo nie je vykázaná v tabuľke G pre predaj na vývoz, preto nehrá žiadnu rolu. Tvrdenie sa preto zamietlo.
 (46)
 Spoločnosť UPG zároveň tvrdila, že Komisia urobila zjavnú chybu tým, že pridelila províziu vyplácanú jej prepojenému obchodníkovi ku skutočným poskytnutým službám (t. j. prepojený obchodník tvrdil, že jeho činnosti sa týkali všetkých druhov predaja, nie len predaja na domácom trhu). V súlade s komisionárskou zmluvou mala Komisia prideliť províziu len vo vzťahu k predaju na domácom trhu.
 (47)
 Komisia zohľadnila faktickú situáciu medzi obidvomi prepojenými stranami. Vyplatená provízia sa vzťahovala na všetky druhy predaja. Keďže strana nepredložila žiadne nové dôkazy na podloženie svojho tvrdenia, predbežné zistenia uvedené v odôvodnení 65 predbežného nariadenia boli potvrdené.
 (48)
 Spoločnosť UPG napokon tvrdila, že v prípade, že Komisia zachová svoje rozhodnutie prideliť výšku vyplácaných provízií k predaju na domácom trhu aj k predaju na vývoz, potom by sa pri prideľovaní provízií mal zohľadňovať aj predaj do tretích krajín, a nie len predaj do EÚ. Komisia akceptovala túto požiadavku a pridelila vyplácané provízie ku všetkým predajom vrátane predaja do tretích krajín.
 (49)
 Po konečnom poskytnutí informácií spoločnosť UPG zopakovala tvrdenie, že priradením provízií vyplatených prepojenej strane došlo ku skresleniu faktov. Spoločnosť UPG okrem toho tvrdila, že Komisia svoje tvrdenie nepodložila dôkazmi.
 (50)
 Pokiaľ ide o dôkazy, Komisia sa odvolala na dve podania spoločnosti UPG, v ktorých sa uvádzalo, že značný podiel predaja v EÚ (od 75 do 95 %) sa uskutočnil prostredníctvom prepojenej strany, ktorá však za tento predaj nedostala žiadnu províziu, napriek tomu, že vykonávala rovnaké funkcie predaja na domácom trhu a na trhoch EÚ (5). Po konečnom poskytnutí informácií spoločnosť UPG navyše zopakovala, že prijaté provízie na základe predaja na domácom trhu stačili na pokrytie všetkých funkcií, ktoré prepojená strana vykonáva na domácom trhu a vývozných trhoch. Komisia preto usúdila, že tieto funkcie prepojenej strany sa netýkali len predaja na domácom trhu, ale aj predaja na vývoz. Vyplatené provízie preto boli správne priradené k všetkým druhom predaja. Tvrdenie sa na základe toho zamietlo.
 (51)
 Spoločnosť UPG tvrdila, že Komisia sa dopustila zjavnej chyby, keďže zamenila rozsah služieb poskytnutých prepojenou stranou a rozsah uplatňovania provízií vyplatených prepojenej strane.
 (52)
 Komisia usúdila, že v platnej komisionárskej zmluve medzi spoločnosťou UPG a jej prepojenou stranou sa nezohľadňuje faktická situácia, na ktorú poukazujú dôkazy v spise. Tvrdenie sa preto zamietlo.
 (53)
 Spoločnosť UPG tvrdila, že tým, že Komisia priradila provízie k predaju na vývoz, zarátala ich dvakrát vzhľadom na skutočné provízie vyplatené neprepojeným stranám v EÚ. Spoločnosť UPG takisto tvrdila, že priradenie provízií bolo diskriminačné najmä vzhľadom na úpravu vývoznej ceny ďalšieho vyvážajúceho výrobcu (Sveza skupina) o provízie podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia.
 (54)
 Komisia toto tvrdenie dôkladne zvážila a nezistila žiadnu diskrimináciu medzi týmito dvoma vyvážajúcimi výrobcami, keďže faktická situácia týchto dvoch strán sa značne líšila:
 (55)
 Vyvážajúci výrobcovia skupiny Sveza mali komisionárske zmluvy s prepojeným obchodníkom Sveza-Les, ktorý zas platil poplatky neprepojeným zástupcom v EÚ. Ako sa uvádza v odôvodneniach 114 až 115, poplatky vyplatené neprepojeným zástupcom v EÚ sa považovali za výdavky vzniknuté v rámci predmetných komisionárskych zmlúv.
 (56)
 Pokiaľ ide o spoločnosť UPG, poplatky neprepojeným zástupcom v EÚ fakturovala samotná spoločnosť, a nie prepojený obchodník.
 (57)
 Prepojený obchodník preto nemohol tvrdiť, že poplatky, ktoré spoločnosť UG vyplatila neprepojeným zástupcom v EÚ, boli súčasťou jeho nákladov a boli preto započítané dvakrát. V každom prípade táto strana svoje tvrdenie nepodložila a provízie vyplatené neprepojeným stranám v EÚ spoločnosť UPG svojej prepojenej strane v skutočnosti nefakturovala. Tvrdenie sa preto zamietlo.
 (58)
 Spoločnosť UPG zároveň vzniesla námietku týkajúcu sa rozsahu služieb poskytovaných prepojenou stranou na domácom trhu a vývozných trhoch. Konkrétne prepojená strana údajne poskytovala spoločnosti UPG v súvislosti s predajom na vývoz len obmedzené služby, preto bolo priradenie provízie k predaju do EÚ nesprávne.
 (59)
 Komisia podotkla, že toto tvrdenie nebolo podložené a nebolo možné ho overiť. Tvrdenie sa preto zamietlo.
 (60)
 Vyvážajúci výrobca, spoločnosť SPM, tvrdil, že Komisia chybne stanovila úverové náklady v jeho predaji na vývoz, keďže použila úrokovú sadzbu, ktorú uverejnila Ruská centrálna banka, a nie oficiálnu sadzbu fakturovanej meny podľa článku 2 ods. 10 písm. g) základného nariadenia (6).
 (61)
 Komisia usúdila, že úverové náklady možno vyjadriť v mene faktúry len vtedy, keď daná strana dokáže preukázať, že túto menu potrebuje pri svojich každodenných obchodných činnostiach. Vo všetkých ostatných prípadoch by mali byť úverové náklady vyjadrené v mene krajiny, v ktorej spoločnosť sídli.
 (62)
 Keďže strana nepredložila žiadny dôkaz o tom, že by mala pôžičky v eurách alebo že jej vznikli úverové náklady v eurách, Komisia toto tvrdenie zamietla.
 (63)
 Po konečnom poskytnutí informácií spoločnosť SPM zopakovala svoje tvrdenie, že úverové náklady by sa mali stanoviť na základe oficiálnej sadzby fakturovanej meny, keďže spoločnosť SPM znášala riziká vo fakturovanej mene, a nie v RUB. Spoločnosť SPM navyše tvrdila, že tento prístup predstavuje štandardný postup Komisie.
 (64)
 Komisia konštatovala, že spoločnosť SPM svoje tvrdenie nepodložila dôkazmi, pokiaľ ide o opísané finančné riziko, a neposkytla ani dôkazy o tom, že táto metodika je štandardným postupom Komisie. Komisia okrem toho usúdila, že neexistuje priama súvislosť medzi opísaným rizikom a stanovením úverových nákladov. Úverové náklady sa týkajú podmienok platby faktúr a pre spoločnosť sú potrebné z hľadiska financovania nákladov vyplývajúcich z časového rozdielu medzi dátumom faktúry a samotnou platbou. Spoločnosť SPM nefinancovala svoje každodenné činnosti pôžičkami v eurách. Neexistuje preto žiaden dôkaz, že by úverové náklady mali byť stanovené na základe kurzu eura. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
 (65)
 Tá istá strana tvrdila, že Komisia musí uplatniť požadovaný prepočet meny, keďže výmenný kurz EUR/RUB počas obdobia prešetrovania výrazne kolísal (t. j. +33 %, ak zohľadníme maximálnu dennú hodnotu počas obdobia prešetrovania).
 (66)
 Z analýzy, ktorú Komisia vykonala počas obdobia prešetrovania, vyplýva, že kolísanie mesačného výmenného kurzu EUR/RUB v období od júla 2019 do februára 2020 bolo pomerne stabilné, v rozmedzí –3 %/+3 % priemerného výmenného kurzu za dané obdobie (t. j. EUR/RUB 70,7) (7).
 (67)
 Komisia usúdila, že kolísanie výmenného kurzu počas obdobia prešetrovania nie je významné ani trvalé. Komisia usúdila, že podmienky stanovené v článku 2 ods. 10 písm. j) základného nariadenia nie sú splnené, keďže výmenný kurz sa nemenil výrazným ani trvalým spôsobom. Tvrdenie sa preto zamietlo.
 (68)
 Po konečnom poskytnutí informácií spoločnosť SPM zopakovala svoje tvrdenie o kolísaní výmenného kurzu a o tom, že v marci 2020 sa výmenný kurz zmenil o 18 %. Spoločnosť SPM tvrdila, že preskúmaním za obdobie dlhšie ako obdobie prešetrovania sa zistilo, že výmenný kurz sa počas obdobia prešetrovania neustále menil.
 (69)
 Komisia zanalyzovala vývoj výmenného kurzu počas obdobia prešetrovania. Údaje získané mimo obdobia prešetrovania nie sú na účely prešetrovania relevantné. Zatiaľ čo v marci 2020 výmenný kurz EUR/RUB vo vzťahu k váženému priemeru z predchádzajúcich mesiacov stúpol o +16,5 % (8), počas nasledujúcich mesiacov došlo k jeho poklesu. Komisia preto usúdila, že podmienky stanovené v článku 2 ods. 10 písm. j) základného nariadenia neboli splnené, keďže výmenný kurz sa nemenil výrazným ani trvalým spôsobom. Tvrdenie sa zamietlo.
 (70)
 Ten istý vyvážajúci výrobca po predbežnom aj konečnom poskytnutí informácií tvrdil, že Komisia v rámci prešetrovania neposkytla jasné pokyny týkajúce sa situácie Spojeného kráľovstva. Táto strana neodstránila zo svojich nákladov údaje týkajúce sa výrobkov predaných do Spojeného kráľovstva. Ako sa však vysvetľuje v oddiele 1.10 predbežného nariadenia, Komisia 19. januára 2021 vložila záznam do spisu, aby zainteresované strany informovala o dôsledkoch vystúpenia Spojeného kráľovstva. Okrem toho mohla strana v rámci svojich pripomienok k predbežnému poskytnutiu informácií predložiť osobitnú žiadosť podloženú dôkazmi. Strana však neposkytla žiadne dôkazy na vysvetlenie toho, ako údaje o nákladoch mohli byť ovplyvnené predajom do Spojeného kráľovstva. Komisia v tejto súvislosti analyzovala súbor údajov a zistila, že len jeden číselný kód výrobku, ktorý predstavuje 0,04 % jeho celkového objemu vývozu do EÚ, mohol byť ovplyvnený vložením údajov Spojeného kráľovstva do spisu EUCOP (9). Komisia preto toto tvrdenie zamietla, keďže sa nezdá, že by odstránenie týchto nákladov vo vzťahu k výrobkom predaným do Spojeného kráľovstva malo v tomto prípade akýkoľvek vplyv.
 (71)
 Spoločnosť SPM objasnila, že väčšina jej nákladov na balenie, ktoré pôvodne vykázala, zahŕňala aj náklady na skladovanie, ktoré vznikli prepojeným obchodníkom v súvislosti s predajom na domácom trhu. Okrem toho požadovala, aby sa zachovali úpravy zohľadňujúce náklady, ktoré boli pôvodne vykázané ako náklady na balenie a ktoré Komisia upravila ako náklady na balenie. Komisia usúdila, že náklady na skladovanie (napr. platba za prenájom skladu) vznikajú ako výrobné náklady a sú obsiahnuté v PVA nákladoch spoločnosti. Preto vo svojej podstate priamo neovplyvňujú ceny, ktoré prepojení obchodníci účtujú prvému nezávislému zákazníkovi. Komisia preto toto tvrdenie zamietla.
 (72)
 Po konečnom poskytnutí informácií spoločnosť SPM tvrdila, že vykázané náklady na skladovanie predstavovali náklady prepojených distribučných spoločností na predaj na domácom trhu, a nie náklady výrobcu. Prepojené distribučné spoločnosti brezovú preglejku nevyrábali, a preto nemali žiadne výrobné náklady. Normálna hodnota by sa preto mala stanoviť na úrovni cien zo závodu, s vylúčením nákladov distribučných spoločností, rovnako ako pri vytváraní vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia.
 (73)
 Komisia usúdila, že spoločnosť neposkytla žiadny dôkaz o tom, že by sa náklady prepojených distribučných spoločností na predaj na domácom trhu nemali zohľadniť na účely spravodlivého porovnania a že by sa k prepojeným distribučným spoločnostiam nemalo pristupovať ako k jednému hospodárskemu subjektu. Okrem toho sa v článku 2 ods. 1 základného nariadenia stanovuje, že normálna hodnota by mala byť založená na cenách prvým nezávislým zákazníkom. Neplatilo by to, ak by sa odpočítali náklady, ktoré vznikli prepojeným distribučným spoločnostiam. Tvrdenie sa preto zamietlo.
 (74)
 Vyvážajúci výrobca, skupina Sveza, tvrdil, že Komisia urobila zjavnú chybu pri manipulácii s dividendami a poplatkami za riadenie. Použitá metodika bola vysvetlená v osobitnom predbežnom poskytnutí informácií, ktoré bolo zaslané danej strane.
 (75)
 Počas obdobia prešetrovania jedna spoločnosť zo skupiny vyvážajúcich výrobcov vyplatila dividendu svojmu akcionárovi, spoločnosti Sveza-Les. Spoločnosť Sveza-Les vykázala túto prijatú dividendu v tabuľke G antidumpingového dotazníka v položke finančné príjmy. Táto dividenda bola zároveň priradená všetkým druhom výnosov vrátane výnosov z predaja dotknutého výrobku. V dôsledku použitej metodiky sa znížil percentuálny podiel PVA nákladov vypočítaný pre všetky druhy výnosov. Komisia usúdila, že neexistuje prepojenie medzi vykázaným predajom a dividendou, a preto sa rozhodla priradenie dividendy zamietnuť.
 (76)
 Za obdobie prešetrovania bol celkový výnos rozdelený medzi výnosy generované predajom: dotknutého výrobku a iných výrobkov, prepojených aj neprepojených zákazníkov a podľa typu trhu (t. j. domáci trh, predaj do Únie a do iných tretích krajín). Od skupiny Sveza sa požadovalo, aby stanovila ziskovosť (alebo stratu) pre každú z uvedených položiek. Ziskovosť sa stanovila odstránením všetkých nákladov súvisiacich s danými výnosmi (t. j. náklady na predaný tovar, predajné, všeobecné a administratívne náklady, zisk/strata zo zahraničného výmenného kurzu a zisk alebo strata z finančných príjmov).
 (77)
 Skupina Sveza vo svojich pripomienkach k predbežnému poskytnutiu informácií tvrdila, že neexistuje žiadna základná účtovná zásada, na základe ktorej by Komisia nemusela prihliadať na niektoré údaje vyplývajúce z auditovaných finančných výkazov. Dividenda bola navyše vyplatená v prvom polroku 2020 a zodpovedala zisku dosiahnutému k 31. decembru 2019, takže strana mala nárok ju vykázať v rámci obdobia prešetrovania.
 (78)
 Komisia auditované finančné výkazy neopomenula, usúdila však, že dividendu získanú z investície nemožno pri stanovovaní ziskovosti daného predaja priradiť k inému druhu výnosov. Rovnako ani vyplatený zisk nebol priradený k iným druhom výnosov. Ako sa uvádza v odôvodnení 76, účelom tabuľky G v antidumpingovom dotazníku je stanoviť ziskovosť rôznych druhov výnosov/príjmov počas obdobia prešetrovania. Komisia preto toto tvrdenie zamietla.
 (79)
 Strana tvrdila, že metodika použitá na stanovenie ziskovosti predaja nie je spoľahlivá, keďže Komisia akceptovala niektoré druhy príjmov (t. j. kurzové zisky a finančné príjmy), ale aj niektoré zisky a straty vykázané z predchádzajúcich rokov (t. j. mimo obdobia prešetrovania).
 (80)
 Ako táto strana správne uviedla, ak kurzové zisky a finančné príjmy súvisia s bežnými obchodnými činnosťami strany, je možné ich vykázať. V takom prípade by z vývozu brezovej preglejky a z finančných príjmov z hotovosti generovanej predajom brezovej preglejky mohli vzniknúť kurzové zisky. Dividenda je však inou záležitosťou, keďže vyplatený zisk bol vytvorený inou spoločnosťou. Komisia usúdila, že neexistoval žiadny vzťah medzi dividendou a ostatnými výnosmi spoločnosti Sveza-Les vrátane predaja dotknutého výrobku. Komisia preto toto tvrdenie zamietla.
 (81)
 Po konečnom poskytnutí informácií skupina Sveza zopakovala, že medzi dividendou a ďalšími výnosmi spoločnosti Sveza-Les existuje 100 % vzťah. Strana okrem toho uviedla, že vyvážajúci výrobca vo vlastníctve spoločnosti Sveza-Les mal zisk z predaja preglejky buď na domácom alebo vývoznom trhu.
 (82)
 Komisia tieto argumenty posúdila a dala strane za pravdu. Zisk, a teda dividenda pochádzali z celej obchodnej činnosti vyvážajúceho výrobcu. Neexistovala však žiadna súvislosť medzi hotovosťou prevedenou spoločnosti Sveza-Les a jej činnosťami (a súvisiacimi nákladmi), ktoré priamo súviseli s dotknutým výrobkom počas obdobia prešetrovania. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
 (83)
 Pokiaľ ide o zisky a straty za predchádzajúce roky, vykázané v tabuľke G, Komisia sa rozhodla tieto sumy odstrániť zo súboru údajov použitých na stanovenie ziskovosti predaja počas obdobia prešetrovania, keďže nesúviseli s bežnou obchodnou činnosťou strany počas obdobia prešetrovania. Uvedené položky predstavovali menej než 0,5 % celkových vykázaných PVA nákladov.
 (84)
 Poplatky za riadenie uvedené v odôvodnení 74 sa týkajú poplatku za riadenie, ktorý každý z vyvážajúcich výrobcov zaplatil spoločnosti Sveza-Les. Spoločnosť Sveza-Les tento poplatok za riadenie v tabuľke G antidumpingového dotazníka vykázala ako výnos a náklady priradila k zmluvám o riadení, za ktoré daný poplatok dostala. Spoločnosť Sveza-Les však spätne nezisťovala, aké náklady v dôsledku týchto zmlúv o riadení vznikli. Vzhľadom na chýbajúce dôkazy sa Komisia v predbežnej fáze rozhodla, že náklady vykázané ako súvisiace s výnosmi zo zmlúv o riadení nevezme do úvahy a tieto náklady priradí k iným druhom výnosov.
 (85)
 Skupina Sveza tvrdila, že rozhodnutie Komisie odstrániť získané výnosy (t. j. poplatky za riadenie), nezohľadniť vykázané náklady a priradiť k iným výnosom bolo zjavne chybné a protiprávne.
 (86)
 Komisia poznamenala, že spoločnosť neposkytla žiadne ďalšie dôkazy na podporu svojho tvrdenia.
 (87)
 Navyše pripomína, že príjmy z poplatkov za riadenie neboli v rámci tabuľky G opomenuté. Komisia priradila k inému druhu výnosov náklady, ktoré strana priradila k výnosom z poplatkov za riadenie, keďže strana neposkytla žiadne dôkazy na podporu tohto priradenia. Tvrdenie sa preto zamietlo.
 (88)
 Strana okrem toho tvrdila, že Komisia použila na priradenie nákladov nekoherentnú a nepresnú metodiku. Hoci strana svoje tvrdenie ničím nepodložila, Komisia použila na priradenie nákladov rovnakú metodiku ako daná strana. Tvrdenie sa preto zamietlo.
 (89)
 Strana napokon tvrdila, že ak Komisia nezmení svoje rozhodnutie odstrániť náklady vykázané v tabuľke G prepojenej strany, poplatky za riadenie by sa mali odstrániť z nákladov, ktoré vyvážajúci výrobcovia vykázali vo svojej tabuľke G.
 (90)
 Komisia preskúmala toto tvrdenie a nenašla žiadny dôvod na odstránenie poplatkov za riadenie z nákladov vykázaných vyvážajúcimi výrobcami, keďže tieto náklady boli doložené účtovnými dokladmi. Tvrdenie sa preto zamietlo.
 (91)
 Po konečnom poskytnutí informácií skupina Sveza tvrdila, že je možné spätne zistiť náklady vzniknuté v dôsledku zmlúv o poplatkoch za riadenie, pričom sa odvolala na účty spoločnosti Sveza-Les týkajúce sa PVA nákladov.
 (92)
 Komisia tieto argumenty zanalyzovala a nenašla v podaní žiadne informácie, ktoré by viedli k jasnému záveru, že v súvislosti so zmluvami o poplatkoch za riadenie vznikli akékoľvek náklady priamo súvisiace s týmito zmluvami. Komisia okrem toho počas krížovej kontroly na diaľku požiadala o podporné dokumenty týkajúce sa nákladov priradených k týmto zmluvám, ktoré však spoločnosť neposkytla. Tvrdenie sa preto zamietlo.
 (93)
 Po predbežnom a konečnom poskytnutí informácií skupina Sveza tvrdila, že posúdenie Komisie týkajúce sa jedného hospodárskeho subjektu bolo ovplyvnené zjavne nesprávnym posúdením. Strana zopakovala, že spoločnosť Sveza-Les vykonáva rovnaké funkcie predaja na domácom trhu a vývozných trhoch, pričom jediný rozdiel spočíva v odplate za jej činnosti. Strana v tejto súvislosti tvrdila, že rozsiahle dôkazy v tejto veci poskytla vo svojej odpovedi na dotazník.
 (94)
 Po prvé, po predbežnom a konečnom poskytnutí informácií sa skupina odvolala na tú časť dotazníka vyplneného preglejkárňami, v ktorej bolo vysvetlené, že spoločnosť Sveza-Les vykonáva rovnaké funkcie predaja na domácom trhu a vývozných trhoch, pričom jediný rozdiel sa týka odplaty za jej činnosti. Jedným z prvkov zdôraznených v tomto dotazníku je skutočnosť, že pokiaľ ide o dohody o riadení, ktoré spoločnosť Sveza-Les uzavrela s jednotlivými preglejkárňami, právomoci výhradného výkonného orgánu výrobcov skupiny Sveza sa prenášajú na spoločnosť Sveza-Les, ktorá vystupuje ako správcovská spoločnosť. Podľa týchto zmlúv o riadení spoločnosť Sveza-Les vykonáva v mene preglejkární širokú škálu riadiacich činností vrátane daňového účtovníctva a vykazovania. V dôsledku toho podľa spoločnosti z prevádzkového hľadiska spoločnosť Sveza-Les a preglejkárne nie sú prevádzkované nezávisle. Preglejkárne fungujú pod vedením spoločnosti Sveza-Les a v súlade s jej politikou.
 (95)
 Komisia podotkla, že spoločnosť Sveza-Les poskytuje služby riadenia za odplatu a pravidelne preglejkárňam vystavuje faktúry s uvedením poskytnutých služieb. Napriek širokej škále služieb stanovených v zmluvách o riadení sa však právne subjekty rozhodli, že svoj predaj v oblasti vývozu prešetrovaného výrobku a jeho predaja na domácom trhu upravia samostatnými a veľmi odlišnými typmi zmlúv, čo ovplyvnilo spôsob uskutočňovania tohto predaja. Ako je vysvetlené v odôvodnení 67 predbežného nariadenia a v nasledujúcich odôvodneniach, komisionárske zmluvy, ktoré podpísali spoločnosť Sveza-Les a preglejkárne, sa vzťahujú výhradne na predaj na vývoz, z čoho vyplýva potreba úpravy podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia.
 (96)
 Po druhé, po predbežnom a konečnom poskytnutí informácií skupina spoločností napadla posúdenie Komisie v odôvodnení 68 predbežného nariadenia, pričom uviedla, že súdy Únie potvrdili, že existencia zmluvy je „relevantným“, no nie rozhodujúcim prvkom pri posudzovaní existencie jedného hospodárskeho subjektu. Jeden hospodársky subjekt tak môže existovať bez ohľadu na existenciu zmluvy (10). Komisia teda musí vykonať komplexné posúdenie všetkých faktorov, pričom zohľadní hospodársku realitu vzťahov medzi preglejkárňami SVEZA a spoločnosťou SVEZA-Les, a nemôže len na základe existencie zmluvy dospieť k záveru, že jeden hospodársky subjekt neexistuje.
 (97)
 Komisia usúdila, že rozsudok, ktorý skupina Sveza cituje, potvrdzuje v tomto prípade stanovisko Komisie. Podľa záverov Súdneho dvora existencia zmluvy uzavretej medzi výrobcom a jeho prepojeným distribútorom, ktorou sa stanovuje vyplácanie provízií distribútorovi, je dôležitým faktorom vo vzťahu týchto dvoch spoločností a jeho nezohľadnenie by znamenalo zastieranie hospodárskej reality tohto vzťahu. Komisia skutočne preskúmala vzťahy medzi preglejkárňami SVEZA a spoločnosťou SVEZA-Les na základe zmlúv označených ako „komisionárska zmluva“, ktoré medzi sebou uzavreli, a dospela k záveru, že tieto zmluvy, ktoré sa vykonávajú, obsahujú viacero ustanovení ťažko zosúladiteľných s tvrdením, že dané spoločnosti tvoria jeden hospodársky subjekt, z dôvodov vysvetlených ďalej v odôvodnení 98. (11)
 (98)
 Po tretie, skupina tvrdila, že zatiaľ čo sa Komisia v odôvodnení 68 predbežného nariadenia odvolávala na „množstvo ustanovení, napríklad rozhodcovskú doložku, čo preukazuje na nesolidaritu medzi spoločnosťami“, uviedla len jedno: „rozhodcovskú doložku“. Všeobecný súd zároveň v rozsudku PT Musim Mas na preukázanie nesolidarity odkazoval na viacero druhov ustanovení. Rozhodcovská doložka údajne Komisii nestačí na to, aby dospela k záveru o neexistencii jedného hospodárskeho subjektu. Ako je vysvetlené v odôvodnení 68 predbežného nariadenia, komisionárske zmluvy medzi spoločnosťou Sveza-Les a preglejkárňami obsahujú množstvo ustanovení, z ktorých vyplýva nesolidarita medzi týmito spoločnosťami, a teda predstavujú dôkaz existencie dvoch hospodárskych subjektov s rôznymi záujmami (12). Okrem rozhodcovskej doložky sa zodpovednosť zmluvných strán obmedzuje iba v prípadoch vyššej moci, zatiaľ čo vo všetkých ostatných situáciách strany zodpovedajú za nesplnenie alebo nesprávne plnenie záväzkov vyplývajúcich zo zmlúv v súlade so všeobecne platnými právnymi predpismi Ruskej federácie. Zmluvy ďalej obsahujú ustanovenia, ktorými sa upravuje komunikácia medzi spoločnosťou Sveza-Les a preglejkárňami a ich záväzky v prípade zmeny názvu alebo adresy. Tieto nevyčerpávajúce príklady, ako aj rozhodcovská doložka spomínaná v predbežnom nariadení, predstavujú dôkazy o tom, že vzťahy medzi spoločnosťou Sveza-Les a výrobcami v oblasti predaja na vývoz sú organizované na základe bežných obchodných podmienok. Tvrdenie sa preto zamietlo.
 (99)
 Po konečnom poskytnutí informácií skupina Sveza zopakovala, že ustanovenia v komisionárskych zmluvách, ktoré sa spomínajú v predchádzajúcom odôvodnení, neboli dostatočné na to, aby z nich vyplývala nesolidarita. Podľa zmlúv o riadení nemôžu preglejkárne SVEZA prijať žiadne rozhodnutie bez súhlasu spoločnosti Sveza-Les a z praktického aj právneho hľadiska sú od nej plne závislé. Komisia konštatovala, ako je vysvetlené v odôvodnení 95, že napriek tomu, že sa v zmluvách o riadení stanovuje široká škála služieb, tieto zmluvy sa nevzťahujú na predaj výrobkov vyrobených preglejkárňami. V skutočnosti sa právne subjekty rozhodli, že svoj predaj v oblasti vývozu prešetrovaného výrobku a jeho predaja na domácom trhu upravia samostatnými a veľmi odlišnými typmi zmlúv, čo ovplyvnilo spôsob uskutočňovania tohto predaja a porovnateľnosť cien. Toto sa preto tvrdenie zamietlo.
 (100)
 Po štvrté, po predbežnom a konečnom poskytnutí informácií skupina Sveza spochybnila zistenia Komisie, že „vyvážajúci výrobcovia si ponechali niektoré funkcie v oblasti predaja vzhľadom na svoje predajné, všeobecné a administratívne náklady“, pričom tvrdila, že tieto funkcie nesúvisia s predajom, ale s inými činnosťami, ktoré sú len vzdialene relevantné pre funkcie v oblasti predaja. Aj keby bolo tvrdenie Komisie správne (quod non), o jeden hospodársky subjekt ide vtedy, keď výrobca zabezpečuje doplňujúce predajné úlohy vo vzťahu k úlohám spoločnosti distribuujúcej jeho výrobky (13).
 (101)
 Komisia podotkla, že tvrdenie, že predmetné PVA náklady nesúvisia s funkciami vyvážajúcich výrobcov v oblasti predaja, ale s inými činnosťami, nie je podložené žiadnymi dôkazmi v spise. Ani po konečnom poskytnutí informácií nebol predložený žiaden dôkaz. V skutočnosti výrobca naopak uviedol, že aspoň niektoré z týchto nákladov súviseli s funkciami v oblasti predaja, napríklad s osobnými nákladmi. Komisia usúdila, že to predstavuje relevantný prvok, z ktorého vyplýva, že výrobcovia nedelegovali všetky svoje predajné činnosti na spoločnosť Sveza-Les.
 (102)
 Po piate, vyvážajúci výrobca tvrdil, že vyhlásenie „faktúry, ktoré prepojený obchodník vystavoval prvým nezávislým zákazníkom v Únii, boli vyhotovené v mene vyvážajúcich výrobcov“ je vecne nesprávne. Faktúry neprepojeným zákazníkom vystavovala spoločnosť Sveza-Les, no nie „v mene vyvážajúcich výrobcov“. Vo faktúrach sa uvádzala len identita preglejkárne Sveza, ktorá tovar vyrobila.
 (103)
 Komisia konštatovala, že vlastníctvo tovaru prechádza priamo z vyvážajúceho výrobcu na kupujúceho. Tento predaj je v účtovnej knihe vyvážajúceho výrobcu zaznamenaný ako výnos. Spoločnosť Sveza-Les tovar nikdy nevlastnila, a preto ho vo svojom účtovníctve nezaznamenala ako výnos. V účtovníctve spoločnosti Sveza-Les je ako výnos zaznamenaná len provízia, ktorú zaplatili vyvážajúci výrobcovia. Naopak, v rámci predaja na domácom trhu vyvážajúci výrobcovia nepredávajú tovar priamo prvým nezávislým zákazníkom, ale spoločnosti Sveza-Les. V takom prípade vlastníctvo prechádza na spoločnosť Sveza-Les. Okrem toho platby od neprepojených zákazníkov, ktoré spoločnosť Sveza-Les prijíma vo vzťahu k vývozným transakciám, nepatria tejto spoločnosti, ale ich priamymi vlastníkmi sú predmetní vyvážajúci výrobcovia, ktorým sú prevedené v plnej výške. Inak povedané, spoločnosť Sveza-Les koná ako zástupca pre predaj na vývoz, ktorý uskutočňujú preglejkárne, a ako odmenu dostáva províziu, zatiaľ čo na domácom trhu spoločnosť Sveza-Les pôsobí ako príslušný predávajúci prvému nezávislému zákazníkovi v zmysle článku 2 ods. 1 základného nariadenia. Toto sa preto tvrdenie zamietlo.
 (104)
 Po konečnom poskytnutí informácií vyvážajúci výrobca tvrdil, že posúdenie Komisie opísané v predchádzajúcom odôvodnení je zamerané na formálne dohody medzi spoločnosťou Sveza-Les a preglejkárňami, no nerieši sa v ňom hospodárska realita ich vzťahu z hľadiska funkcií, ktoré spoločnosť SVEZA-Les skutočne vykonáva, pričom ide o funkcie integrovaného oddelenia predaja. Formalistický prístup Komisie k hospodárskej realite vzťahu medzi spoločnosťou Sveza-Les a vyvážajúcimi výrobcami bol totiž údajne z právneho aj faktického hľadiska nesprávny.
 (105)
 Komisia usúdila, že spis neobsahuje žiadny dôkaz o tom, že v zmluvných podmienkach nebola zohľadnená hospodárska realita vo vzťahoch v skupine. Naopak zo všetkých dokumentov vyplývalo, že v praxi pri realizácii predaja na vývoz, resp. predaja na domácom trhu rôzne právne subjekty dodržiavali zmluvné podmienky. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
 (106)
 Po šieste, skupina Sveza tvrdila, že písomné komisionárske zmluvy sa uzatvárajú na predaj na vývoz, zatiaľ čo zmluvy o kúpe a predaji sa uzatvárajú na nákup a predaj na domácom trhu. Toto tvrdenie je fakticky správne. Ako však skupina Sveza uznala, faktom zostáva, že predaj na domácom trhu a predaj na vývoz sú organizované odlišne a viažu sa k nim odlišné druhy zmlúv, ako sa pripomína ďalej v odôvodnení 108. Je preto nesporné, že predaj na vývoz sa riadi komisionárskymi zmluvami a že tieto provízie sa skutočne vyplácajú ako odplata za služby poskytnuté v súvislosti s vývoznými transakciami. Neplatí to však v prípade domácich transakcií.
 (107)
 Po siedme, skupina Sveza tvrdila, že Komisia musí preukázať, že existuje problém s porovnateľnosťou cien v dôsledku provízie vyplácanej v rámci predaja na vývoz. Podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia je nutné vykonať úpravu zohľadňujúcu rozdiely v zaplatených províziách. Skupina Sveza tvrdila, že v rámci vzťahu medzi preglejkárňami Sveza a spoločnosťou Sveza-Les sa dosahujú rovnaké hospodárske výsledky bez ohľadu na to, či spoločnosť Sveza-Les získava prirážku k predaju na domácom trhu alebo províziu z predaja na vývoz. Prirážku k predaju na domácom trhu a províziu z predaja na vývoz preto treba na účely článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia považovať za „províziu“. Za týchto okolností neexistuje rozdiel vo vyplatených províziách, ktorý by ovplyvnil porovnateľnosť cien, a úprava podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia nie je oprávnená.
 (108)
 Komisia nesúhlasila. Účelom úpravy podľa článku 2 ods. 10 písm. i) je vyrovnať akékoľvek rozdiely vo vyplatenej provízii medzi predajom na domácom trhu a predajom na vývoz. Hoci je nesporné, že na základe zmlúv, ktorými sa upravuje predaj na vývoz, preglejkárne vyplácajú spoločnosti Sveza-Les provízie za vývozné transakcie vrátane predaja do Únie, pokiaľ ide o predaj na domácom trhu, nebolo preukázané, že spoločnosť Sveza-Les možno považovať za zástupcu konajúceho za províziu. Skutočnosti, ktoré Komisia konštatovala, skôr nasvedčujú tomu, že všetok predaj skupiny na domácom trhu je nepriamy v tom zmysle, že preglejkárne najprv predajú dotknutý výrobok za transferové ceny spoločnosti Sveza-Les, ktorá ho následne v súlade so zásadou trhového odstupu predá na domácom trhu prvým nezávislým zákazníkom. Neexistujú žiadne náznaky, že by sa na základe tohto spoločnosť Sveza-Les mohla považovať za zástupcu konajúceho za províziu. Komisia naozaj pripomenula tieto funkcie: všetok predaj na domácom trhu vykonáva spoločnosť Sveza-Les a kúpne zmluvy medzi touto spoločnosťou a preglejkárňami neobsahujú žiadne ustanovenie, z ktorého by vyplývalo, že spoločnosť Sveza-Les koná ako zástupca. V niektorých kúpnych zmluvách sa osobitne stanovuje, že „na účely dohodnutia ceny tovaru na určité obdobie, sú strany oprávnené podpísať príslušnú prílohu k tejto zmluve“. Takéto prílohy neboli poskytnuté v rámci overovania a ďalšie zmluvy s údajmi o platbách a objemoch boli neaktuálne. Z dôkazov v spise tak nebolo možné zistiť, ako sa stanovila kúpna cena alebo odplata pre spoločnosť Sveza-Les (14). V zmluvách sa neuvádzajú ani žiadne ďalšie práva a povinnosti strán. Okrem iného sa tu napríklad nespomína žiadna ohlasovacia povinnosť, povinnosť upozorniť druhú stranu v prípade zmeny názvu, no ani nič o zodpovednosti strán za neplnenie zmluvy (15). Komisia konštatovala, že za podobných okolností, ako sú okolnosti prevládajúce v prípade predaja spoločnosti Sveza-Les na domácom trhu, Všeobecný súd rozhodol, že úprava, ktorú Komisia vykonala vo vzťahu k predaju na vývoz v prípade Interpipe, bola neopodstatnená. (16) Na základe toho Komisia potvrdila, že v súvislosti s predajom na domácom trhu nebola opodstatnená žiadna úprava podľa článku 2 ods. 10 písm. i). Naopak, v zmluvách uzavretých medzi preglejkárňami a spoločnosťou Sveza-Les, ktoré sa týkali predaja na vývoz, sa jasne stanovovalo, že spoločnosť Sveza-Les koná ako zástupca a za tieto služby má nárok na províziu, ktorú jej preglejkárne skutočne vyplatili. Komisia na základe toho dospela k záveru, že v súvislosti s predajom na vývoz bola úprava podľa článku 2 ods. 10 písm. i) opodstatnená.
 (109)
 Komisia okrem toho preskúmala tvrdenie, že údajná prirážka k predaju na domácom trhu a skutočné provízie vyplatené za vývozné transakcie by mali pre vyvážajúcich výrobcov rovnaké hospodárske dôsledky. Ako sa podrobnejšie uvádza v poskytnutí osobitných informácií jednotlivým spoločnostiam, v ziskovosti predaja na domácom trhu a predaja na vývoz existovali rozdiely. Komisia preto usúdila, že vyplácanie provízií spoločnosti Sveza-Les za predaj na vývoz nedosahuje pre skupinu vyvážajúcich výrobcov rovnaké hospodárske výsledky ako transferové ceny účtované spoločnosti Sveza-Les za predaj na domácom trhu uskutočnený spoločnosťou Sveza-Les prvému nezávislému zákazníkovi. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
 (110)
 Po ôsme, pokiaľ ide o odôvodnenie 71 predbežného nariadenia, skupina Sveza tvrdila, že situácia je podobná článku 2 ods. 8 a 9 základného nariadenia, v ktorých sa stanovuje, že cena pre prvého nezávislého zákazníka môže byť upravená o všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom. Okrem toho článok 2 ods. 1 základného nariadenia nijak nebráni uplatneniu úpravy podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia. Akákoľvek iná interpretácia by článok 2 ods. 10 písm. i) vrátane jeho druhého odseku zbavila akéhokoľvek praktického účinku.
 (111)
 Komisia podotkla, že znenie článku 2 ods. 1 základného nariadenia na jednej strane a článku 2 ods. 8 a 9 základného nariadenia na strane druhej sa líši. Zatiaľ čo článkom 2 ods. 1 sa nariaďuje, aby normálna hodnota bola spravidla založená na cenách zaplatených alebo obvykle platených v bežnom obchode nezávislými zákazníkmi v krajine vývozu, článkom 2 ods. 9 sa stanovuje vytvorenie vývoznej ceny na základe ceny, za ktorú sa dovážané výrobky prvýkrát ďalej predajú.
 (112)
 Treba takisto poznamenať, ako je vysvetlené v odôvodnení 108, že skupina Sveza neposkytla podporné dôkazy v súvislosti so sumou požadovanej úpravy normálnej hodnoty na základe článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia. Údajný rozdiel medzi cenou nákupu a ďalšieho predaja a spôsob jeho výpočtu neboli písomne stanovené v žiadnej zo zmlúv poskytnutých Komisii. Podľa skupiny Sveza sa zároveň zdalo, že tento údaj sa líšil pre jednotlivé preglejkárne a počas obdobia prešetrovania sa menil. Okrem toho, ako je vysvetlené v odôvodnení 71 predbežného nariadenia, ak má byť úprava na zohľadnenie prirážky podľa článku 2 ods. 10 písm. i) vyčíslená ako odpočítanie údajnej prirážky, ktorú si účtovala spoločnosť Sveza-Les pri opätovnom predaji výrobku, cena by sa tak de facto dostala na úroveň relevantného predaja medzi preglejkárňami a spoločnosťou Sveza-Les. Inak povedané, ak sa údajná prirážka odpočíta, základom na stanovenie normálnej hodnoty by bol predaj medzi preglejkárňami a spoločnosťou Sveza-Les. V článku 2 ods. 1 základného nariadenia sa však stanovuje, že normálna hodnota by mala byť založená na cenách prvému nezávislému zákazníkovi, ktorým spoločnosť Sveza-Les nie je.
 (113)
 Po konečnom poskytnutí informácií skupina Sveza zopakovala, že ak na vývozných trhoch neexistoval jeden hospodársky subjekt, nemohla byť zistená existencia jedného hospodárskeho subjektu ani na domácom trhu, pretože spoločnosť Sveza-Les vykonáva na vývozných trhoch a domácom trhu rovnaké funkcie. Komisia nesúhlasila. Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 93 až 112, Komisia zistila, že hospodársky vzťah medzi spoločnosťou Sveza-Les a výrobcami, pokiaľ ide o predaj na vývoz, predstavuje vzťah medzi dodávateľom, ktorý predáva prostredníctvom zástupcu a na základe bežných komerčných podmienok: výrobca si ponecháva vlastnícke práva na predaný tovar a zodpovednosť zaň, zatiaľ čo spoločnosť Sveza-Les získava províziu z predaja stanovenú v príslušných zmluvách. Pri predaji na domácom trhu naopak vlastnícke práva na predaný tovar a zodpovednosť zaň preberá spoločnosť Sveza-Les a v zmluvách nebola jasne vymedzená žiadna údajná prirážka k tomuto predaju. Okrem toho spoločnosť Sveza-Les vystavuje preglejkárňami faktúru týkajúcu sa predaja na domácom trhu zvyčajne v ten istý deň, ako sa vystavuje faktúra týkajúca sa koncového zákazníka, čím sa ďalej potvrdzuje nekomerčný vzťah. Komisia takisto pripomenula, že koncepcia jedného hospodárskeho subjektu v kontexte úprav podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia bola vyvinutá v judikatúre súdu (17) o tzv. fiktívnych províziách vrátane prirážky, ktorú dostane obchodník, ako sa uvádza v článku 2 ods. 10 písm. i) druhom pododseku, a nie pre situácie, v ktorých sú skutočné provízie jasne vymedzené a skutočne zaplatené, ako je to v tomto prípade. Komisia preto toto tvrdenie zamietla.
 (114)
 Skupina Sveza tvrdila, že Komisia započítala niektoré bonusy a provízie, ktoré spoločnosť Sveza-Les vyplatila neprepojeným zákazníkom v Únii, dvakrát, keďže tieto sumy neboli ďalej fakturované vyvážajúcim výrobcom. Spoločnosť Sveza-Les preto tieto výdavky považovala za náklady vzniknuté v dôsledku vykonávania komisionárskych zmlúv.
 (115)
 Komisia toto tvrdenie zvážila zároveň so svojím rozhodnutím týkajúcim sa jedného hospodárskeho subjektu a rozhodla sa, že bonusy a provízie vyplatené neprepojeným zákazníkom v Únii neodpočíta od vývoznej ceny. Tvrdenie sa preto prijalo.
 (116)
 Po konečnom poskytnutí informácií skupina Sveza tvrdila, že vzhľadom na to, že Komisia zistila, že na domácom trhu je jeden hospodársky subjekt, mala pri výpočte PVA nákladov použiť konsolidovaný výkaz príjmov spoločnosti Sveza-Les a vyvážajúcich výrobcov skupiny Sveza. Dôvodom je, že z konsolidovaného výkazu príjmov sú odstránené platby v rámci skupiny a sú v ňom skombinované skutočné náklady a skutočné výnosy ako pre jeden hospodársky subjekt.
 (117)
 Pri zaslaní prvého dotazníka Komisia požiadala vyvážajúcich výrobcov v skupine, aby poskytli svoje audítorsky overené účty, ako aj konsolidované audítorsky overené účty (ak sú k dispozícii). Takéto konsolidované informácie neposkytol ani jeden z vyvážajúcich výrobcov vrátane spoločnosti Sveza-Les, ktorá však bola hlavným akcionárom jedného z vyvážajúcich výrobcov. V rámci skupiny Sveza neboli k dispozícii konsolidované audítorsky overené účty, preto takýto dokument nebolo možné vykázať na účely tohto prešetrovania. Hoci spoločnosť Sveza-Les poskytla konsolidovaný výkaz príjmov počas krížovej kontroly na diaľku, Komisia nebola schopná overiť jeho správnosť a spoľahlivosť, keďže daný dokument neprešiel náležitým auditom nezávislej audítorskej spoločnosti. Komisia preto toto tvrdenie zamietla.
 (118)
 Skupina Sveza tvrdila, že úprava o provízie vyplácané v súvislosti s predajom na vývoz bola diskriminačná, najmä pokiaľ ide o úpravu zohľadňujúcu províziu vo vývoznej cene ďalšieho vyvážajúceho výrobcu (UPG).
 (119)
 Komisia nezistila žiadnu diskrimináciu medzi týmito dvoma prípadmi, keďže skutkové okolnosti oboch strán, a najmä zmluvné vzťahy medzi prepojenými subjektmi v ich príslušných skupinách spoločností sa líšili. Zatiaľ čo spoločnosť UPG pripustila, že provízia vyplácaná v súvislosti s predajom na domácom trhu pokrývala náklady a služby týkajúce sa predaja na vývoz, v rámci skupiny Sveza bol predaj na domácom trhu a predaj na vývoz ošetrený rôznymi právnymi formami. Tvrdenie sa preto zamietlo.
 3.4. Dumpingové rozpätia
 (120)
 Ako sa podrobne uvádza v odôvodneniach 31 až 115, Komisia vzala do úvahy pripomienky zainteresovaných strán predložené po predbežnom poskytnutí informácií a náležite prepočítala dumpingové rozpätia.
 (121)
 Konečné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF (náklady, poistenie a prepravné) na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:
 Spoločnosť
 Konečné dumpingové rozpätie
 Zheshartsky LРK LLC
 15,80 %
 Skupina Sveza
 14,40 %
 Syktyvkar Plywood Mill
 15,72 %
 Ostatné spolupracujúce spoločnosti
 14,85 %
 Všetky ostatné spoločnosti
 15,80 %
 (122)
 Informácie o výpočtoch individuálnych dumpingových rozpätí vrátane opráv a úprav vykonaných v nadväznosti na pripomienky zainteresovaných strán predložené po predbežnom a konečnom poskytnutí informácií boli poskytnuté vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky.
 4. UJMA
 4.1. Definícia výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii
 (123)
 Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 80 až 82 predbežného nariadenia.
 4.2. Spotreba v Únii
 (124)
 Komisia stanovila spotrebu v Únii na základe a) údajov predložených navrhovateľom, ktoré sa týkajú predaja podobného výrobku výrobným odvetvím Únie neprepojeným zákazníkom v Únii, pričom tieto údaje boli krížovo skontrolované s objemom predaja nahláseným výrobcami z Únie zaradenými do vzorky, b) dovozu prešetrovaného výrobku zo všetkých tretích krajín podľa údajov Eurostatu (18).
 (125)
 So zreteľom na metodiku identifikácie dovozu uvedenú v oddiele 4.3.1 sa spotreba v Únii vyvíjala takto:
 Tabuľka 1
 Spotreba v Únii v kubických metroch (v m3)
 2017
 2018
 2019
 Obdobie prešetrovania
 Celková spotreba v Únii
 1 755 656
 1 855 185
 1 829 570
 1 762 318
 Index
 100
 106
 104
 100
 Zdroj: navrhovateľ, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a Eurostat
 (126)
 Spotreba v Únii zostala počas posudzovaného obdobia stabilná. Z podrobnej analýzy vyplýva v období od roku 2017 do roku 2018 nárast o 6 %, ktorý sa v roku 2019 zmiernil na 4 % oproti roku 2017 a nakoniec pokles, v dôsledku ktorého sa spotreba vrátila na podobnú úroveň ako v roku 2017.
 4.3. Dovoz z dotknutej krajiny
 4.3.1. Metodika identifikácie dovozu dotknutého výrobku
 (127)
 Ako sa uvádza v odôvodnení 86 predbežného nariadenia, pred začatím konania a následným vytvorením osobitného kódu TARIC (19) sa dovoz dotknutého výrobku zaznamenával na úrovni KN (20), a to aj pokiaľ ide o iné výrobky ako dotknutý výrobok. S cieľom odhadnúť objem dovozu dotknutého výrobku počas posudzovaného obdobia Komisia uplatnila rovnaký pomer (TARIC/KN) objemu dovozu celého číselného znaku KN k objemu dovozu dotknutého výrobku na základe údajov TARIC zaznamenaný po začatí konania. V prípade dovozu z dotknutej krajiny sa pomer (21) stanovil na 78 %.
 (128)
 Po predbežnom poskytnutí informácií niektoré zainteresované strany tvrdili, že zo stanovenia dovozných štatistík vyplynuli skreslené výsledky. Konkrétne namietali, že pri porovnávaní dovozu v kubických metroch a dovozu v tonách neboli výsledky kompatibilné so všeobecne uznávanou priemernou hustotou prešetrovaného výrobku.
 (129)
 Komisia tieto tvrdenia analyzovala a v nahlásených štatistikách našla skreslené údaje na úrovni doplnkovej jednotky (v tomto prípade kubický meter). Komisia sa preto rozhodla, že na stanovenie dovozu prepočíta nahlásenú hmotnosť (v tonách), ktorá predstavuje spoľahlivý a stabilný súbor údajov, na kubické metre.
 (130)
 Na konverziu ton na kubické metre Komisia použila konverzný kľúč stanovený na úrovni 0,69. Konverzný kľúč bol stanovený podľa všeobecne akceptovaných údajov o hodnotách hustoty dotknutého výrobku. Konverzný kľúč navrhli vyvážajúci výrobcovia aj výrobcovia z Únie, pričom tento kľúč zároveň spadal do rozsahu navrhnutého v rámci metodiky obsiahnutej v podnete. Analýzou priemerného počtu ton a kubických metrov predaných v Únii vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky sa navyše potvrdila presnosť konverzného kľúča na úrovni 0,69. Po revízii bol pomer dovozu z dotknutej krajiny mierne revidovaný smerom nahor, a to na 79 %.
 (131)
 Po konečnom poskytnutí informácií jeden ruský vyvážajúci výrobca (Sveza) tvrdil, že v prípade použitia pomeru (TARIC/KN) na základe dovozu po začatí konania nemusí byť nutne zohľadnená situácia, ktorá prevládala počas celého posudzovaného obdobia, keďže vývoj číselného znaku KN mohol byť ovplyvnený inými typmi preglejky, ktoré nie sú predmetom prešetrovania. Takisto sa tvrdilo, že po začatí prešetrovania mohlo dôjsť k výraznému nárastu dovozu z Ruska a v dôsledku toho mohlo dôjsť k nadhodnoteniu dovozu dotknutého výrobku pred začatím konania. Skupina Sveza zároveň tvrdila, že na stanovenie dovozu by bolo spoľahlivejšie použiť namiesto údajov Eurostatu ruské štatistiky.
 (132)
 Komisia usúdila, že metodika, ktorú použila, umožnila primeraný a spoľahlivý odhad vzhľadom na to, že dotknutý výrobok bol na štatistickej úrovni súčasťou väčšej skupiny výrobkov z preglejky. Podľa názoru Komisie by sa použitím ruských vývozných štatistík nedosiahla vyššia spoľahlivosť ako v prípade údajov Eurostatu, keďže dané štatistiky takisto zahŕňajú okrem dotknutého výrobku aj iné výrobky. Skupina Sveza zároveň neposkytla žiadne dôkazy na podporu tvrdenia, že dovoz iných typov preglejky skupinovo vzrástol viac než v prípade brezovej preglejky. Tvrdenie sa preto zamietlo.
 4.3.2. Objem a podiel dovozu z dotknutej krajiny na trhu
 (133)
 Komisia uvedenou metodikou stanovila objem dovozu na základe údajov Eurostatu. Podiel dovozu na trhu sa stanovil porovnaním objemu dovozu so spotrebou v Únii.
 (134)
 Dovoz z dotknutej krajiny sa vyvíjal takto:
 Tabuľka 2
 Objem dovozu (v m3) a podiel na trhu
 2017
 2018
 2019
 Obdobie prešetrovania
 Objem dovozu z Ruska (v m3)
 710 163
 773 521
 809 267
 812 521
 Index
 100
 109
 114
 114
 Podiel na trhu
 40 %
 42 %
 44 %
 46 %
 Index
 100
 103
 109
 114
 Zdroj: Eurostat
 (135)
 Dovoz z dotknutej krajiny sa v posudzovanom období zvýšil približne z 710 163 kubických metrov približne na 812 521 kubických metrov, čo predstavuje nárast o 14 %. Podiel týchto dovozov na trhu sa počas posudzovaného obdobia zvýšil zo 40 % na 46 %.
 4.3.3. Ceny dovozu z dotknutej krajiny a cenové podhodnotenie
 (136)
 Komisia stanovila ceny dovozu na základe štatistík Eurostatu v EUR/tona na úrovni KN. Hoci, ako sa vysvetľuje v oddiele 4.3.1, dovoz dotknutého výrobku sa zaznamenával spolu s väčšou skupinou výrobkov, táto metodika poskytla spoľahlivý odhad cien a ich vývoja v čase, keďže prevažná väčšina dovozu v rámci tohto číselného znaku KN predstavovala dotknutý výrobok, a umožňovala tak porovnať vývoj cien v rozličných vyvážajúcich krajinách.
 (137)
 Po konečnom poskytnutí informácií skupina Sveza spochybnila použitie štatistických údajov na úrovni KN na účely stanovenia dovozných cien, keďže dotknutý výrobok patrí pod číselný znak KN, ktorý zahŕňa aj iné typy preglejky, v dôsledku čoho sú tieto údaje nespoľahlivé. Ďalej tvrdila, že údaje Eurostatu sú odtrhnuté od reality trhu a cien skutočne pozorovaných na trhu, čo ešte zvýrazňuje nespoľahlivosť metodiky Komisie.
 (138)
 Komisia nesúhlasila. Ako sa už vysvetlilo, usúdila, že jej metodika na posúdenie objemu a cien ruského dovozu brezovej preglejky umožňuje primeraný a spoľahlivý odhad. Pokiaľ ide o spoľahlivosť cien Eurostatu, odôvodneniami 140 a 141 sa potvrdzuje, že ceny získané zo štatistík Eurostatu vykazovali rovnaký trend ako vážený priemer vývozných cien ruských vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Vyplynulo z toho, že štatistiky Eurostatu sa neodchyľujú od overených údajov týkajúcich sa osobitne dotknutého výrobku a potvrdila sa tak spoľahlivosť údajov na stanovenie dovozných cien.
 (139)
 Priemerná cena dovozu z dotknutej krajiny sa vyvíjala takto:
 Tabuľka 3
 Dovozné ceny (v EUR/tona)
 2017
 2018
 2019
 Obdobie prešetrovania
 Rusko
 646
 681
 608
 584
 Index
 100
 105
 94
 90
 Zdroj: Eurostat
 (140)
 Priemerné ceny dovozu z Ruska sa znížili zo 646 EUR/tona v roku 2017 na 584 EUR/tona počas obdobia prešetrovania, čo predstavuje pokles o 10 %. Priemerná cena dovozu v roku 2018 stúpla o 5 % a v nasledujúcich obdobiach sa znížila o 14 %.
 (141)
 Rovnaký trend možno pozorovať, ak sa použije vážený priemer vývozných cien nahlásených vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky, ktorý prestavuje cenu 434 EUR/m3 dotknutého výrobku v OP. Po predbežnom poskytnutí informácií spoločnosť UPM tvrdila, že výpočty podhodnotenia ceny a predaja pod cieľovú cenu neboli v súlade s judikatúrou súdu, keďže boli založené na vývoznej cene, ktorá bola upravená podľa článku 2 ods. 9, pričom pre predajnú cenu výrobného odvetvia Únie sa podobná úprava nevykonala. Komisia usúdila, že keďže sa prostredníctvom prepojenej spoločnosti predal len obmedzený percentuálny podiel ruského vývozu (4 % až 7 %), vplyv tohto faktora na výpočet podhodnotenia ceny je len okrajový a nijako by nezmenil skutočnosť, že ruský dovoz výrazne podhodnotil ceny výrobného odvetvia Únie. Okrem toho, čo sa týka výpočtov predaja pod cieľovú cenu (rozpätie ujmy), cena v Únii nespôsobujúca ujmu bola založená na súčte výrobných nákladov a cieľového zisku, takže vylučovala akékoľvek možné náklady prepojených obchodníkov v Únii podobne ako v prípade ruského vývozu.
 (142)
 Po predbežnom poskytnutí informácií niekoľko strán spochybnilo skupiny, ktoré Komisia vytvorila na porovnanie rôznych druhov výrobkov. Konkrétne tvrdili, že pri zjednotení povrchu pre každý list preglejky vynásobením šírky a dĺžky sa nezohľadňuje smer vlákien v dreve, takže sa neposudzuje dôležitý faktor ovplyvňujúci priame výrobné náklady a ceny. Táto skutočnosť preto ovplyvnila aj platnosť výpočtov podhodnotenia ceny a predaja pod cieľovú cenu.
 (143)
 Pokiaľ ide o zoskupovanie, Komisia pripomenula, ako sa uvádza v odôvodnení 95 predbežného nariadenia, že brezová preglejka sa predáva vo veľmi rozličných rozmeroch, kvalite a podľa osobitných špecifikácií zákazníka. Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 95 predbežného nariadenia, na účely náležitého porovnania výrobkov predávaných výrobným odvetvím Únie s ekvivalentnými druhmi výrobkov predávanými ruskými vyvážajúcimi výrobcami Komisia vykonala približný odhad zoskupením niektorých veľmi podobných druhov výrobkov, pričom zachovala prevažnú väčšinu druhov výrobkov. Vzhľadom na širokú škálu číselných kódov výrobku, ktoré sa len mierne líšili rozmermi, hrúbkou a/alebo poťahom, bolo zoskupenie veľmi podobných číselných kódov výrobku možné bez toho, aby bola neprimerane ovplyvnená presnosť porovnania. Na základe tejto metodiky mohla Komisia porovnať kritické množstvo objemu dovozu s predajom výrobného odvetvia Únie. Komisia konkrétne vykonala tieto ktorky, aby mohla náležite porovnať dotknuté výrobky: 1) zoskupila tri druhy potiahnutia fenolovou živicou (F-W-HT, ako sa opisuje v dotazníku), 2) zoskupila dva druhy bez potiahnutia, ale s podobnými vlastnosťami povrchu (CP a WG) a 3) vypočítala povrch každého listu preglejky vynásobením jeho šírky a dĺžky. Tento výpočet urobila v milimetroch štvorcových, aby bolo možné porovnať podobné rozmery, ktoré sú rôzne natočené a/alebo rôzne vykázané. Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že rozdiel v cenách medzi rôznymi zoskupenými druhmi výrobkov je [4 % až 7 %]. Aj keby sa prijal údajný rozdiel cien, Komisia tento rozdiel nepovažuje za významný. V skutočnosti z toho vyplýva, že zoskupenie vykonané Komisiou nebráni presnému porovnaniu cien. Komisia v dôsledku toho usudzuje, že zoskupenie vykonané v predbežnej fáze umožnilo primerané a spoľahlivé porovnanie cien a porovnateľnosť ekvivalentných druhov výrobkov.
 (144)
 Po predbežnom poskytnutí informácií niektoré strany predložili pripomienky týkajúce sa výpočtu rozpätia podhodnotenia ceny, ako sa uvádza v odôvodnení 100 predbežného nariadenia. Po týchto pripomienkach a menších zmenách týkajúcich sa váženého priemeru rozpätia podhodnotenia ceny bolo zrevidované rozpätie pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a jeho rozsah pre dovoz z dotknutej krajiny na trh Únie je teraz 9,6 % až 18,4 %. Vážený priemer cenového podhodnotenia zistený na základe údajov poskytnutých vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky predstavoval 12,6 %.
 (145)
 Po konečnom poskytnutí informácií skupina Sveza tvrdila, že výpočty cenového podhodnotenia a predaja pod cieľovú cenu boli chybné, a to z týchto dôvodov: i) vzhľadom na výrazne nedostatočné konkurenčné prekrývanie druhov výrobkov s pôvodom v Rusku a druhov výrobkov vyrábaných a predávaných výrobným odvetvím Únie neboli výpočty reprezentatívne, ii) zoskupenie rôznych druhov výrobkov bolo chybné, keďže sa v rámci neho nezohľadnili rozdiely v rozmeroch, ktoré ovplyvňujú cenu, okrem iného vzhľadom na rozličné smery vlákien, a iii) Komisia pri týchto výpočtoch nezohľadnila PVA náklady a zisky prepojených dovozcov.
 (146)
 Pokiaľ ide o konkurenčné prekrývanie, Komisia na rozdiel od tohto tvrdenia zistila významnú úroveň zhody medzi predajom Únie a ruským predajom. Zároveň sa stanovilo, že brezové preglejky, ktoré predávajú výrobcovia z Únie a z Ruska, majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a že výrobné odvetvie Únie aj vyvážajúci výrobcovia si konkurujú v tých istých odvetviach a súperia o rovnakých konečných používateľov. Pokiaľ ide o druhé tvrdenie, Komisia trvá na svojom stanovisku, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 143, že zoskupenie niektorých druhov výrobkov a konverzia veľkosť plochy sú primerané a potrebné, aby bolo možné primerane porovnať ceny ekvivalentných druhov výrobkov vzhľadom na množstvo drobných odlišností medzi rôznymi číselnými kódmi výrobku. Komisia zároveň konštatovala, že skupina Sveza nepredložila žiadnu inú alternatívnu metódu na primerané porovnanie cien. Pokiaľ ide o tretie tvrdenie, Komisia trvá na svojom stanovisku uvedenom v odôvodnení 141 a pripomína tieto skutočnosti.
 (147)
 Pokiaľ ide o výpočet cenového podhodnotenia, Komisia zohľadnila moment, v ktorom sa ruský dovoz stáva na trhu Únie konkurenciou pre výrobky výrobcov z Únie, a preto použila nákupnú cenu pre prvú neprepojenú stranu, pretože daná strana mala možnosť kúpiť si výrobky od výrobného odvetvia Únie alebo ruských dodávateľov. V prípade vývozných cien pre prepojených dovozcov sa použila metodika uvedená v článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Analogickým uplatnením článku 2 ods. 9 základného nariadenia možno stanoviť cenu, ktorá je plne porovnateľná s cenou používanou pri skúmaní predaja neprepojeným zákazníkom a takisto s predajnou cenou výrobného odvetvia Únie. Preto bolo odpočítanie PVA nákladov a ziskov od ceny ďalšieho predaja prepojeného dovozcu neprepojeným zákazníkom opodstatnené.
 (148)
 Takéto odpočítanie bolo zároveň potrebné na účely presného výpočtu predaja pod cieľovú cenu. Cieľová cena výrobného odvetvia Únie vychádzala zo súčtu jeho výrobných nákladov a cieľového zisku, bez zohľadnenia toho, či sa výrobky predali v Únii prepojeným alebo neprepojeným zákazníkom, a preto v nej neboli zahrnuté ani žiadne PVA náklady a zisky prepojených predávajúcich subjektov v Únii.
 4.4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
 4.4.1. Všeobecné poznámky
 (149)
 Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 101 až 105 predbežného nariadenia.
 4.4.2. Makroekonomické ukazovatele
 4.4.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
 (150)
 Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 106 až 109 predbežného nariadenia.
 4.4.2.2. Objem predaja a podiel na trhu
 (151)
 Pri zohľadnení metodiky identifikácie dovozu uvedenej v oddiele 4.3.1 sa objem predaja a podiel na trhu výrobného odvetvia Únie v posudzovanom období vyvíjali takto:
 Tabuľka 4
 Objem predaja a podiel na trhu
 2017
 2018
 2019
 OP
 Celkový objem predaja na trhu Únie (v m3)
 821 341
 818 621
 757 103
 680 243
 Index
 100
 100
 92
 83
 Podiel na trhu
 47 %
 44 %
 41 %
 39 %
 Index
 100
 94
 88
 83
 Zdroj: navrhovateľ, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a Eurostat
 (152)
 Počas posudzovaného obdobia celkový objem predaja výrobného odvetvia Únie výrazne klesol o 17 %. Od roku 2017 do roku 2018 objem predaja Únie zostal na rovnakej úrovni, v roku 2019 však došlo k poklesu o 8 % a ďalšiemu poklesu o 10 % od roku 2019 do OP.
 (153)
 Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu takisto klesol o 17 %, pričom vykázal konštantne klesajúci trend, čím sa znížila prítomnosť výrobného odvetvia Únie na trhu zo 47 % podielu na trhu v roku 2017 na 39 % počas OP.
 4.4.2.3. Rast
 (154)
 V kontexte zdravého trhu so stabilnou spotrebou Únie z uvedených údajov vyplýva, že výrobné odvetvie Únie zaznamenalo značné poklesy, pokiaľ ide o výrobu, objem predaja a podiel na trhu.
 4.4.2.4. Zamestnanosť a produktivita
 (155)
 Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 114 až 116 predbežného nariadenia.
 4.4.2.5. Veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu
 (156)
 Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 117 až 118 predbežného nariadenia.
 4.4.3. Mikroekonomické ukazovatele
 (157)
 Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 119 až 131 predbežného nariadenia.
 4.5. Záver o ujme
 (158)
 V kontexte stabilnej spotreby v Únii sa dovoz z Ruska počas posudzovaného obdobia zvýšil (+14 %), a to za ceny, ktoré výrazne podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie. Ruským vyvážajúcim výrobcom to umožnilo dosiahnuť počas OP podiel na trhu 46 % (nárast zo 40 % v roku 2017).
 (159)
 Za týchto okolností sa hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie zhoršila, na čo poukazujú všetky hlavné makroekonomické ukazovatele potvrdzujúce negatívny trend: výroba (–14 %), predaj v EÚ (–17 %) a výrazný pokles jeho podielu na trhu (zo 47 % na 39 %) počas posudzovaného obdobia.
 (160)
 V reakcii na tlak nízkych ruských cien sa výrobné odvetvie Únie pokúsilo znížiť náklady a upravilo zamestnanosť (–12 %), ako sa uvádza v tabuľke 6 predbežného nariadenia. V dôsledku tlaku vyvíjaného ruským dumpingovým dovozom, pokiaľ ide o zvýšený objem a nízke ceny, však predaj v EÚ klesol a zásoby sa v posudzovanom období prudko zvýšili (+22 %), pričom v roku 2018 dosiahli svoju maximálnu úroveň (+41 %), ako sa uvádza v tabuľke 9 predbežného nariadenia.
 (161)
 Výrobné náklady výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia výrazne zvýšili (+10 %), ako sa uvádza v tabuľke 7 predbežného nariadenia, najmä z dôvodu prudkého zvýšenia cien surovín.
 (162)
 Náklady výrobného odvetvia Únie sa vzhľadom na tlak spôsobený dumpingovým dovozom zvýšili viac ako predajné ceny. Ziskovosť v posudzovanom období následne prudko klesla z priaznivého stavu (+9,7 %) v roku 2017 na neudržateľný stratový scenár (–2,8 %) v OP, ako sa uvádza v tabuľke 10 predbežného nariadenia.
 (163)
 Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
 5. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
 5.1. Vplyv dumpingového dovozu
 (164)
 Po predbežnom poskytnutí informácií niektoré strany tvrdili, že ruský dovoz nemohol byť príčinou ujmy, keďže pôsobí v inom segmente trhu.
 (165)
 Ako je opísané ďalej v oddiele 5.2.7, z prešetrovania vyplýva, že výrobné odvetvie Únie a vyvážajúci výrobcovia si konkurujú v tých istých odvetviach a dodávajú tovar rovnakým konečným používateľom.
 (166)
 Keďže k tomuto oddielu neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 138 až 141 predbežného nariadenia.
 5.2. Vplyv ostatných faktorov
 5.2.1. Dovoz z tretích krajín
 (167)
 S cieľom stanoviť objem dovozu z tretích krajín Komisia uplatnila rovnaký pomer (TARIC/KN) objemu dovozu celého číselného znaku KN v tonách k objemu dovozu dotknutého výrobku na základe údajov TARIC zaznamenaný po začatí konania, ako sa vysvetľuje v oddiele 4.3.1. Na konverziu ton na kubické metre Komisia použila konverzný kľúč s hodnotou 0,69.
 (168)
 Jediné tretie krajiny vyvážajúce, ktoré vyviezli značný objem do Únie, sú Bielorusko a Ukrajina. V prípade Bieloruska bol pomer (TARIC/KN) zaznamenaný po začatí konania stanovený na 39 % a v prípade Ukrajiny to bolo 61 %.
 (169)
 Komisia stanovila ceny dovozu založené na EUR/tona na úrovni KN, ako sa vysvetľuje v oddiele 4.3.2.
 (170)
 Objem dovozu z iných tretích krajín sa v posudzovanom období vyvíjal takto:
 Tabuľka 5
 Dovoz z tretích krajín
 Krajina
 2017
 2018
 2019
 Obdobie prešetrovania
 Ukrajina
 Objem (v m3)
 67 831
 83 465
 86 795
 88 303
 Index
 100
 123
 128
 130
 Podiel na trhu
 4 %
 4 %
 5 %
 5 %
 Priemerná cena (EUR/tona)
 651
 725
 641
 616
 Index
 100
 111
 98
 95
 Bielorusko
 Objem (v m3)
 124 561
 141 310
 138 307
 145 731
 Index
 100
 113
 111
 117
 Podiel na trhu
 7 %
 8 %
 8 %
 8 %
 Priemerná cena (EUR/tona)
 403
 481
 387
 363
 Index
 100
 119
 96
 90
 Ostatné tretie krajiny (22)
 Objem (v m3)
 31 760
 38 267
 38 097
 35 520
 Index
 100
 120
 120
 112
 Podiel na trhu
 2 %
 2 %
 2 %
 2 %
 Priemerná cena (EUR/tona)
 566
 576
 565
 561
 Index
 100
 102
 100
 99
 Všetky tretie krajiny okrem Ruska spolu
 Objem (v m3)
 224 153
 263 043
 263 199
 269 555
 Index
 100
 117
 117
 120
 Podiel na trhu
 13 %
 14 %
 14 %
 15 %
 Priemerná cena (EUR/tona)
 537
 574
 535
 520
 Index
 100
 107
 100
 97
 Zdroj: Eurostat
 (171)
 V porovnaní s Ruskom bola prítomnosť Bieloruska a Ukrajiny na trhu Únie obmedzená. Ich podiel na trhu bol počas posudzovaného obdobia relatívne stabilný, s minimálnym nárastom o 1 percentuálny bod za posudzované obdobie, a počas OP dosahoval v prípade Bieloruska 8 % a v prípade Ukrajiny 5 %. Prítomnosť všetkých ostatných tretích krajín sa mierne zvýšila, no ich podiel na trhu zostal nízky, na úrovni 2 %. Celkový podiel dovozu zo všetkých tretích krajín okrem Ruska na trhu sa medzi rokmi 2017 a 2018 zvýšil o 1 % a medzi rokom 2019 a OP o 1 %, pričom dosiahol úroveň 15 %.
 (172)
 Pokiaľ ide o ceny počas posudzovaného obdobia, Ukrajina predávala za o niečo vyššie ceny ako Rusko, a Bielorusko predávalo za nižšie ceny. Nižšie ceny Bieloruska dovozcovia aj navrhovatelia vysvetľovali jeho obmedzenými technológiami, ktoré umožňujú vyrábať len veľmi špecifický druh výrobku lacnejšej kvality. V porovnaní s Bieloruskom išlo pri dovoze z Ruska o širšiu škálu výrobkov a zároveň o brezovú preglejku vyššej kvality, z čoho vyplývajú vyššie priemerné ceny.
 (173)
 Na základe toho Komisia dospela k záveru, že vplyv dovozu z iných krajín neoslabuje príčinnú súvislosť medzi ruským dumpingovým dovozom a značnou ujmou spôsobenou výrobcom z Únie.
 (174)
 Po konečnom poskytnutí informácií skupina Sveza tvrdila, že Komisia ignorovala to, že objem dovozu z Bieloruska a Ukrajiny sa zvýšil, a to pri nižších cenách (po úprave o clo), ako to bolo v prípade ruského vývozu do Únie, čo prispelo k ujme. Keďže Komisia tieto prvky nezohľadnila, dopustila sa vo svojej analýze dovozu z tretích krajín zjavnej chyby. Vláda Ruskej federácie zároveň tvrdila, že Komisia neposúdila správne vplyv dovozu z tretích krajín na výrobné odvetvie Únie.
 (175)
 Komisia toto tvrdenie zamietla. Po prvé, pokiaľ ide o dovoz z Ukrajiny, pripomenula, že dovozné ceny boli založené na údajoch Eurostatu na úrovni cien CIF, a teda zodpovedali cenám ešte pred uplatnením cla. Komisia preto potvrdila, že ceny z Ukrajiny boli vyššie ako dovozné ceny z Ruska. V každom prípade, ak by Komisia porovnala ceny ruského a ukrajinského dovozu po uplatnení cla (len na ruský dovoz), ceny pre obe krajiny by sa pohybovali v rovnakom rozsahu. Vzhľadom na svoj obmedzený objem a podiel na trhu dovoz z Ukrajiny neoslabuje príčinnú súvislosť medzi ruským dumpingovým dovozom a značnou ujmou spôsobenou výrobcom z Únie.
 (176)
 Po druhé, zatiaľ čo sa objemy z Ukrajiny a Bieloruska zvýšili, východisková úroveň tohto zvýšenia bola relatívne nízka a ich vplyv na trh Únie bol okrajový, keďže trhový podiel oboch krajín sa zvýšil len o 1 percentuálny bod, zatiaľ čo podiel ruského dovozu na trhu sa zvýšil o 6 percentuálnych bodov. Komisia preto potvrdila svoje predbežné zistenia, že dovoz z iných krajín neoslabuje príčinnú súvislosť.
 (177)
 Komisia napokon pripomenula, že dovoz z tretích krajín okrem Ukrajiny a Bieloruska predstavoval len okolo 2 % trhu Únie a počas posudzovaného obdobia zostal na tejto úrovni. Podobne aj cenová úroveň počas posudzovaného obdobia zostala stabilná. Tento dovoz sa preto nepovažoval za dovoz, ktorý by mohol spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
 5.2.2. Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie
 (178)
 Po predbežnom poskytnutí informácií jeden vyvážajúci výrobca, skupina Sveza, tvrdil, že k ujme prispela pozitívna vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie, keďže nárast predaja na vývoz vraj poškodil predaj na domácom trhu. Po konečnom poskytnutí informácií vláda Ruskej federácie tvrdila, že príčinou ujmy bola vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie (zvýšený vývoz za nízke ceny).
 (179)
 Počas OP malo výrobné odvetvie Únie dostatočnú výrobnú kapacitu na to, aby pokrylo nárast predaja na vývoz. To isté platilo aj pre výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Zvýšenie objemu vývozu okrem toho predstavovalo len malú časť poklesu objemu predaja na domácom trhu o 17 %, ako sa uvádza v tabuľke 4. V dôsledku toho nárast vývozu výrobného odvetvia Únie neprispieva k ujme, ktorú výrobné odvetvie Únie utrpelo.
 (180)
 Po predbežnom poskytnutí informácií vyvážajúci výrobca UPM konštatoval, že v analýze vývoznej výkonnosti v predbežnom nariadení sa vychádzalo z údajov výrobcov z Únie zaradených do vzorky, podľa ktorých došlo k nárastu, zatiaľ čo podľa odhadov navrhovateľov vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie ako celku sa znížila.
 (181)
 Z údajov o vývoze pre celé výrobné odvetvie Únie, ktoré poskytol navrhovateľ, vyplynul za posudzované obdobie pokles o 4 %. Zatiaľ čo od roku 2017 do roku 2019 sa objemy vývozu znížili o 12 %, od roku 2019 do OP sa zvýšili o 8 %, čo viedlo k nárastu percentuálneho podielu vývozu na celkovom predaji. Vývozná výkonnosť celého výrobného odvetvia Únie preto nemohla prispieť k ujme, ktorú výrobné odvetvie Únie utrpelo.
 (182)
 Keďže k tomuto oddielu neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 150 až 152 predbežného nariadenia.
 5.2.3. Konkurenčná nevýhoda v prístupe k hlavnej surovine
 (183)
 Po predbežnom poskytnutí informácií niektoré strany tvrdili, že výrobné odvetvie Únie trpí obmedzenou dostupnosťou hlavnej suroviny, t. j. brezovej guľatiny, čo je vraj príčinou nižších objemov výroby, nárastu nákladov, a teda aj príčinou ujmy.
 (184)
 Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 154 predbežného nariadenia, ujmu nebolo možné vysvetliť prístupom k hlavnej surovine, brezovej guľatine, keďže výrobcovia z Únie mali dostatočný prístup k dodávkam brezovej guľatiny. Z tabuľky 9 predbežného nariadenia vyplýva, že zásoby výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období zvýšili o 22 %, a v období od roku 2019 do OP konkrétne o 6 %. Vývoj zásob je dôkazom toho, že problém nespočíval vo výrobe, ale v jej komercializácii. Pokles výroby počas posudzovaného obdobia preto nebolo možné vysvetliť dostupnosťou dreva.
 (185)
 Prešetrovaním sa zároveň stanovilo, že náklady na suroviny neoslabovali príčinnú súvislosť. Problémom bola skôr obmedzená schopnosť výrobného odvetvia Únie zvýšiť ceny v rovnakej miere, v akej sa zvýšili náklady z dôvodu tlaku vyvíjaného dumpingovým dovozom z Ruska, a to z hľadiska objemu aj cien. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 155 predbežného nariadenia, konkrétne to bolo možné pozorovať na skutočnosti, že od roku 2019 do OP sa výrobné náklady výrobného odvetvia Únie znížili, pričom to neviedlo k zlepšeniu ziskovosti. Komisia preto tieto tvrdenia zamietla.
 5.2.4. Ujma spôsobená vlastným zavinením
 (186)
 Po konečnom poskytnutí informácií vláda Ruskej federácie tvrdila, že príčinou ujmy bolo nezrealizované rozšírenie kapacít s cieľom prispôsobiť sa zvýšenej výrobe.
 (187)
 Komisia na rozdiel od tohto tvrdenia zistila, že ročné investície počas posudzovaného obdobia klesli o 1 %, ako sa uvádza v tabuľke 10 a vysvetľuje v odôvodnení 130 predbežného nariadenia. Podobne, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 108 predbežného nariadenia, výrobná kapacita Únie v posudzovanom období klesla celkovo o 3 %.
 (188)
 Komisia preto dospela k záveru, že tvrdenie, že investície do rozšírenia kapacít boli zdrojom ujmy, je preto nepodložené, ako sa uvádza aj v odôvodneniach 156 až 157 predbežného nariadenia.
 5.2.5. Štrajky vo Fínsku
 (189)
 Po predbežnom poskytnutí informácií viaceré zainteresované strany tvrdili, že štrajky vo Fínsku negatívne ovplyvnili výrobné odvetvie Únie, čo viedlo k nižším objemom výroby a v dôsledku toho aj k nižším objemom predaja. Tieto štrajky údajne viedli aj k zvýšeniu nákladov a následnému zníženiu ziskovosti.
 (190)
 Zvýšenie zásob znázornené v tabuľke 9 predbežného nariadenia je dôkazom toho, že problém nespočíval vo výrobe. Pokiaľ ide o zvýšenie nákladov, z tabuľky 7 predbežného nariadenia v rozpore s tvrdeniami vyplýva, že v čase tohto štrajku došlo k poklesu nákladov. Komisia preto dospela k záveru, že štrajky preglejkární vo Fínsku neprispeli k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
 5.2.6. Vplyv pandémie COVID-19
 (191)
 Po predbežnom poskytnutí informácií niektoré strany tvrdili, že zákaz vychádzania uložený v dôsledku pandémie COVID-19 mohol viesť k zastaveniu výroby, ktoré mohlo ovplyvniť objem výroby, zamestnanosť a náklady. Po konečnom poskytnutí informácií aj vláda Ruskej federácie tvrdila, že hlavným dôvodom situácie spôsobujúcej ujmu výrobnému odvetviu Únie bola pandémia ochorenia COVID-19.
 (192)
 Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 128, vývoj zásob a nákladov sú v rozpore s týmito tvrdeniami. Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 negatívne neovplyvnila objem výroby a zamestnanosť počas OP. Komisia preto tieto tvrdenia zamietla a dospela k záveru, že vplyv pandémie COVID-19 neoslabil príčinnú súvislosť.
 5.2.7. Porovnateľnosť výrobku
 (193)
 Po predbežnom poskytnutí informácií niektoré strany tvrdili, že medzi brezovou preglejkou vyrábanou ruským výrobným odvetvím a preglejkou vyrábanou výrobným odvetvím Únie je nedostatočné konkurenčné prekrytie, keďže údajne vyrábajú rôznu kvalitu určenú pre iné segmenty, a preto ruský dovoz nebol príčinou ujmy.
 (194)
 Komisia napriek tomu porovnala tisícky rôznych druhov výrobkov z preglejky a stanovila výraznú mieru zhody (viac než 68 %) medzi predajom v Únii a ruskými dovážanými výrobkami. Prešetrovaním sa navyše zistilo nielen to, že dovážané výrobky a podobné výrobky Únie majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti, ale aj to, že si výrobné odvetvie Únie a vyvážajúci výrobcovia konkurujú v tých istých odvetviach a súperia o rovnakých konečných používateľov. Komisia tak dospela k názoru, že údajná neporovnateľnosť výrobkov a neexistujúca súťaž medzi nimi neoslabovali príčinnú súvislosť.
 (195)
 Po konečnom poskytnutí informácií skupina Sveza trvala na tom, že porovnateľnosť výrobku, a teda aj konkurenčné prekrývanie, sú veľmi nízke, čo je potrebné zohľadniť aj pri analýze príčinnej súvislosti. Okrem toho tvrdila, že argument Komisie o tom, že porovnateľnosť výrobku nie je pri analýze príčinnej súvislosti podstatná, je chybný a v rozpore s pravidlami WTO. Vláda Ruskej federácie zároveň tvrdila, že Komisia dostatočne neanalyzovala porovnateľnosť výrobku a konkurenčné prekrývanie medzi druhmi výrobku s rôznymi charakteristikami.
 (196)
 Komisia nesúhlasila s tvrdením, že pri analýze príčinnej súvislosti nezohľadnila porovnateľnosť výrobku, a považovala to za nesprávny výklad svojich zistení. Ako sa opisuje v odôvodnení 194, Komisia na rozdiel od tvrdenia vyvážajúceho výrobcu zistila, že vzhľadom na výraznú mieru zhody výrobku a konkurenciu v tých istých odvetviach a týkajúca sa rovnakých používateľov je výrobok porovnateľný a dochádza pri ňom ku vzniku konkurencie. Tvrdenie o nedostatočnej porovnateľnosti a konkurencii výrobku bolo nepodložené a nemohlo oslabiť príčinnú súvislosť.
 (197)
 Ďalší vyvážajúci výrobca (spoločnosť SPM) takisto odkazoval na údajnú nedostatočnú porovnateľnosť a konkurenciu výrobku a požadoval, aby sa druhy výrobkov, ktoré výrobné odvetvie Únie nevyrába, vylúčili z vymedzenia výrobku.
 (198)
 Komisia toto tvrdenie zamietla z dôvodov uvedených v odôvodnení 196. Okrem toho Komisia pripomenula, že ako sa opisuje v odôvodnení 143, zoskupila podobné druhy výrobkov, aby zaistila spravodlivé porovnanie cien ruského dovozu a výrobku predávaného výrobným odvetvím Únie na základe reprezentatívnych objemov.
 (199)
 Keďže k tomuto oddielu neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 162 až 163 predbežného nariadenia.
 (200)
 Po konečnom poskytnutí informácií skupina Sveza tvrdila, že Komisia náležite nezohľadnila informácie týkajúce sa údajov z obdobia po OP, ktoré podľa jej názoru dokazovali, že ruský dovoz nemohol spôsobiť ujmu výrobnému odvetvie Únie. Odkazovala najmä na niektoré vyhlásenia navrhovateľa o tom, že sa mu nedarilo zohľadniť globálne zvýšenie cien v dôsledku dohodnutých zmlúv a že v období po OP nedošlo k žiadnemu cenovému podhodnoteniu ani predaju pod cieľovú cenu. Zdrojom akejkoľvek údajnej ujmy boli namiesto toho dlhodobé zmluvy a zmeny cien surovín.
 (201)
 Spoločnosť SPM tvrdila, že Komisii sa pri posúdení ujmy a príčinnej súvislosti nepodarilo náležite zohľadniť vývoj v období po OP, čo je podľa spoločnosti SPM nutné, ak je vývoj v období po OP zjavný, nesporný a trvalý.
 (202)
 Komisia pri analýze ujmy a príčinnej súvislosti zohľadnila situáciu stanovenú počas OP. Komisia pripomenula, že ako sa stanovuje v článku 6 ods. 1 základného nariadenia, informácie vzťahujúce sa na obdobie, ktoré nasleduje po období prešetrovania, sa nezohľadnia. Okrem toho usúdila, že situácia po OP má dočasný charakter a je výsledkom neočakávaného a rýchleho oživenia po pandémii COVID-19. Uvedené dočasné okolnosti sa preto nepovažovali za také, že by pre ne navrhované uloženie konečných antidumpingových ciel nebolo primerané, a to ani vzhľadom na vývoj v období po OP. Ako sa však vysvetľuje v odôvodnení 16, Komisia vykoná analýzu situácie v období po OP v súvislosti s možným pozastavením ciel z dôvodu dočasnej zmeny podmienok na trhu. Táto analýza sa však vykoná v príslušnom čase a vyvodí sa z nej samostatné rozhodnutie.
 5.3. Záver o príčinnej súvislosti
 (203)
 Na základe uvedeného a vzhľadom na to, že neboli poskytnuté žiadne ďalšie pripomienky, Komisia dospela k záveru, že žiadny z faktorov analyzovaných jednotlivo alebo spoločne neoslabil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, do tej miery, že by takáto súvislosť už nebola reálna a podstatná, čím sa potvrdzuje záver uvedený v odôvodneniach 164 až 166 predbežného nariadenia.
 6. ÚROVEŇ OPATRENÍ
 6.1. Rozpätie ujmy
 (204)
 Tvrdenia, ktoré vzniesli spoločnosť UPM a skupina Sveza v súvislosti s úpravami podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia pri výpočte cenového podhodnotenia, sa vzťahujú aj na výpočet úrovne odstránenia ujmy. Komisia tieto tvrdenia zamietla, ako sa uvádza v oddiele 4.3.3.
 (205)
 Po konečnom poskytnutí informácií skupina Sveza tvrdila aj to, že Komisia nesprávne vypočítala rozpätie ujmy, keďže neodpočítala škodlivé vplyvy ostatných faktorov. Podľa skupiny Sveza musí Komisia zaistiť, aby suma (prípadného) uloženého antidumpingového cla nepresiahla výšku potrebnú na zabránenie škodlivým vplyvom dumpingového dovozu, okrem iného aj tak, že zaistí, aby sa pri sume antidumpingového cla nezohľadňovali škodlivé vplyvy spôsobené inými faktormi, ako je daný dovoz. Komisia preto musí upraviť rozpätie ujmy tak, aby sa vylúčila ujma spôsobená inými faktormi, ako je ruský dovoz.
 (206)
 Po prvé, Komisia pripomenula, že antidumpingové clo bolo založené na stanovenom dumpingovom rozpätí. Uložené clo preto nepresahuje sumu potrebnú na zabránenie škodlivým vplyvom dumpingového dovozu, a to bez ohľadu na to, že stanovené rozpätie ujmy je výrazne vyššie než dumpingové rozpätie. Komisia v tomto ohľade pripomenula aj to, že preskúmala niekoľko ďalších faktorov, ktoré mohli prispieť k ujme, ako sa opisuje v oddiele 5.2, a zistila, že žiaden z týchto faktorov, či už samostatne alebo spoločne, nemohol oslabiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a spôsobenou ujmou. Stanovenie rozpätia ujmy napokon treba vykonať podľa ustanovení článku 7 ods. 2c a 2d základného nariadenia. Komisia preto pri stanovovaní cieľovej ceny a úrovne ziskovosti zohľadnila uvedené faktory.
 (207)
 Ako je stanovené článkom 9 ods. 4 tretím pododsekom základného nariadenia a vzhľadom na to, že Komisia počas obdobia skorého predbežného poskytnutia informácií neregistrovala dovoz, analyzovala vývoj objemu dovozu s cieľom zistiť, či v období skorého predbežného poskytnutia informácií došlo k ďalšiemu podstatnému zvýšeniu dovozu, ktorý je predmetom prešetrovania, aby pri stanovení rozpätia ujmy mohla zohľadniť dodatočnú ujmu vyplývajúcu z takéhoto zvýšenia.
 (208)
 Na základe údajov z databázy Surveillance 2 bol objem dovozu z Ruska počas štvortýždňového obdobia skorého predbežného poskytnutia informácií o 98,6 % vyšší než priemerný objem dovozu v období prešetrovania na štvortýždňovej báze. Na základe toho Komisia dospela k záveru, že počas obdobia skorého predbežného poskytnutia informácií došlo k značnému nárastu dovozu, ktorý je predmetom prešetrovania.
 (209)
 S cieľom zohľadniť dodatočnú ujmu spôsobenú zvýšením dovozu sa Komisia rozhodla, že úroveň odstránenia ujmy upraví na základe nárastu objemu dovozu, ktorý sa považuje za príslušný váhový koeficient podľa znenia článku 9 ods. 4 základného nariadenia. Násobiaci koeficient preto vypočítala tak, že súčet objemu dovozov počas štyroch týždňov obdobia skorého predbežného poskytnutia informácií vo výške 85 449 ton a 52 týždňov OP vydelila objemom dovozu v OP extrapolovanom na 56 týždňov. Výsledná hodnota 1,02 odzrkadľuje dodatočnú ujmu spôsobenú ďalším zvýšením dovozu. Rozpätie ujmy sa teda vynásobilo týmto koeficientom. Konečná úroveň odstránenia ujmy je preto takáto:
 Krajina
 Spoločnosť
 Rozpätie ujmy
 Rusko
 Zheshartsky LРK LLC
 58,3 %
 Skupina Sveza
 32,2 %
 Syktyvkar Plywood Mill
 43,8 %
 Ostatné spolupracujúce spoločnosti
 39,9 %
 Všetky ostatné spoločnosti
 58,3 %
 (210)
 Po konečnom poskytnutí informácií skupina Sveza tvrdila, že Komisia nie je oprávnená upraviť rozpätie ujmy podľa článku 9 ods. 4. Po prvé tvrdila, že Komisia na stanovenie existencie podstatného zvýšenia dovozu použila dva rôzne zdroje údajov, a to databázu Surveillance 2 a Eurostat. Jeden zdroj sa pritom použil na stanovenie dovozu počas obdobia skorého predbežného poskytnutia informácií a pomocou druhého zdroja v kombinácii s údajne nespoľahlivou metódou sa stanovil objem dovozu počas OP. Zistenie o podstatnom zvýšení dovozu preto nebolo založené na objektívnom preskúmaní nesporných dôkazov. Skupina Sveza okrem toho tvrdila, že dovoz počas obdobia skorého predbežného poskytnutia informácií nebol ani cenovo podhodnotený ani nezahŕňal predaj pod cieľovú cenu vzhľadom na ceny Únie, a preto nemohol spôsobiť žiadnu dodatočnú ujmu.
 (211)
 Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 207, na posúdenie toho, či nárast dovozu spôsobil dodatočnú ujmu, neboli rozhodujúce ceny, ale objem dovozu. Podľa článku 9 ods. 4 tretieho pododseku základného nariadenia má Komisia povinnosť zohľadniť dodatočnú ujmu vyplývajúcu z ďalšieho podstatného zvýšenia dovozu, ktorý je predmetom prešetrovania, ak sa dovoz počas obdobia skorého predbežného poskytnutia informácií neregistroval. Keďže zvýšenie dovozu z Ruska počas tohto obdobia bolo objektívne veľmi významné, podľa tohto ustanovenia Komisia zodpovedajúcim spôsobom upravila rozpätia ujmy, pretože text článku znie „zohľadní“. V súvislosti s použitím rôznych zdrojov údajov Komisia pripomenula, že analýza vychádzala zo spoločného zdroja, ktorým sú informácie zhromaždené colnými správami, bez ohľadu na to, v ktorej databáze sú tieto informácie obsiahnuté. Komisia zároveň pripomenula, že zatiaľ čo do oboch databáz, Eurostat aj Surveillance 2, sa zadávajú rovnaké informácie, len Surveillance 2 poskytuje informácie na úrovni denných údajov potrebných na účely tejto analýzy. Pokiaľ ide o dôveryhodnosť údajov Eurostatu a metodiky na určenie objemov dovozu počas OP, Komisia potvrdila svoje stanovisko uvedené v oddiele 4.3. Komisia preto toto tvrdenie zamietla.
 (212)
 Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 168 až 177 predbežného nariadenia, ktoré sú upravené v tabuľke v predchádzajúcom texte.
 7. ZÁUJEM ÚNIE
 7.1. Záujem výrobného odvetvia Únie
 (213)
 Po predbežnom poskytnutí informácií vyvážajúci výrobca nezaradený do vzorky, spoločnosť Segezha, tvrdil, že uložením opatrení by sa poškodili výrobcovia z Únie vzhľadom na riziko odvetných opatrení zo strany ruskej vlády v kombinácií s pravdepodobným obmedzením vývozu surovín. Komisia nemala k dispozícii žiadne dôkazy, ktoré by poukazovali na akýkoľvek úmysel ruskej vlády zaviesť v reakcii na toto konanie odvetné opatrenia, preto toto tvrdenie považovala za nepodložené.
 (214)
 Po konečnom poskytnutí informácií skupina Sveza tvrdila, že je nepravdepodobné, že by antidumpingové opatrenia priniesli akýkoľvek konkrétny prínos pre výrobné odvetvie Únie, keďže vzhľadom na nedostatočnú výrobnú kapacitu Únie na uspokojenie jej dopytu sa bude v dovoze z Ruska pokračovať, ako sa zistilo po uložení opatrení. Komisia pripomenula, že cieľom opatrení nie je zablokovať dovoz z Ruska, ale vytvoriť rovnaké podmienky, ktorými sa umožní naďalej získavať brezovú preglejku z Ruska, ale za spravodlivé ceny.
 (215)
 Keďže k tomuto oddielu neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 179 až 182 predbežného nariadenia.
 7.2. Záujem neprepojených dovozcov
 (216)
 Po predbežnom poskytnutí informácií niekoľko dovozcov tvrdilo, že uloženie antidumpingových ciel by pre nich a ich zákazníkov znamenalo zvýšenie nákladov na materiály. Tieto dodatočné náklady by len ťažko mohli pokryť, a preto by ohrozili ich ziskovosť a konkurencieschopnosť. Po konečnom poskytnutí informácií združenie Birch Plywood Alliance takisto tvrdilo, že dané opatrenia by mali negatívny vplyv na dovozcov a používateľov.
 (217)
 Pokiaľ ide o hospodárske dôsledky pre dovozcov, ako sa opisuje v odôvodnení 185 predbežného nariadenia, prešetrovaním sa zistilo, že obchodná činnosť dovozcov zaradených do vzorky je zisková, s váženým priemerom zisku 4,7 %, pričom brezová preglejka tvorí rôzne podiely ich portfólia výrobkov.
 (218)
 Pripomienky týkajúce sa záujmu dovozcov po predbežnom poskytnutí informácií v súvislosti s nedostatočnou kapacitou výrobného odvetvia Únie boli rovnaké ako pripomienky používateľov a venujeme sa im ďalej v oddiele 7.3.
 (219)
 Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa záujmu neprepojených dovozcov, závery uvedené v odôvodneniach 189 až 190 predbežného nariadenia sa potvrdili.
 7.3. Záujem používateľov
 (220)
 Po predbežnom poskytnutí informácií niektoré strany tvrdili, že antidumpingové clá ohrozia ziskovosť a konkurencieschopnosť používateľov. Takisto sa tvrdilo, že posúdenie záujmu používateľov v predbežnom nariadení vychádzalo zo štúdie, ktorú si objednal navrhovateľ, a že Komisia nezohľadnila údaje, ktoré predložili dovozcovia a používatelia vo svojich dotazníkoch.
 (221)
 Pokiaľ ide o použitie údajov predložených zainteresovaným stranám, Komisia pripomenula, že posúdenie záujmu Únie vrátane záujmu používateľov bolo vykonané na základe dostupných informácií vrátane dotazníkov dovozcov a používateľov, ako aj informácií, ktoré poskytli zainteresované strany. Pokiaľ ide o vplyv na používateľov, ako sa uvádza v odôvodnení 194 predbežného nariadenia, uloženie opatrení bude mať na jednotlivých používateľov pravdepodobne rôzny vplyv, a to v závislosti od podielu nákladov na brezovú preglejku na celkových nákladoch daného odvetvia a od schopnosti preniesť náklady na nadväzujúcich spotrebiteľov. Na základe vysvetlení podrobne uvedených v odôvodneniach 194 a 195 predbežného nariadenia Komisia stanovila, že akýkoľvek negatívny vplyv opatrení na používateľov neprevažuje nad pozitívnym účinkom opatrení pre výrobcov z Únie.
 (222)
 Po predbežnom poskytnutí informácií niektoré strany tvrdili, že výrobcovia z Únie odmietli zásobovať určitých zákazníkov alebo dodávať určité výrobky.
 (223)
 Po konečnom poskytnutí informácií združenie Birch Plywood Alliance a skupina Sveza tvrdili, že nedostatočná ponuka výrobcov z Únie nie je dočasná ani daná okolnosťami, ale je štrukturálna, a že výrobcovia z Únie odmietajú zásobovať určitých zákazníkov alebo dodávať určité výrobky.
 (224)
 Komisia pripomenula, že výrobné odvetvie Únie nemá povinnosť v plnej miere pokryť dopyt Únie. Ako vyplýva z tabuliek 1 a 4 predbežného nariadenia, výrobné odvetvie Únie v skutočnosti nemá kapacitu na uspokojenie celej spotreby v Únii. V dôsledku toho sa nevyhnutne nájdu niektorí zákazníci, ktorých nebude výrobné odvetvie Únie priamo zásobovať. Ako sa však uvádza v odôvodnení 186 predbežného nariadenia, účelom opatrení nie je zastaviť ruský dovoz, ale skôr umožniť naďalej kupovať brezovú preglejku z Ruska za spravodlivé ceny, ako to bolo aj po uložení predbežných ciel.
 (225)
 Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 187 predbežného nariadenia, výrobné odvetvie Únie vybudovalo rozsiahlu sieť maloobchodníkov, vďaka ktorej sa výrobné odvetvie Únie dostane k malým zákazníkom, ktorí nemajú kapacitu na kúpu celých kontajnerov. Okrem toho, ako už bolo uvedené, každý spotrebiteľ môže naďalej kupovať od ruských výrobcov, a takisto aj od tretích krajín, ako sú Ukrajina a Bielorusko.
 (226)
 Po predbežnom poskytnutí informácií spoločnosť Blomberger Holzindustrie GmbH, ktorá je používateľom brezovej preglejky, tvrdila, že by to negatívne ovplyvnilo jej obchodnú činnosť, keďže funguje na základe dlhodobých zmlúv, ktoré nemožno zmeniť v krátkom časovom období. V deň začatia konania však boli všetky známe zainteresované strany informované o začatí konania. Oznámenie o začatí konania, ktoré bolo uverejnené v úradnom vestníku, obsahovalo podrobný harmonogram prešetrovania. Od začiatku konania bola zároveň k dispozícii verejne prístupná verzia podnetu, ktorá obsahovala informácie o údajných úrovniach dumpingu. Všetky zainteresované strany zároveň dostali v rámci skorého predbežného poskytnutia informácií dokumenty s očakávanými úrovňami ciel, a to štyri týždne pred začiatkom ich uplatňovania. Komisia v dôsledku toho dospela k záveru, že zainteresovaným stranám bolo v náležitom čase sprístupnené dostatočné množstvo informácií, pokiaľ ide o možný vplyv prešetrovania.
 (227)
 Po predbežnom poskytnutí informácií mnohí používatelia a ďalšie zainteresované strany tvrdili, že opatrenia budú mať podstatný vplyv na finančnú situáciu používateľov. Tvrdilo sa, že situáciu zhoršil najmä vývoj trhu v období po OP, konkrétne značný nárast cien, ako aj cien za dopravu, takže používatelia museli za dotknutý výrobok zaplatiť oveľa vyššiu sumu ako počas OP. Zainteresované strany tvrdili, že používatelia v situácii na trhu v období po OP už nedokážu prenášať zvýšenie cien spôsobené clami na konečných zákazníkov a že sa preto analýza vplyvu na používateľov a dovozcov v predbežnej fáze v dôsledku vývoja v období po OP stala neplatnou. V tejto súvislosti niektoré strany požiadali Komisiu, aby posúdila dostupné údaje z obdobia po OP s cieľom lepšie posúdiť záujem Únie.
 (228)
 Komisia pripomenula, že prešetrovanie dumpingu a ujmy pokrývalo obdobie od 1. júla 2019 do 30. júna 2020. Preskúmanie vývoja relevantného z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2017 do konca obdobia prešetrovania. Zistenia v tomto prešetrovaní preto vychádzajú z informácií, ktoré sa týkajú uvedeného obdobia. Komisia v tomto ohľade usúdila, že údajne neobvykle vysoké ceny dotknutého výrobku v období po OP a zvýšenie cien za dopravu majú podľa očakávania dočasný charakter a sú dôsledkom globálneho oživenia hospodárstva po pandémii COVID-19 a zvýšenia dopytu. Potvrdilo sa to aj vo výhľade Svetovej banky (23). Informácie o vývoji v období po OP, ktoré má Komisia k dispozícii, preto neviedli k zmene záverov uvedených skôr v tomto dokumente a v predbežnom nariadení.
 (229)
 Hoci sa zdalo, že je všeobecne akceptované, že sa ceny v určitom časovom momente stabilizujú, pre Komisiu bolo ťažké určiť, na akej úrovni a ako dlho bude situácia vysokého dopytu a vysokých cien trvať. V každom prípade Komisia výnimočne požiadala o údaje z obdobia po OP, najmä o objeme výroby, objeme predaja, predajných cenách a ziskovosti výrobcov z Únie, a zhromaždila názory zainteresovaných strán s cieľom ďalej posúdiť vplyv nedávneho vývoja trhu na záujem Únie v príslušnom čase.
 7.4. Záujem dodávateľov
 (230)
 Keďže neboli predložené pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 197 až 200 predbežného nariadenia.
 7.5. Iné zainteresované strany: iní výrobcovia preglejok, environmentálny záujem
 (231)
 Po predbežnom poskytnutí informácií bolo predložené tvrdenie, že Komisia prisúdila význam nepodloženým argumentom združení výrobcov preglejok z iných druhov dreva. Zároveň sa tvrdilo, že argument, že „vyššie ceny“ brezového dreva by „prilákali dopyt, ktorý tradične býva po iných druhoch dreva“, nie je logický. Komisia konštatovala, že v argumente v odôvodnení 201 predbežného nariadenia sa uvádza, že v dôsledku zníženia cien brezovej preglejky oproti cenám preglejky z iných druhov dreva došlo k určitým zmenám v dopyte po iných druhoch preglejky. Okrem Komisia toho v predbežnom nariadení zohľadnila argumenty, ktoré predložili združenia výrobcov preglejok z iných druhov dreva, no neprikladala im osobitnú dôležitosť, keďže tieto argumenty by v žiadnom prípade nezmenili záver, že opatrenia budú mať na výrobcov z Únie pozitívny vplyv.
 (232)
 Po predbežnom poskytnutí informácií vyvážajúci výrobca, spoločnosť Segezha, tvrdil, že uloženie opatrení by bolo v rozpore s Európskou zelenou dohodou, keďže by tieto opatrenia viedli k zvýšeniu úniku uhlíka. Toto tvrdenie sa však už rozoberalo v odôvodnení 202 predbežného nariadenia. Keďže neboli k dispozícii žiadne doplňujúce informácie na podporu tohto argumentu, Komisia potvrdila svoj záver z predbežného nariadenia.
 (233)
 Po konečnom poskytnutí informácií skupina Sveza tvrdila, že vyváženie záujmov, ktoré sa požaduje na základe posúdenia záujmu Únie, sa nepriklonilo v prospech výrobcov z Únie. Podľa spoločnosti Sveza sa neočakáva, že by výrobcovia z Únie mali výrazný prínos z uloženia opatrení, či už z hľadiska objemu alebo ceny. Zároveň stále nedokážu zásobovať väčšinu používateľov, pričom situácia sa ešte zhoršila v dôsledku nedostatku a rastúcich cien. Používatelia by naopak v tom istom kontexte museli niesť záťaž v podobe zvýšených nákladov, keďže nemajú inú možnosť, ako naďalej čerpať dodávky z Ruska za ceny, ktoré údajne nepodhodnocujú ceny výrobcov z Únie ani nie sú predmetom predaja pod cieľovú cenu výrobcov z Únie.
 (234)
 Komisia pripomenula, že na účely testu záujmu Únie podľa článku 21 základného nariadenia je potrebné venovať osobitnú pozornosť potrebe vylúčiť vplyv dumpingu spôsobujúceho ujmu a obnoviť efektívnu konkurenciu, zatiaľ čo opatrenia určené na základe zisteného dumpingu a ujmy sa nemusia uplatniť, ak Komisia na základe všetkých predložených informácií dospeje k záveru, že prijatie týchto opatrení nie je v záujme Únie.
 (235)
 Vyplýva z toho, že na to, aby sa opatrenia neuplatnili, musí byť vyváženie rôznych záujmov jasne v neprospech uloženia opatrení. Na rozdiel od tvrdenia skupiny Sveza nestačí, že sa test vyváženosti „neprikláňa v prospech“ uloženia opatrení. V každom prípade, ako sa vysvetľuje v predchádzajúcich odôvodneniach, Komisia podrobne analyzovala jednotlivé záujmy a vplyv, ktorý by malo uloženie opatrení, a zistila, že uloženie opatrení by jednoznačne nebolo proti záujmu Únie. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.
 7.6. Záver o záujme Únie
 (236)
 Vzhľadom na uvedené skutočnosti a ako sa opisuje v odôvodnení 202, situácia v období po OP sa považuje za dočasnú. V každom prípade z analýzy údajov z obdobia po OP vyplýva, že situácia výrobného odvetvia Únie sa výrazne nezmenila, ako sa uvádza v oddiele 4.5. Zároveň z nej vyplýva, že dovoz z Ruska na trh Únie pokračoval aj po uložení predbežných opatrení v reakcii na dopyt Únie. Komisia preto usúdila, že uloženie konečných opatrení by jasne nebolo proti záujmu Únie podľa článku 21. Komisia preto potvrdila závery uvedené v odôvodnení 204 predbežného nariadenia.
 8. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
 (237)
 Po predbežnom poskytnutí informácií niektoré strany tvrdili, že v prípade uloženia opatrení by tieto opatrenia mali mať podobu minimálnej dovoznej ceny, keďže by sa tak vyvážili záujmy jednotlivých strán, predišlo by sa nedostatku dotknutého výrobku a zaistila by sa konkurencia na trhu. Zároveň sa tvrdilo, že v prípade minimálnej dovoznej ceny by sa mal zohľadniť cenový rozdiel medzi štvorcovou a obdĺžnikovou preglejkou.
 (238)
 Komisia usúdila, že keďže sa dotknutý výrobok vyrábal a predával v širokej škále druhov, uloženie opatrení v podobe minimálnej dovoznej ceny nie je možné a ani by sa ním náležite nezohľadnila miera dumpingu.
 8.1. Konečné opatrenia
 (239)
 Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinnú súvislosť a záujem Únie, a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by sa mali uložiť konečné antidumpingové opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový dovoz dotknutého výrobku spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.
 (240)
 Na základe uvedených skutočností sa sadzby ciel, ktoré budú uložené, stanovujú takto:
 Spoločnosť
 Konečné antidumpingové clo
 Zheshartsky LРK LLC
 15,80 %
 Skupina Sveza
 14,40 %
 Syktyvkar Plywood Mill
 15,72 %
 Ostatné spolupracujúce spoločnosti
 14,85 %
 Všetky ostatné spoločnosti
 15,80 %
 (241)
 Individuálne antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti stanovené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení v rámci tohto prešetrovania. Odzrkadľujú preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby sa uplatňujú výlučne na dovoz dotknutého výrobku s pôvodom v dotknutej krajine a vyrábaného vymenovanými právnymi subjektmi. Na dovoz dotknutého výrobku vyrobeného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je osobitne uvedená v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s danými osobitne uvedenými subjektmi by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemali by sa naň vzťahovať žiadne individuálne antidumpingové colné sadzby.
 (242)
 Ak spoločnosť následne zmení názov svojho subjektu, môže požiadať o uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb. Žiadosť sa musí adresovať Komisii (24). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmenou názvu spoločnosti nie je dotknuté jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje, v Úradnom vestníku Európskej únie sa uverejní nariadenie o zmene názvu.
 (243)
 S cieľom minimalizovať riziko obchádzania vzhľadom na rozdiel v colných sadzbách je potrebné prijať osobitné opatrenia, ktorými sa zabezpečí uplatňovanie individuálnych antidumpingových ciel. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú individuálne antidumpingové clá, musia colným orgánom členských štátov predložiť platnú obchodnú faktúru. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia. Na tovar, ktorý sa dovezie bez takejto faktúry, by sa malo vzťahovať antidumpingové clo uplatňované na „všetky ostatné spoločnosti“.
 (244)
 Hoci je predloženie tejto faktúry nevyhnutné na to, aby colné orgány členských štátov mohli na dovoz uplatniť individuálne sadzby antidumpingového cla, nejde o jediný prvok, ktorý majú colné orgány zohľadňovať. Colné orgány členských štátov totiž aj v prípade, že sa tovar predkladá s faktúrou spĺňajúcou všetky požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia, musia vykonať svoje zvyčajné kontroly a môžu si podobne ako vo všetkých ostatných prípadoch vyžiadať ďalšie doklady (prepravné doklady atď.), aby mohli overiť správnosť údajov uvedených vo vyhlásení a zabezpečiť, že následné uplatnenie nižšej colnej sadzby je odôvodnené v súlade s colnými predpismi. S cieľom zabezpečiť riadne presadzovanie antidumpingových ciel by sa antidumpingové clo pre všetky ostatné spoločnosti nemalo vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí počas obdobia prešetrovania nevyvážali do Únie.
 8.2. Konečný výber predbežných ciel
 (245)
 Vzhľadom na zistené dumpingové rozpätia a so zreteľom na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie by sa sumy zabezpečené prostredníctvom predbežného antidumpingového cla, ktoré bolo uložené predbežným nariadením, mali vybrať s konečnou platnosťou až po úroveň stanovenú týmto nariadením.
 (246)
 Keďže sadzby konečného cla sú nižšie ako sadzby predbežného cla, sumy, ktoré boli zabezpečené nad rámec sadzieb konečného antidumpingového cla, by sa mali uvoľniť.
 9. PONUKY ZÁVÄZKU
 (247)
 Po konečnom poskytnutí informácií v lehote uvedenej v článku 8 ods. 2 základného nariadenia predložili ponuky na cenový záväzok dvaja ruskí vyvážajúci výrobcovia: SPM a UPG.
 (248)
 Podľa článku 8 základného nariadenia musia byť ponuky cenového záväzku primerané na odstránenie škodlivých účinkov dumpingu a ich akceptovanie sa nesmie považovať za neuskutočniteľné. Komisia posúdila ponuky vzhľadom na tieto kritériá a usúdila, že ich akceptovanie by bolo neuskutočniteľné z týchto dôvodov.
 (249)
 Obidve spoločnosti vyrábajú a predávajú stovky druhov výrobku s výraznými rozdielmi v cenách. Jedna zo spoločností navrhla len jednu minimálnu dovoznú cenu, čo by v súvislosti s rôznymi druhmi výrobku viedlo k vážnym rizikám krížovej kompenzácie. Druhý vyvážajúci výrobca ponúkol minimálnu dovoznú cenu, ktorá by v prípade väčšiny druhov výrobku bola pod úrovňou ceny nespôsobujúcej ujmu a pod úrovňami náležite zohľadňujúcimi dumpingové rozpätie. Úroveň navrhovanej minimálnej dovoznej ceny preto nebola dostatočná na to, aby sa odstránili škodlivé účinky dumpingu.
 (250)
 Jeden výrobca navrhol, aby sa minimálna dovozná cena indexovala na základe vývoja cien brezovej guľatiny, zatiaľ čo druhý nenavrhol žiadnu indexáciu. Hoci by indexácia bola potrebná vzhľadom na cenovú volatilitu na trhu, Komisia usúdila, že v navrhovanom indexe sa nezohľadňuje vývoj predajných cien. Navrhovaný index sa preto považoval za nepresný.
 (251)
 Druhy a modely brezovej preglejky sa jeden od druhého nedajú ľahko odlíšiť fyzickou kontrolou. Predovšetkým by bolo veľmi ťažké len fyzickou kontrolou posúdiť druh poťahu. Bez podrobnej laboratórnej analýzy by colné orgány neboli schopné určiť, či dovážaný výrobok zodpovedá deklarovanému výrobku.
 (252)
 Komisia zaslala žiadateľom listy, v ktorých uviedla dôvody zamietnutia ponúknutých záväzkov.
 (253)
 Spoločnosť UPG k tomuto listu predložila pripomienky, no neposkytla žiadne argumenty, ktoré by ovplyvnili dôvody na zamietnutie ponúk. Tieto pripomienky boli zainteresovaným stranám sprístupnené v spise v tejto veci.
 (254)
 Komisia usúdila, že ponuky záväzku sú nevykonateľné, a teda neuskutočniteľné v zmysle článku 8 základného nariadenia, a to z dôvodov uvedených v odôvodneniach 247 až 251, a preto ich zamietla.
 10. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
 (255)
 Podľa článku 109 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (25), ak sa má v nadväznosti na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie vrátiť určitá suma, sadzbou úroku, ktorá sa má zaplatiť, by mala byť sadzba, ktorú Európska centrálna banka uplatňuje na svoje hlavné refinančné operácie, uverejnená v sérii C Úradného vestníka Európskej únie v prvý kalendárny deň každého mesiaca.
 (256)
 Článok 3 tohto nariadenia obsahuje zmenu týkajúcu sa názvov siedmich vyvážajúcich výrobcov skupiny Sveza a názvu spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu nezaradeného do vzorky po zmene názvu, ktorá bola Komisii oznámená 28. júla 2021 a ktorá nijak neovplyvnila zistenia tohto prešetrovania. Výber predbežných ciel sa bude vzťahovať na názvy spoločností zmenené podľa článku 3 tohto nariadenia.
 (257)
 Výbor zriadený článkom 15 ods. 1 základného nariadenia nevydal stanovisko.
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 1. Ukladá sa konečné antidumpingové clo na dovoz preglejky pozostávajúcej výlučne z drevených listov, s každou vrstvou nepresahujúcou 6 mm hrúbky, s vonkajšími vrstvami dreva uvedeného v podpoložke 4412 33, aspoň s jednou vonkajšou vrstvou z brezového dreva, tiež potiahnutou, s pôvodom v Rusku, v súčasnosti patriacej pod číselný znak KN ex 4412 33 00 (kód TARIC 4412330010).
 2. Sadzby konečného antidumpingového cla uplatniteľné na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením sú pre výrobok opísaný v odseku 1, ktorý vyrobili nižšie uvedené spoločnosti, takéto:
 Spoločnosť
 Konečné antidumpingové clo
 Doplnkový kód TARIC
 Zheshartsky LРK LLC
 15,80 %
 C661
 Skupina Sveza zložená zo siedmich vyvážajúcich výrobcov: „SVEZA Tyumen“ spoločnosť s ručením obmedzeným; akciová spoločnosť „SVEZA Ust-Izhora“; akciová spoločnosť „SVEZA Verhnaya Sinyachiha“; akciová spoločnosť „SVEZA Kostroma“; akciová spoločnosť „SVEZA Manturovo“; akciová spoločnosť „SVEZA Novator“; spoločnosť s ručením obmedzeným „Sveza Uralskiy“
 14,40 %
 C659
 Syktyvkar Plywood Mill Ltd.
 15,72 %
 C660
 Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe
 14,85 %
 Všetky ostatné spoločnosti
 15,80 %
 C999
 3. Uplatňovanie individuálnych colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá musí obsahovať vyhlásenie s dátumom a podpisom pracovníka subjektu, ktorý takúto faktúru vystavil, s uvedením jeho mena a funkcie, v tomto znení: „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že (objem) (dotknutého výrobku) predaného na vývoz do Európskej únie, na ktoré sa vzťahuje táto faktúra, vyrobila spoločnosť (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v [názov dotknutej krajiny]. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“ Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo uplatňované na všetky ostatné spoločnosti.
 4. Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
 Článok 2
 Sumy zabezpečené prostredníctvom predbežného antidumpingového cla podľa vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2021/940 sa vyberajú s konečnou platnosťou. Sumy zabezpečené nad rámec sadzieb konečného antidumpingového cla sa uvoľňujú.
 Článok 3
 Článok 1 ods. 2 možno zmeniť tak, že sa doplní o nových vyvážajúcich výrobcov z Ruska, pre ktorých sa stanoví primeraný vážený priemer sadzby antidumpingového cla pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky. Nový vyvážajúci výrobca poskytne dôkazy o tom, že:
 a)
 nevyvážal tovar opísaný v článku 1 ods. 1 počas obdobia prešetrovania (od 1. júla 2019 do 30. júna 2020),
 b)
 nie je prepojený s vývozcom ani výrobcom, ktorý podlieha opatreniam uloženým týmto nariadením, a
 c)
 po uplynutí obdobia prešetrovania skutočne vyvážal dotknutý výrobok alebo prijal neodvolateľný zmluvný záväzok vyviezť do Únie značné množstvo tohto výrobku.
 Článok 4
 1. Článok 1 ods. 2 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/940 sa mení takto:
 „Skupina Sveza zložená zo siedmich vyvážajúcich výrobcov: JSC „SVEZA Manturovo“; JSC „SVEZA Novator“; Tyumen Plywood Plant Limited; JSC „SVEZA Ust-Izhora“; JSC „SVEZA Uralskiy“; JSC „SVEZA Kostroma“; JSC „SVEZA Verhnaya Sinyachiha““
 sa nahrádza textom
 „Skupina Sveza zložená zo siedmich vyvážajúcich výrobcov: „SVEZA Tyumen“ spoločnosť s ručením obmedzeným; akciová spoločnosť „SVEZA Ust-Izhora“; akciová spoločnosť „SVEZA Verhnaya Sinyachiha“; akciová spoločnosť „SVEZA Kostroma“; akciová spoločnosť „SVEZA Manturovo“; akciová spoločnosť „SVEZA Novator“; spoločnosť s ručením obmedzeným „Sveza Uralskiy““.
 2. Príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2021/940 sa mení takto:
 „Murashi Plywood Factory“
 sa nahrádza názvom
 „LLC Murashinskiy plywood plant“.
 3. Tento článok sa uplatňuje na účely článku 2 od 11. júna 2021.
 Článok 5
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 8. novembra 2021
 Za Komisiu
 predsedníčka
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.
 (2) Ú. v. EÚ C 428, 11.12.2020, s. 27.
 (3) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/940 z 10. júna 2021, ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz brezovej preglejky s pôvodom v Rusku (Ú. v. EÚ L 205, 11.6.2021, s. 47).
 (4) Pozri archívne číslo t21.004885.
 (5) Tieto podania sa týkajú odpovedí na dotazník od spoločnosti Zhesharsky a odpovede na písomné upozornenie na nedostatky z 18. januára 2021. Takisto možno uviesť odkaz na správu o krížovej kontrole na diaľku.
 (6) Pozri archívne číslo t21.004918.
 (7) Výmenný kurz EUR/RUB: 7/2019 = 70,907; 8/2019 = 73,216; 9/2019 = 71,411; 10/2019 = 71,086; 11/2019 = 70,577; 12/2019 = 69,987; 1/2020 = 68,769; 2/2020 = 69,911; 3/2020 = 82,426; 4/2020 = 81,745; 5/2020 = 79,233; 6/2020 = 78,038.
 (8) Vážený priemer výmenného kurzu za obdobie od júla 2019 do februára 2020 = 70,73.
 (9) Pokiaľ ide o metodiku použitú na stanovenie normálnej hodnoty pre určitý typ čísla výrobku, Komisia využíva súbor údajov EUCOP len v prípade absencie predaja na domácom trhu a tým aj údajov DMCOP pre tento typ čísla výrobku. Súbor údajov EUCOP poskytuje priame výrobné náklady pre každý typ čísla výrobku predávaného na trhu EÚ a DMCOP na domácich trhoch.
 (10) Rozsudok z 26. októbra 2016, PT Musim Mas/Rada, C-468/15 P, EU:C:2016:803, body 43 a 55 až 59.
 (11) Pozri aj rozsudok zo 14. júla 2021, Interpipe Niko Tube LLC/Komisia, T-716/19. ECLI:EU:T:2021:457, body 162 až 163.
 (12) Rozsudok zo 14. júla 2021, Interpipe Niko Tube LLC/Komisia, T-716/19. ECLI:EU:T:2021:457, bod 163.
 (13) Rozsudok z 13. októbra 1993, Matsushita/Rada, C-104/90, EU:C:1993:837, bod 14. Pozri aj rozsudok z 10. marca 2009, Interpipe Niko Tube a Interpipe NTRP/Rada, T-249/06, EU:T:2009:62, bod 185.
 (14) Pozri analogicky vec T-26/12 PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas)/Rada, rozsudok Všeobecného súdu z 25. júna 2015, bod 60.
 (15) Vec T-26/12 PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas)/Rada, rozsudok Všeobecného súdu z 25. júna 2015, bod 62.
 (16) Spojené veci C-191/09 P a C-200/09 P, Rada a Komisia/Interpipe Niko Tube a Interpipe NTRP, rozsudok Súdneho dvora zo 16. februára 2012, body 50 až 69.
 (17) Uvedené v poznámkach pod čiarou č. 15 a 16.
 (18) Zdroj údajov Eurostat, upravené uplatnením metodiky vysvetlenej v oddiele 4.3.1.
 (19) Kód TARIC: 4412330010
 (20) Číselný znak KN: 4412 33 00
 (21) Tento pomer sa od uverejnenia predbežného nariadenia mierne zmenil na 79 %, keďže boli k dispozícii novšie údaje o štatistikách dovozu pokrývajúce širšie časové obdobie. Komisia použila údaje TARIC za celý mesiac, a to od začiatku prešetrovania až po uverejnenie skorého predbežného poskytnytia informácií (november 2020 až apríl 2021).
 (22) Pomer (TARIC/KN) objemu dovozu celého číselného znaku KN k objemu dovozu dotknutého výrobku na základe údajov TARIC po začatí konania pre „ostatné tretie krajiny“ sa stanovil na 8 %.
 (23) Odhad Svetovej banky týkajúci sa predpovedanej stabilizácie cien hlavných komoditných výrobkov počas roku 2021.
 Svetová banka, Commodity Prices to Stabilize after Early 2021 Gains, Supported by Global Economic Recovery (Ceny komodít sa po zvýšení na začiatku roka 2021 ustália, aj vďaka globálnemu oživeniu hospodárstva), https://www.worldbank.org/en/news/press-release/2021/04/20/commodity-prices-to-stabilize-after-early-2021.
 (24) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Wetstraat 170 Rue de la Loi, 1040 Brussels, Belgium.
 (25) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).
 PRÍLOHA
 Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky
 Názov
 Doplnkový kód TARIC
 Arkhangelsk Plywood Plant JSC
 C662
 CJSC Murom
 C663
 LLC InvestForest
 C664
 Joint Stock Company Bryansk Plywood Mill
 C665
 Joint-Stock Company Krasnyi Yakor
 C666
 Limited Liability Company Fanernyiy Zavod
 C667
 Limited Liability Company UPM-Kymmene Chudovo
 C668
 LLC Murashinskiy plywood plant
 C669
 Parfino Plywood Factori
 C670
 ZAO Plyterra
 C671
 Plywood Plant Vlast Truda JSC
 C672
 Limited Liability Company Vyatsky Plywood Mill
 C673