text:
 24.11.2005
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 306/32
 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
 nr 101/2005,
 8. juuli 2005,
 millega muudetakse EMP lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)
 EMP ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi “leping”, eriti selle artiklit 98,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Lepingu II lisa on muudetud EMP ühiskomitee 9. juuli 2004. aasta otsusega nr 100/2004. (1).
 (2)
 Komisjoni 25. jaanuari 2005. aasta otsus 2005/53/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/5/EÜ artikli 3 lõike 3 punkti e kohaldamise kohta raadioseadmete suhtes, mis on ette nähtud osalemiseks automaatses identifitseerimissüsteemis (AIS), (2) tuleb lepingusse inkorporeerida.
 (3)
 Otsusega 2005/53/EÜ on alates 26. juulist 2005 kehtetuks tunnistatud komisjoni otsus 2003/213/EÜ, (3) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta,
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Lepingu II lisa XVIII peatükki muudetakse järgmiselt.
 1.
 Punkti 4zzm (komisjoni otsus 2004/71/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:
 “4zzn.
 32005 D 0053: Komisjoni otsus 2005/53/EÜ, 25. jaanuar 2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/5/EÜ artikli 3 lõike 3 punkti e kohaldamise kohta raadioseadmete suhtes, mis on ette nähtud osalemiseks automaatses identifitseerimissüsteemis (AIS) (ELT L 22, 26.1.2005, lk 14).”
 2.
 Punkt 4zzl (komisjoni otsus 2003/213/EÜ) jäetakse välja alates 26. juulist 2005.
 Artikkel 2
 Otsuse 2005/53/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub 9. juulil 2005, tingimusel et EMP ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated. (4)
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
 Brüssel, 8. juuli 2005
 EMP ühiskomitee nimel
 eesistuja
 HSH Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 (1) ELT L 376, 23.12.2004, lk 25.
 (2) ELT L 22, 26.1.2005, lk 14
 (3) ELT L 81, 28.3.2003, lk 46.
 (4) Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 15.7.2010
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 181/26
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 NR 57/2010
 z dnia 30 kwietnia 2010 r.
 zmieniająca Protokół 31 do Porozumienia EOG w sprawie współpracy w konkretnych dziedzinach poza czterema swobodami
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zmienione Protokołem dostosowującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej „Porozumieniem”, w szczególności jego art. 86 i 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Protokół 31 do Porozumienia został zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 16/2010 z dnia 29 stycznia 2010 r. (1).
 (2)
 Należy rozszerzyć współpracę pomiędzy Umawiającymi się Stronami Porozumienia w celu włączenia zalecenia Parlamentu Europejskiego i Rady 2009/C 155/01 z dnia 18 czerwca 2009 r. w sprawie ustanowienia europejskich ram odniesienia na rzecz zapewniania jakości w kształceniu i szkoleniu zawodowym (2).
 (3)
 Należy rozszerzyć współpracę pomiędzy Umawiającymi się Stronami Porozumienia w celu włączenia zalecenia Parlamentu Europejskiego i Rady 2009/C 155/02 z dnia 18 czerwca 2009 r. w sprawie ustanowienia europejskiego systemu transferu osiągnięć w kształceniu i szkoleniu zawodowym (ECVET) (3),
 STANOWI, CO NASTĘPUJE:
 Artykuł 1
 W art. 4 ust. 8 Protokołu 31 do Porozumienia dodaje się tiret w brzmieniu:
 „—
 32009 H 0708(01): zalecenie Parlamentu Europejskiego i Rady 2009/C 155/01 z dnia 18 czerwca 2009 r. w sprawie ustanowienia europejskich ram odniesienia na rzecz zapewniania jakości w kształceniu i szkoleniu zawodowym (Dz.U. C 155 z 8.7.2009, s. 1),
 —
 32009 H 0708(02): zalecenie Parlamentu Europejskiego i Rady 2009/C 155/02 z dnia 18 czerwca 2009 r. w sprawie ustanowienia europejskiego systemu transferu osiągnięć w kształceniu i szkoleniu zawodowym (ECVET) (Dz.U. C 155 z 8.7.2009, s. 11).”.
 Artykuł 2
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie w dniu następującym po złożeniu ostatniej notyfikacji do Wspólnego Komitetu EOG na mocy art. 103 ust. 1 Porozumienia (4).
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w sekcji EOG oraz w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli dnia 30 kwietnia 2010 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 Alan SEATTER
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 101 z 22.4.2010, s. 26.
 (2) Dz.U. C 155 z 8.7.2009, s. 1.
 (3) Dz.U. C 155 z 8.7.2009, s. 11.
 (4) Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.


text:
 Avis juridique important
 |
 21984A1005(01)
 Συμφωνία υπό μορφή ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας, αφενός, και της κυβέρνησης της Δανίας και της τοπικής κυβέρνησης των νήσων Φερόε, αφετέρου, για τον καθορισμό μέτρων σχετικά με την αλιεία του σολομού στα ύδατα του Βόρειου Ατλαντικού
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. L 264 της 05/10/1984 σ. 0002
 ***** ΣΥΜΦΩΝΙΑ υπό μορφή ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας, αφενός, και της κυβέρνησης της Δανίας και της τοπικής κυβέρνησης των νήσων Φερόε, αφετέρου, για τον καθορισμό μέτρων σχετικά με την αλιεία του σολομού στα ύδατα του Βόρειου Ατλαντικού Α. Επιστολή της τοπικής κυβέρνησης των νήσων Φερόε Κύριε, Οι αρχές των νήσων Φερόε σημείωσαν το γεγονός ότι η Ευρωπαϊκή Οικονομική Κοινότητα εξέφρασε τις ανησυχίες της όσον αφορά την αλιεία σολομού στα ύδατα των νήσων Φερόε. Έχω την τιμή να σας επιβεβαιώσω ότι οι αρχές των νήσων Φερόε ανέλαβαν να εφαρμόσουν τους κατωτέρω περιορισμούς όσον αφορά την αλιεία σολομού στα ύδατα των νήσων Φερόε, έως ότου θεσπισθούν ρυθμιστικά μέτρα στο πλαίσιο της σύμβασης για τη διατήρηση του σολομού στο Βόρειο Ατλαντικό κατά την αλιευτική περίοδο που αναφέρεται παρακάτω: 1. Οι αρχές των νήσων Φερόε θα περιορίσουν τη συνολική ποσότητα των αλιευμάτων σολομού στα ύδατα των νήσων Φερόε (αλιευτική ζώνη που υπόκειται στη δικαιοδοσία των νήσων Φερόε), σε 625 τόνους βάρους νωπών, μη εκσπλαχνισμένων ιχθύων, για την περίοδο από την 1η Οκτωβρίου 1984 έως τις 31 Μαΐου 1985. 2. Ο σολομός δεν θα αλιεύεται πέρα από την περίοδο αλιείας που αναφέρεται στην παράγραφο 1. Θα σας ήμουν ευγνώμων αν θελήσετε να επιβεβαιώσετε ότι η Ευρωπαϊκή Οικονομική Κοινότητα συμφωνεί με τα ανωτέρω. Δεχθείτε, παρακαλώ, Κύριε, τη διαβεβαίωση της βαθύτατης εκτίμησής μου. Για την τοπική κυβέρνηση των νήσων Φερόε Β. Επιστολή της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας Κύριε, Έχω την τιμή να σας γνωρίσω λήψη της σημερινής σας επιστολής, της οποίας το περιεχόμενο είναι το εξής: «Οι αρχές των νήσων Φερόε σημείωσαν το γεγονός ότι η Ευρωπαϊκή Οικονομική Κοινότητα εξέφρασε τις ανησυχίες της όσον αφορά την αλιεία σολομού στα ύδατα των νήσων Φερόε. Έχω την τιμή να σας επιβεβαιώσω ότι οι αρχές των νήσων Φερόε ανέλαβαν να εφαρμόσουν τους κατωτέρω περιορισμούς όσον αφορά την αλιεία σολομού στα ύδατα των νήσων Φερόε, έως ότου θεσπισθούν ρυθμιστικά μέτρα στο πλαίσιο της σύμβασης για τη διατήρηση του σολομού στο Βόρειο Ατλαντικό κατά την αλιευτική περίοδο που αναφέρεται παρακάτω: 1. Οι αρχές των νήσων Φερόε θα περιορίσουν τη συνολική ποσότητα των αλιευμάτων σολομού στα ύδατα των νήσων Φερόε (αλιευτική ζώνη που υπόκειται στη δικαιοδοσία των νήσων Φερόε), σε 625 τόνους βάρους νωπών, μη εκσπλαχνισμένων ιχθύων, για την περίοδο από την 1η Οκτωβρίου 1984 έως τις 31 Μαΐου 1985. 2. Ο σολομός δεν θα αλιεύεται πέρα από την περίοδο αλιείας που αναφέρεται στην παράγραφο 1. Θα σας ήμουν ευγνώμων αν θελήσετε να επιβεβαιώσετε ότι η Ευρωπαϊκή Οικονομική Κοινότητα συμφωνεί με τα ανωτέρω.» Έχω την τιμή να σας πληροφορήσω ότι η Κοινότητα έλαβε γνώση του περιεχομένου της επιστολής σας. Δεχθείτε, παρακαλώ, Κύριε, τη διαβεβαίωση της βαθύτατης εκτίμησής μου. Εξ ονόματος του Συμβουλίου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων


type: legislation

text:
 12.7.2012
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 180/14
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 625/2012 DELLA COMMISSIONE
 dell'11 luglio 2012
 recante fissazione del coefficiente di attribuzione da applicare alle domande di titoli di importazione presentate dal 29 giugno al 6 luglio 2012 nell'ambito del sottocontingente III del contingente tariffario aperto dal regolamento (CE) n. 1067/2008 per il frumento tenero di qualità diversa dalla qualità alta
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
 visto il regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio, del 22 ottobre 2007, recante organizzazione comune dei mercati agricoli e disposizioni specifiche per taluni prodotti agricoli (regolamento «unico OCM») (1),
 visto il regolamento (CE) n. 1301/2006 della Commissione, del 31 agosto 2006, recante norme comuni per la gestione dei contingenti tariffari per l'importazione di prodotti agricoli soggetti a un regime di titoli di importazione (2), in particolare l'articolo 7, paragrafo 2,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Il regolamento (CE) n. 1067/2008 della Commissione (3) ha aperto un contingente tariffario annuo globale per l'importazione di 3 112 030 tonnellate di frumento tenero di qualità diversa dalla qualità alta. Detto contingente è suddiviso in quattro sottocontingenti.
 (2)
 L'articolo 3, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 1067/2008 ha suddiviso il sottocontingente III (numero d'ordine 09.4125) in quattro sottoperiodi trimestrali e ha fissato in 594 597 tonnellate il quantitativo per il sottoperiodo n. 3, per il periodo dal 1o luglio al 30 settembre 2012.
 (3)
 Dalla comunicazione effettuata a norma dell'articolo 4, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 1067/2008, risulta che le domande presentate dalle ore 13 (ora di Bruxelles) del 29 giugno 2012 alle ore 13 (ora di Bruxelles) del 6 luglio 2012, secondo il disposto dell'articolo 4, paragrafo 1, secondo comma, dello stesso regolamento, superano i quantitativi disponibili. Occorre pertanto determinare in che misura si possa procedere al rilascio dei titoli di importazione, fissando il coefficiente di attribuzione da applicare ai quantitativi richiesti.
 (4)
 È inoltre opportuno che non siano più rilasciati titoli di importazione nell'ambito del sottocontingente III di cui al regolamento (CE) n. 1067/2008 per il sottoperiodo contingentale in corso.
 (5)
 Ai fini di un'efficace gestione della procedura di rilascio dei titoli di importazione, il presente regolamento deve entrare in vigore a decorrere dalla data di pubblicazione,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 1. Ogni domanda di titolo d'importazione nell'ambito del sottocontingente III di cui all'articolo 3, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1067/2008, presentata dalle ore 13 (ora di Bruxelles) del 29 giugno 2012 alle ore 13 (ora di Bruxelles) del 6 luglio 2012, dà luogo al rilascio di un titolo per i quantitativi richiesti previa applicazione di un coefficiente di attribuzione del 2,634753 %.
 2. È sospeso, per il sottoperiodo contingentale in corso, il rilascio di titoli per i quantitativi richiesti a partire dalle ore 13 (ora di Bruxelles) del 6 luglio 2012 nell'ambito del sottocontingente III di cui all'articolo 3, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1067/2008.
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, l'11 luglio 2012
 Per la Commissione, a nome del presidente
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Direttore generale dell'Agricoltura e dello sviluppo rurale
 (1) GU L 299 del 16.11.2007, pag. 1.
 (2) GU L 238 dell'1.9.2006, pag. 13.
 (3) GU L 290 del 31.10.2008, pag. 3.


text:
 Fógra dlíthiúil tábhachtach
 |
 12008M/PRO/35
 Leagan comhdhlúite den Chonradh ar an Aontas Eorpach - PRÓTACAIL - Prótacal (Uimh. 35) maidir le hAirteagal 40.3.3 de Bhunreacht na hÉireann
 Official Journal 115 , 09/05/2008 P. 0321 - 0321
 PRÓTACAL (Uimh. 35)MAIDIR LE hAIRTEAGAL 40.3.3 DE BHUNREACHT NA hÉIREANNTÁ NA hARDPHÁIRTITHE CONARTHACHA,TAR ÉIS COMHAONTÚ ar na forálacha seo a leanas, a chuirfear i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach agus leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh agus leis an gConradh ag bunú an Chomhphobail Eorpaigh do Fhuinneamh Adamhach:Ní dhéanfaidh aon ní sna Conarthaí, sa Chonradh ag bunú an Chomhphobail Eorpaigh do Fhuinneamh Adamhach ná sna Conarthaí agus sna hIonstraimí ag leasú nó ag forlíonadh na gConarthaí sin aon difear d'Airteagal 40.3.3. de Bhunreacht na hÉireann do chur chun feidhme in Éirinn.--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 7.5.2011
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 139/17
 Hotărârea Tribunalului din 21 martie 2011 — Visti Beheer/OAPI — Meister (GOLD MEISTER)
 (Cauza T-372/09) (1)
 (Marcă comunitară - Procedură de opoziție - Cerere de înregistrare a mărcii comunitare figurative GOLD MEISTER - Mărcile naționale și comunitare verbale anterioare MEISTER - Motiv relativ de refuz - Risc de confuzie - Articolul 8 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 207/2009)
 2011/C 139/32
 Limba de procedură: germana
 Părțile
 Reclamantă: Visti Beheer BV (Helmond, Țările de Jos) (reprezentant: A. Herbetz, avocat)
 Pârât: Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (reprezentant: S. Schäffner, agent)
 Cealaltă parte în procedura care s-a aflat pe rolul camerei de recurs a OAPI, intervenientă la Tribunal: Meister & Co. AG (Wollerau, Elveția) (reprezentant: V. Knies, avocat)
 Obiectul
 Acțiune formulată împotriva Deciziei Camerei întâi de recurs a OAPI din 26 iulie 2009 (cauza R 1465/2008-1), având ca obiect o procedură de opoziție între Meister & Co. AG și Visti Beheer BV
 Dispozitivul
 1.
 Respinge acțiunea.
 2.
 Obligă Beheer BV să suporte propriile cheltuieli de judecată, precum și cheltuielile de judecată efectuate de OAPI.
 3.
 Meister & Co. AG suportă propriile cheltuieli de judecată.
 (1) JO C 282, 21.11.2009


text:
 Avis juridique important
 |
 22000D1123(25)
 Besluit van het Gemengd Comité van de EER nr. 100/1999 van 30 juli 1999 tot wijziging van Protocol nr. 31 (Samenwerking op specifieke gebieden buiten de vier vrijheden) bij de EER-Overeenkomst
 Publicatieblad Nr. L 296 van 23/11/2000 blz. 0079 - 0080
 Besluit van het Gemengd Comité van de EERnr. 100/1999van 30 juli 1999tot wijziging van Protocol nr. 31 (Samenwerking op specifieke gebieden buiten de vier vrijheden) bij de EER-OvereenkomstHET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER,Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, aangepast bij het Protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna "de overeenkomst" genoemd, inzonderheid op de artikelen 86 en 98,Overwegende hetgeen volgt:(1) Protocol nr. 31 bij de overeenkomst werd gewijzigd bij Besluit nr. 90/1999 van het Gemengd Comité van de EER van 25 juni 1999(1).(2) Het is wenselijk de samenwerking tussen de partijen bij de overeenkomst uit te breiden tot de experimentele acties in verband met het kaderprogramma voor cultuur in het begrotingsjaar 1999.(3) Protocol nr. 31 bij de overeenkomst dient derhalve te worden gewijzigd, teneinde bedoelde uitgebreide samenwerking in 1999 mogelijk te maken,BESLUIT:Artikel 1Aan artikel 13 van Protocol nr. 31 bij de overeenkomst wordt het volgende lid toegevoegd: "5. De EVA-staten nemen met ingang van 1 januari 1999 deel aan de communautaire acties waarop de volgende in de algemene begroting van de Europese Unie voor het begrotingsjaar 1999 opgenomen begrotingslijn betrekking heeft:- B3-2 0 0 5: 'Experimentele acties in verband met het kaderprogramma voor cultuur'.".Artikel 2In de leden 2 en 3 van artikel 13 van Protocol nr. 31 bij de overeenkomst wordt "leden 1 en 4" vervangen door "leden 1, 4 en 5".Artikel 3Dit besluit treedt in werking op 31 juli 1999, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comité van de EER hebben plaatsgevonden.Het is van toepassing met ingang van 1 januari 1999.Artikel 4Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen.Gedaan te Brussel, 30 juli 1999.Voor het Gemengd Comité van de EERDe voorzitterN. v. Liechtenstein(1) Zie bladzijde 53 van dit Publicatieblad.


text:
 17.10.2017
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 266/1
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) 2017/1862
 z dnia 16 października 2017 r.
 zmieniające rozporządzenie (WE) nr 1235/2008 ustanawiające szczegółowe zasady wykonania rozporządzenia Rady (WE) nr 834/2007 w odniesieniu do ustaleń dotyczących przywozu produktów ekologicznych z krajów trzecich
 (Tekst mający znaczenie dla EOG)
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Rady (WE) nr 834/2007 z dnia 28 czerwca 2007 r. w sprawie produkcji ekologicznej i znakowania produktów ekologicznych i uchylające rozporządzenie (EWG) nr 2092/91 (1), w szczególności art. 38 lit. d),
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 W rozporządzeniu Komisji (WE) nr 1235/2008 (2) przewidziano termin składania przez jednostki certyfikujące i organy kontroli wniosków o uznanie dla celów przywozu produktów wykazujących zgodność zgodnie z art. 32 rozporządzenia (WE) nr 834/2007. Ponieważ wprowadzenie w życie przepisów dotyczących przywozu produktów wykazujących zgodność jest wciąż w fazie oceny i związane z nimi wytyczne, wzory, kwestionariusze i niezbędny elektroniczny system transmisji są nadal w fazie przygotowania, należy wydłużyć termin składania wniosków przez jednostki certyfikujące i organy kontroli.
 (2)
 Środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Komitetu ds. Produkcji Ekologicznej,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 W art. 4 ust. 1 rozporządzenia (WE) nr 1235/2008 datę „31 października 2017 r.” zastępuje się datą „31 października 2018 r.”.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie siódmego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 16 października 2017 r.
 W imieniu Komisji
 Jean-Claude JUNCKER
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 189 z 20.7.2007, s. 1.
 (2) Rozporządzenie Komisji (WE) nr 1235/2008 z dnia 8 grudnia 2008 r. ustanawiające szczegółowe zasady wykonania rozporządzenia Rady (WE) nr 834/2007 w odniesieniu do ustaleń dotyczących przywozu produktów ekologicznych z krajów trzecich (Dz.U. L 334 z 12.12.2008, s. 25).


type: wikipedia

text:
Funktionaalinen ohjelmointi eli funktio-ohjelmointi on ohjelmointiparadigma, joka perustuu matemaattisten funktioiden käyttöön ja tarkemmin lambdakalkyyliin. Puhtaasti funktionaalisissa ohjelmissa ei ole lainkaan tilaa eikä siten myöskään sijoituslausetta tai silmukoita: muuttujaan ei voida sijoittaa uutta arvoa, ja suuret tietomäärät käsitellään rekursion avulla. Toisin kuin imperatiivisessa ohjelmoinnissa, funktiolla ei ole sivuvaikutuksia eli sen arvo on aina sama samoilla parametreilla.
 Monet funktionaaliset ohjelmointikielet eivät ole puhtaasti funktionaalisia, vaan tukevat myös tilamuuttujia ja sivuvaikutuksia. Puhtaudella on joitain ongelmallisia kohtia, kuten monimutkainen syötön ja tulostuksen toteutus, joka vastaavasti on helppo toteuttaa jos sivuvaikutukset sallitaan. Silti ohjelmointikieltä pidetään funktionaalisena, mikäli sillä pääsääntöisesti ohjelmoidaan kuten puhtaasti funktionaalisilla kielillä.
 Yliopistoissa suosituimpia funktionaalisia ohjelmointikieliä ovat Scheme ja Haskell sekä symboliseen matematiikkaan Mathematica. Yritysmaailmassa käytetään enemmän Common Lispiä, Erlangia, Scalaa ja XML-tiedostojen muuntamiseen tarkoitettua XSLT:tä. Lisäksi monissa imperatiivisissa kielissä on jonkinlaista tukea funktionaaliselle ohjelmoinnille: usein ainakin funktion voi antaa parametrina, ja joskus kielessä on rakenne nimettömien funktioiden luomiseen lambda-lausekkeella. Merkittävänä poikkeuksena Java ei tue suoraan oikeastaan mitään funktionaalisen ohjelmoinnin apuvälinettä, mutta JVM-ympäristön päälle on toteutettu funktionaalisia kieliä (kuten Clojure ja Scala), ja Javaan itseensä on suunnitelmissa lisätä tiettyjä funktionaalisia ominaisuuksia (kuten sulkeumat).
 Historia
 Vuonna 1936 julkaistiin toisistaan erillään kaksi tietojenkäsittelytieteen matemaattisen pohjan muodostavaa laskennan mallia: Turingin kone ja lambda-kalkyyli. Turingin kone on tietokoneen matemaattinen malli: ohjelman suoritus etenee koneen tilaa muuttamalla. Lambda-laskenta mallintaa funktion laskentaa: sieventämällä lauseketta säännöllisesti yksinkertaisemmaksi saadaan selville funktion arvo.
 Pian Turingin koneen ja lambda-laskennan huomattiin olevan sama asia eri tavalla määriteltynä: toisin sanoen Turingin koneen ja lambda-laskennan ohjelmat voidaan kääntää toisikseen. Kummatkin mallit ovat olleet hyödyllisiä: Turingin koneen pohjalta kehittyi aikanaan tietokone, mutta ohjelmointikielet perustuvat enemmän lambda-kalkyyliin. Funktionaaliset ohjelmointikielet ovat jopa hyvin lähellä alkuperäistä lambda-kalkyyliä.
 Vuonna 1958 John McCarthy kehitti lambda-kalkyylin pohjalta Lisp-kielen (List Processing) tekoälyohjelmien määrittelyä varten, esimerkkinä siitä kuinka yksinkertainen Turing-täydellinen kieli voi olla.
 Se perustui vahvasti lambda-kalkyyliin mutta salli myös perinteisen imperatiivisen ohjelmoinnin.
 Lispin ei ollut tarkoitus olla oikea ohjelmointikieli. Siitä huolimatta McCarthyn kollega Steve Russell ohjelmoi Lisp-tulkin tietokoneelle. Erilaiset Lispin muunnelmat yleistyivät nopeasti ohjelmointikäytössä. Vaikka Lisp-kieliperhe pohjautuu toiseksi vanhimpaan yleisesti käytettyyn ohjelmointikieleen, se on säilynyt yhtenä tunnetuimmista ja käytetyimmistä funktionaalisista ohjelmointikielistä. Iästään huolimatta se ei ole muuttunut merkittävästi toisenlaiseksi kuten Fortran.
 70-luvun lopulla Robin Milner yhdisti tyyppiteorian ja teoreemantodistajien tutkimusta konkreettiseen funktionaaliseen ohjelmointiin. Tuloksena oli ML-ohjelmointikieli, joka esitteli automaattisen tyypinpäättelyn ja käytti matematiikalta näyttävää kielioppia. Siitä kehittyi myöhemmin Standard ML, OCaml ja Haskell, jotka ovat tunnettuja muun muassa vahvasta tyyppijärjestelmästä ja kääntäjien optimointikyvystä. Nykyisin ML-pohjaisten funktionaalisten kielten ja niiden tyyppijärjestelmien sekä optimoinnin tutkimus on hyvin vilkasta.
 Etuja ja haittoja
 Funktionaalisen ohjelmoinnin eduiksi sanotaan:
 Selkeä yhteys matematiikkaan, jolloin ohjelma voidaan helposti kirjoittaa vastaamaan määritelmää ja todistaa oikeaksi induktiolla.
 Parempi tuki funktioiden käsittelylle (funktio parametrina, lambda-lauseke, funktioiden kompositio, currying eli curry-muunnos tai ”kuritus”), jolloin ohjelma usein voidaan jakaa pienempiin ja yleiskäyttöisempiin osiin.
 Koska sivuvaikutuksia ei ole, funktioiden suoritusjärjestys on vapaa ja kääntäjä voi optimoida samanlaiset funktiokutsut yhdeksi.
 Rinnakkaisuus ei aiheuta lainkaan vaikeuksia, koska jaettavaa tilaa ei ole. Periaatteessa jokainen funktiokutsu voitaisiin suorittaa eri säikeessä.
 Ohjelmoija oppii määrittelemään ohjelmia täsmällisesti, soveltamaan rekursiota ja käyttämään geneerisyyttä.
 Ohjelmointikieli on monesti yksinkertaisempi suunnitella ja toteuttaa.
 Haittoihin kuuluu koodin tehottomuus ellei ohjelmointikielen kääntäjä tee erityistoimenpiteitä. Tyypillisesti mukana on jotain imperatiivisen ohjelmoinnin piirteitä kuten let-ilmaisu.
 Esimerkkejä
 Esimerkeissä käytetään matematiikan tapaista pseudokoodia. Funktion parametreja ei kuitenkaan eroteta sulkeilla tai pilkuilla juuri missään funktionaalisessa kielessä, joten func(x) = 2x ilmaistaan seuraavasti:
 func x = 2*x
 Fibonaccin luvut
 Yleisesti ohjelmointikielen esittelyssä käytetyn Hei maailma -ohjelman vastine funktionaalisissa ohjelmointikielissä on funktio, joka laskee Fibonaccin lukuja:
 fib n = 0, kun n = 0
 1, kun n = 1
 fib (n−1) + fib (n−2), kun n > 1
 Yllä olevasta käy heti ilmi, että fib ei ole määritelty, jos n < 0.
 Funktion määritteleminen toisten funktioiden avulla
 Leikitään, että voidaan käyttää vain kahta funktiota:
 plusyksi x = x + 1
 miinusyksi x = x - 1
 Niinpä funktio, joka lisää parametriinsa kaksi, voidaan määritellä edellisen avulla:
 pluskaksi x = plusyksi (plusyksi x)
 Funktio, joka lisää yhteen parametrit x ja y, onnistuu rekursion avulla:
 plus x y = x, kun y = 0
 plus (plusyksi x) (miinusyksi y), kun y > 0
 Funktionaalinen ohjelmointi opetuksessa
 Tietojenkäsittelytieteen perusteita opetettiin funktionaalisella Scheme-kielellä noin sadassa oppilaitoksessa vuonna 2007. Tällöin lähes poikkeuksetta oppikirja on kehuttu Structure and Interpretation of Computer Programs. Kirjan verkkoversio ja videoluennot ovat saatavilla verkosta.
 Yleensä funktionaalisia kieliä ei käytetä perusopetuksessa, mutta tästä on nähtävissä yhä enemmän poikkeuksia, myös Suomessa. Esimerkkinä tästä on Tiina Partasen kirjoittama Racket-ohjelmoinnin oppimateriaali. Yliopistoissa funktionaalista ohjelmointia opetetaan usein syventävällä kurssilla esimerkiksi Haskell- tai Scheme-ohjelmointikielellä. Tästä on kuitenkin poikkeuksia. Imperial College Lontoossa aloittaa ohjelmoinnin opetuksen kuuden viikon mittaisella Haskell-kurssilla, siinä missä esimerkiksi Suomessa Haskell-kieltä opiskellaan yleensä vasta toisena tai kolmantena opiskeluvuonna tai syventävissä opinnoissa.
 Koska suomenkielistä oppimateriaalia on hyvin vähän tarjolla, ovat jotkin yksityishenkilöt päätyneet tarjoamaan ilmaista oppimateriaalia Haskell-kielen ideoiden opiskeluun. Haskell-kielen oppiminen tukee hyvin minkä tahansa funktionaalisen tai funktionaalisia piirteitä sisältävän ohjelmointikielen oppimista. Tästä on esimerkkinä Juuso Vuorisen kirjoittama teos Kanaherkun tuoksuinen johdatus funktionaaliseen ohjelmointiin. Teos korostaa tiedon käsittelyn näkökulmaa ja siinä tutkitaan jo moniin muihinkin ohjelmointikieliin tiensä löytäneet funktionaalista ohjelmointiparadigmaa edustavat funktiot map, filter ja fold (reduce). Edellä mainitut funktiot ovat käytössä myös lukuisissa ei-funktionaalisissa kielissä, joten niiden oppimisesta on hyötyä monen eri ohjelmointikielen ymmärtämisessä.
 On myös huomattu, että funktionaalinen ohjelmointi tukee matematiikan oppimista - esimerkkinä algebran ja funktionaalisen ohjelmoinnin välillä havaittu positiivinen siirtovaikutus. Ohjelmointiajattelua väitöskirjassaan ruotinut TkT Pia Niemelä totetaa, että "erityisesti funktionaaliset kielet tuottavat vastavuoroisia hyötyjä matematiikan opetuksen kanssa".
 Lähteet
 Hughes, John: Why Functional Programming Matters
 Koh, Amanda: Imperial College Student Blogs
 Nykänen, Matti: Johdatus funktionaaliseen ohjelmointiin -luentokalvot
 Structure and Interpretation of Computer Programs – 2nd ed.
 Hal Abelsonin & Gerald Jay Sussmanin videoluennot
 Partanen, Tiina: Racket koodiaapinen
 Vuorinen, Juuso: Kanaherkun tuoksuinen johdatus funktionaaliseen ohjelmointiin
 Viitteet
 Aiheesta muualla
 Funktionaalinen ohjelmointi
 Tietojenkäsittelytiede
 Seulonnan keskeiset artikkelit


text:
 Avis juridique important
 |
 21974D1231(01)
 Decision No 4/74 of the EEC-Austria Joint Committee of 2 December 1974 suspending the application of Article 23 (1) of Protocol No 3 concerning the definition of the concept of 'originating products' and methods of administrative cooperation
 Official Journal L 355 , 31/12/1974 P. 0002
 DECISION No 4/74 OF THE JOINT COMMITTEE of 2 December 1974 suspending the application of Article 23(1) of Protocol No 3 concerning the definition of the concept of 'originating products' and methods of administrative cooperationTHE JOINT COMMITTEE,Having regard to the Agreement between the European Economic Community and the Republic of Austria, signed in Brussels on 22 July 1972;Having regard to Protocol No 3 on the definition of the concept of 'originating products' and methods of administrative cooperation, hereinafter referred to as 'Protocol No 3', and in particular Article 28 thereof;Whereas the present text of Article 23(1) of Protocol No 3 provides that with effect from the date on which the duty applicable to originating products of the relevant kind has been reduced in the Community and in Austria to 40 % of the basic duty, no drawback or remission of any kind may be granted from customs duties in respect of non-originating products used in the manufacture of those originating products;Whereas, by reason principally of differences in the tariff arrangements applied to the various products used in manufacture, the application of these provisions, which for most products would be on 1 January 1975, would result in considerable difficulties as well as adding to the tasks of the customs administrations;Whereas it is therefore desirable to suspend the application of these provisions for one year,HAS DECIDED AS FOLLOWS:Article 1The application of Article 23(1) of Protocol No 3 shall suspended until 31 December 1975.Article 2This Decision shall enter into force on 1 January 1975.Done at Brussels, 2 December 1974.For the Joint CommitteeThe ChairmanR. de KERGORLAY


text:
 10.9.2004
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 289/68
 AVS–EG-MINISTERRÅDETS BESLUT nr 1/2004
 av den 6 maj 2004
 om den ståndpunkt som gemenskapen skall inta i AVS–EG-ministerrådet beträffande ett beslut om användning av reserven för anslaget för långsiktig utveckling och av medel från investeringsanslaget inom nionde Europeiska utvecklingsfonden avseende inrättande av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna
 (2004/632/EG)
 AVS–EG-MINISTERRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE
 med beaktande av det AVS–EG-partnerskapsavtal som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (1) (nedan kallat ”avtalet”), särskilt punkt 8 i bilaga I till detta, och
 av följande skäl:
 (1)
 Europeiska unionens ministerråd enades vid sitt 2571:e möte den 22 mars 2004 om att upprätta en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna och att överväga ett belopp om 500 miljoner euro ur den villkorade miljarden inom nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) till denna mekanism. Rådet enades också om att omedelbart frigöra 250 miljoner euro ur den villkorade miljarden och att senast i mars 2005 fatta beslut om att mobilisera 250 miljoner euro för en andra tilldelning och om hur det återstående beloppet om 500 miljoner ur den villkorade miljarden skall användas. Den första tilldelningen om 250 miljoner euro fördelas på följande sätt mellan de anslag som avses i punkt 3 i finansprotokollet till den nionde EUF: 185 miljoner euro till anslaget för långsiktig utveckling, 24 miljoner euro till anslaget för regionalt samarbete och integration och 41 miljoner euro till investeringsanslaget.
 (2)
 Kommissionen har underrättat AVS–EG-ministerrådet om att anslaget till samarbetet mellan AVS-staterna inom nionde EUF har höjts med 24 miljoner euro och har föreslagit att dessa medel används för ett bidrag till en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna.
 (3)
 För att säkerställa stöd till genomförandet av EU:s vatteninitiativ i AVS-länderna är det ändamålsenligt att tilldela resurser till samarbetet mellan AVS-staterna upp till ett sammanlagt belopp om 500 miljoner euro, av vilket en första del om 250 miljoner euro kan göras tillgänglig genom de resurser som frigjorts genom beslut av EU:s ministerråd. Anslaget till regionalt samarbete och regional integration enligt definitionen i punkt 3 b i bilaga I (finansprotokollet) till avtalet har emellertid tagits i anspråk fullt ut. De nödvändiga resurserna måste därför överföras från de icke-fördelade medlen från anslaget för långsiktig utveckling inom nionde EUF och från det investeringsanslag som avses i punkt 3 b och 3 c i finansprotokollet.
 (4)
 Genom artikel 15 i avtalet inrättas ett AVS–EG-ministerråd som skall ha befogenhet att fatta beslut i enlighet med avtalet.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Inrättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna
 Ett belopp på 226 miljoner euro, bestående av 185 miljoner euro från reserven för långsiktig utveckling inom nionde EUF och 41 miljoner euro från investeringsanslaget inom nionde EUF, skall överföras till anslaget för samarbetet mellan AVS-staterna inom anslaget för regionalt samarbete och regional integration och användas för inrättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna. Tillsammans med ett redan tillgängligt belopp om 24 miljoner euro inom anslaget till samarbetet mellan AVS-staterna kan således ett totalt belopp om 250 miljoner euro göras tillgängligt för en första avsättning till EU mekanismen för vatteninvesteringar i AVS-staterna.
 Artikel 2
 En andra avsättning
 När en andra tilldelning om 250 miljoner euro ur den villkorade miljarden under den nionde EUF har frigjorts genom beslut av EU:s ministerråd skall detta belopp användas för en andra avsättning till EU-mekanismen för vatteninvesteringar i AVS-staterna.
 Artikel 3
 Uppmaning om finansiering
 I enlighet med artikel 13.2 i bilaga IV till avtalet uppmanar AVS–EG-ministerrådet kommissionen att finansiera stödet till EU-mekanismen för vatteninvesteringar i AVS-staterna med hjälp av medel från anslaget för samarbetet mellan AVS-staterna till de belopp som är nämnda i artiklarna 1 och 2.
 Utfärdat i Gaborone den 6 maj 2004.
 På AVS–EG-ministerrådets vägnar
 P. MOUSSA
 Ordförande
 (1) EGT L 317, 15.12.2000, s. 376.


text:
Sulz kan syfta på:
 Geografi
 Frankrike
 Soultz-Haut-Rhin, departementet Haut-Rhin i regionen Grand Est,
 Soultz-les-Bains, departementet Bas-Rhin i regionen Grand Est,
 Soultz-sous-Forêts, departementet Bas-Rhin i regionen Grand Est,
 Schweiz
 Sulz, Aargau, ort i Laufenburg kommun,
 Sulz, Zürich, ort i Rickenbach kommun,
 Sulz, Luzern, ort i Hitzkirch kommun,
 Tyskland
 Sulz am Neckar – stad i Baden-Württemberg, Freiburg Region,
 Sulz (Altmühl) – en biflod till Altmühl i Bayern,
 Österrike
 Sulz (kommun) – Vorarlberg, Bezirk Feldkirch,


text:
 28.5.2005
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 132/6
 SODBA SODIŠČA
 (drugi senat)
 z dne 14. aprila 2005
 v zadevi C-157/03: Komisija Evropskih skupnosti proti Kraljevini Španiji (1)
 (Neizpolnitev obveznosti države - Direktive 68/360/EGS, 73/148/EGS, 90/365/EGS in 64/221/EGS - Pravica do prebivanja - Dovoljenje za prebivanje - Državljan tretje države, družinski član državljana Skupnosti - Rok za izdajo dovoljenja za prebivanje)
 (2005/C 132/11)
 Jezik postopka: španščina
 V zadevi C-157/03, Komisija Evropskih skupnosti (zastopnika: C. O'Reily in L. Escobar Guerrero) proti Kraljevini Španiji (zastopnica: N. Diaz Abad), zaradi tožbe zaradi neizpolnitve obveznosti na podlagi člena 226 ES z dne 7. aprila 2003, je Sodišče (drugi senat), v sestavi C. W. A. Timmermans, predsednik senata, C. Gulmann, J. Makarczyk (poročevalec), P. Kūris in J. Klučka, sodniki, generalna pravobranilka: C. Stix-Hackl, sodni tajnik: R. Grass, dne 14. aprila 2005 razglasilo sodbo, katere izrek se glasi: Kraljevina Španija s tem, da
 1.
 —
 v svoj notranji pravni red ni pravilno prenesla Direktive Sveta 68/360/EGS z dne 15. oktobra 1968 o odpravi omejitev gibanja in prebivanja v Skupnosti za delavce držav članic in za njihove družine, Direktive Sveta 73/148/EGS z dne 21. maja 1973 o odpravi omejitev gibanja in bivanja v Skupnosti za državljane držav članic v zvezi z ustanavljanjem in opravljanjem storitev in Direktive Sveta 90/365/EGS z dne 28. junija 1990 o pravici do prebivanja za zaposlene in samozaposlene osebe, ki so prenehale opravljati poklicno dejavnost, predvsem s tem, da je za izdajo dovoljenja za prebivanje državljanom tretjih držav, družinskim članom državljana Skupnosti, ki je uresničeval svojo pravico do prostega gibanja, naložila obveznost vizuma za prebivanje, in ker
 —
 v nasprotju z določbami Direktive Sveta 64/221/EGS z dne 25. februarja 1964 o usklajevanju posebnih ukrepov, ki zadevajo gibanje in prebivanje tujih državljanov, utemeljenih z javno politiko, javno varnostjo ali zdravjem prebivalstva, ni izdala dovoljenja za prebivanje čim prej in najpozneje v šestih mesecih od datuma vložitve prošnje za to dovoljenje,
 ni izpolnila obveznosti, ki jih ima na podlagi navedenih direktiv.
 2.
 Kraljevini Španiji se naloži plačilo stroškov.
 (1) UL C 135, 7.6.2003.


text:
 9.7.2015
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 181/1
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/1100
 zo 7. júla 2015
 o povinnostiach členských štátov podávať správy v rámci monitorovania trhu železničnej dopravy
 (Text s významom pre EHP)
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2012/34/EÚ z 21. novembra 2012, ktorou sa zriaďuje jednotný európsky železničný priestor (1), a najmä na jej článok 15 ods. 6,
 keďže:
 (1)
 Na účely monitorovania trhu železničnej dopravy sa článkom 15 ods. 5 smernice 2012/34/EÚ ukladá členským štátom povinnosť podávať správy o využívaní sietí a vývoji rámcových podmienok v odvetví železničnej dopravy.
 (2)
 Na základe informácií, ktoré poskytli členské štáty, by mala Komisia každé dva roky podať správu Európskemu parlamentu a Rade o záležitostiach uvedených v článku 15 ods. 4 smernice 2012/34/EÚ.
 (3)
 Členské štáty poskytujú Komisii potrebné informácie dobrovoľne už niekoľko rokov. S cieľom zabezpečiť konzistentnosť a porovnateľnosť údajov predložených členskými štátmi je potrebné stanoviť podrobné pravidlá týkajúce sa obsahu a formátu týchto údajov.
 (4)
 Týmto nariadením sa zavádza dotazník, ktorý majú členské štáty každoročne vyplniť na účely monitorovania technických a ekonomických podmienok a vývoja trhu v odvetví železničnej dopravy v Únii.
 (5)
 Pri zhromažďovaní údajov požadovaných v dotazníku by členské štáty mali spolupracovať so sociálnymi partnermi, používateľmi, regulačnými orgánmi a inými príslušnými orgánmi na vnútroštátnej úrovni.
 (6)
 Pri rozhodovaní o obsahu údajov, ktoré sa majú v dotazníku uviesť, berie Komisia do úvahy zdroje existujúcich údajov a údaje, ktoré už boli poskytnuté v rámci súčasných povinností podávať správy s cieľom minimalizovať dodatočnú záťaž pre odvetvie železničnej dopravy a členské štáty. Komisia najmä využíva tam, kde je to možné, údaje predložené podľa týchto právnych aktov:
 —
 nariadenie Rady (EHS) č. 1108/70 (2), pokiaľ ide o údaje týkajúce sa investícií do železničnej infraštruktúry,
 —
 nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 91/2003 (3), pokiaľ ide o údaje týkajúce sa objemu prepravy v železničnej sieti a údaje o nehodách,
 —
 nariadenie Komisie (ES) č. 1708/2005 (4), a najmä prílohy I a II k tomuto nariadeniu, pokiaľ ide o údaje týkajúce sa osobnej železničnej dopravy,
 —
 nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1371/2007 (5), pokiaľ ide o uverejňovanie ročných správ železničných podnikov týkajúcich sa kvality poskytovaných služieb, a
 —
 nariadenie Komisie (EÚ) č. 1300/2014 (6), pokiaľ ide o súpis majetku, ktorý majú vypracovať členské štáty na účely monitorovania a hodnotenia prístupnosti systému železníc Únie pre osoby so zdravotným postihnutím a zníženou pohyblivosťou.
 (7)
 Európska sieť železničných regulačných orgánov by mala byť úzko zapojená do realizácie povinností podávať správy podľa článku 15 smernice 2012/34/EÚ, ako aj do aktualizácie metodiky zberu údajov.
 (8)
 Dotazník uvedený v prílohe by sa mal používať na účely zhromažďovania údajov od roku podávania správ 2015. Počas prvých dvoch rokov podávania správ je potrebné prechodné obdobie, vzhľadom na to, že členské štáty možno budú musieť po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia upraviť existujúce mechanizmy na zber údajov. S cieľom vyhnúť sa nesprávnemu výkladu je dôležité, aby počas tohto prechodného obdobia členské štáty informovali Komisiu o rozdieloch v obsahu alebo formáte údajov v príslušných častiach dotazníka.
 (9)
 Na požiadanie príslušného železničného podniku, a ak je to odôvodnené potrebou obchodného tajomstva, môžu členské štáty predložiť Komisii údaje požadované v bode 7 dotazníka v pseudonymizovanej podobe.
 (10)
 Údaje zhromaždené podľa tohto nariadenia by mali byť k dispozícii všetkým zainteresovaným stranám, s výnimkou prípadov, keď tomu bráni ochrana obchodného tajomstva.
 (11)
 Metodiky, vymedzenia pojmov a metódy zhromažďovania údajov sa v priebehu času môžu vyvíjať v dôsledku technického a vedeckého pokroku. Vzhľadom na vývoj na trhu železničnej dopravy a zlepšenia dostupnosti údajov bude možno potrebné buď zúžiť alebo rozšíriť rozsah dotazníka. Príloha k tomuto nariadeniu by sa preto mala pravidelne aktualizovať s cieľom zohľadniť tento vývoj v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 62 ods. 3 smernice 2012/34/EÚ.
 (12)
 Komisia viedla konzultácie so sociálnymi partnermi a používateľmi z odvetvia železničnej dopravy prostredníctvom pracovnej skupiny pre monitorovanie trhu železničnej dopravy. Konzultácie viedla aj s Európskou sieťou železničných regulačných orgánov.
 (13)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru uvedeného v článku 62 ods. 1 smernice 2012/34/EÚ,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Predmet
 Toto nariadenie stanovuje obsah a formát údajov, ktoré majú predkladať Komisii členské štáty v rámci ich povinnosti podávať správy na účely monitorovania trhu železničnej dopravy.
 Článok 2
 Vymedzenie pojmov
 Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú vymedzenia pojmov stanovené v článku 2 písm. e) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (7), článku 2 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 913/2010 (8) a článku 3 smernice 2012/34/EÚ.
 Uplatňujú sa aj tieto vymedzenia pojmov:
 a)
 „poplatky za prístup na trať“ sú poplatky za minimálny prístupový balík uvedený v bode 1 prílohy II k smernici 2012/34/EÚ;
 b)
 „vysokorýchlostná doprava“ je železničná osobná doprava, ktorá je uskutočňovaná vysokorýchlostnými železničnými koľajovými vozidlami vrátane vlakov s vozňami s výkyvnými skriňami, ktoré jazdia rýchlosťou minimálne 200 km/h aspoň v určitom úseku trate; používanie infraštruktúry vysokorýchlostných železníc nie je vždy potrebné;
 c)
 „konvenčná diaľková doprava“ je osobná železničná doprava iná ako mestská, prímestská, regionálna alebo vysokorýchlostná doprava;
 d)
 „stanica“ je miesto na železnici, z ktorého vlaky osobnej železničnej dopravy môžu odchádzať a na ktorom môžu zastavovať alebo končiť;
 e)
 „terminál nákladnej dopravy“ je miesto vybavené na prekládku a skladovanie rôznych intermodálnych prepravných jednotiek, ak aspoň jeden z druhov dopravy je železničná doprava;
 f)
 „celková náhrada od štátu“ je v kontexte zmluvných dohôd celková suma, ktorú sa štát zaviazal uhradiť manažérovi infraštruktúry vo forme financovania počas celého zmluvného obdobia;
 g)
 „kontrolný orgán“ je orgán, ktorý podľa vnútroštátnych právnych predpisov overuje dodržiavanie zmluvnej dohody zo strany manažéra infraštruktúry;
 h)
 „koľaj“ je pár koľajníc, po ktorých sa môžu pohybovať železničné vozidlá;
 i)
 „vyhradená vysokorýchlostná trať“ je trať špeciálne vybudovaná tak, aby na svojich hlavných úsekoch umožňovala cestovať rýchlosťou vo všeobecnosti rovnou alebo vyššou než 250 km/h; môže zahŕňať prípojné úseky, kde sa rýchlosť zníži, aby sa zohľadnili miestne podmienky;
 j)
 „uzol“ je dôležitý bod v železničnej sieti, kde sú vzájomne prepojené viaceré železničné trate;
 k)
 „medzinárodná osobná doprava“ je osobná doprava, pri ktorej vlak prekročí aspoň jednu hranicu členského štátu a v rámci ktorej sa vykonáva preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v rôznych štátoch;
 l)
 „vnútroštátna osobná doprava“ je osobná doprava prevádzkovaná výlučne na území jedného členského štátu;
 m)
 „vnútroštátna nákladná doprava“ je nákladná doprava prevádzkovaná výlučne na území jedného členského štátu;
 n)
 „prideľovanie trasy“ je rozhodnutie o pridelení individuálnej vlakovej trasy resp. trás na prevádzku; pridelenie trasy pre každú vlakovú dopravu prevádzkovanú v rámci pravidelnej dopravy sa považuje za samostatné pridelenie trasy;
 o)
 „plánovaná vlaková trasa“ je trasa pridelená podľa pravidiel plánovania stanovených v článku 45 smernice 2012/34/EÚ;
 p)
 „vlaková trasa ad hoc“ je trasa pridelená na základe žiadosti o trasu, ako je uvedené v článku 48 smernice 2012/34/EÚ;
 q)
 „zamietnutie pridelenia trasy“ je žiadosť o pridelenie trasy, ktorú manažér infraštruktúry zamietol v náväznosti na koordinačný proces stanovený v článku 46 ods. 1 smernice 2012/34/EÚ; každé odrieknutie vlakovej dopravy prevádzkovanej v rámci pravidelnej dopravy sa považuje za zamietnutie pridelenia trasy;
 r)
 „údržba“ znamená neinvestičné výdavky, ktoré manažérovi infraštruktúry vznikajú v súvislosti s udržaním stavu a kapacity existujúcej infraštruktúry;
 s)
 „obnovy“ sú kapitálové výdavky na závažnú náhradu existujúcej infraštruktúry, ktoré nemenia jej celkovú výkonnosť;
 t)
 „modernizácia“ sú kapitálové výdavky na závažnú úpravu existujúcej infraštruktúry, ktoré zlepšia jej celkovú výkonnosť;
 u)
 „nová infraštruktúra“ sú kapitálové výdavky na projekty výstavby nových zariadení infraštruktúry;
 v)
 „verejné prostriedky“ sú v kontexte výdavkov na infraštruktúru finančné prostriedky pochádzajúce priamo z verejných investičných príspevkov;
 w)
 „vlastné prostriedky“ sú prostriedky z príjmov, ktoré zabezpečili manažéri infraštruktúry alebo prevádzkovatelia servisných zariadení prostredníctvom poplatkov za prístup a iným spôsobom;
 x)
 „príjmy“ sú všetky poplatky vybrané za poskytovanie služieb železničnej dopravy počas obdobia podávania správ; nezahŕňajú iné príjmy, ako sú príjmy zo stravovacích zariadení, služby spojené s prevádzkou staníc a služby poskytované vo vlaku;
 y)
 „tranzit“ je doprava cez určitú krajinu medzi miestom nakládky/nástupu a miestom vykládky/výstupu, pričom obidve tieto miesta sú mimo územia tejto krajiny;
 z)
 „vnútroštátna železničná doprava“ je každý pohyb železničných vozidiel na území jednej krajiny, bez ohľadu na to, v ktorom štáte sú vozidlá registrované;
 aa)
 „meškanie“ je časový rozdiel medzi časom uvedeným v cestovnom poriadku vlaku a skutočným časom, keď vlak prechádza konkrétnym miestom na svojej trase, kde sú zaznamenávané údaje o jazde vlaku;
 bb)
 „odrieknutá doprava“ znamená odrieknutie vlaku v prevádzkovej fáze z dôvodov súvisiacich so železničnou dopravou vrátane nezastavenia v plánovanej stanici, ak je vlak presmerovaný, alebo nahradenia železničnej dopravy cestnou dopravou;
 cc)
 „priemerná rýchlosť podľa cestovného poriadku“ je rýchlosť vypočítaná vydelením celkovej dĺžky trasy jej predpokladaným časom trvania podľa cestovného poriadku;
 dd)
 „náhrada za záväzok služby vo verejnom záujme“ sú finančné príspevky, ktoré počas vykazovaného obdobia poskytuje priamo alebo nepriamo príslušný orgán z verejných prostriedkov na prevádzkovanie železničnej dopravy v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme;
 ee)
 „obchodné služby“ sú všetky služby osobnej dopravy, ktoré nepatria do rozsahu služieb poskytovaných v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme;
 ff)
 „hlavný železničný podnik“ je najväčší podnik z hľadiska osobokilometrov alebo tonokilometrov;
 gg)
 „aktívna licencia“ je licencia udelená železničnému podniku, ktorý začal a nezastavil prevádzku v období stanovenom členským štátom v súlade s článkom 24 ods. 4 smernice 2012/34/EÚ;
 hh)
 „pasívna licencia“ je licencia udelená železničnému podniku, ktorý nezačal alebo zastavil prevádzku v období stanovenom členským štátom v súlade s článkom 24 ods. 4 smernice 2012/34/EÚ, a licencia, ktorá bola pozastavená alebo zrušená;
 ii)
 „poplatok za získanie licencie“ je každý poplatok, ktorý si licenčný orgán účtuje, pokiaľ ide o spracovanie žiadosti;
 jj)
 „čas na získanie licencie“ je čas medzi dátumom predloženia úplnej žiadosti o licenciu a dátumom konečného rozhodnutia;
 kk)
 „ekvivalenty plného pracovného času“ znamenajú celkový počet hodín vrátane nadčasu, odpracovaných v zamestnaní počas roka, vydelený priemerným počtom odpracovaných hodín za rok v zamestnaní na plný úväzok;
 ll)
 „zriaďovacia stanica“ je miesto alebo jeho časť vybavená väčším množstvom koľají alebo iným zariadením na rozraďovanie železničných vozidiel vrátane posunovania.
 Článok 3
 Zbieranie a predkladanie údajov
 1. Každý rok do 31. decembra predkladajú členské štáty Komisii údaje uvedené v dotazníku, ktorý je súčasťou prílohy, za predchádzajúci rok.
 2. Každý členský štát predkladá Komisii údaje o železničnej doprave na svojom území.
 3. Pokiaľ železničný podnik pôsobí vo viac ako jednom členskom štáte, poskytuje vnútroštátnym orgánom samostatné údaje za každý členský štát, v ktorom pôsobí.
 4. Členské štáty môžu získať potrebné údaje z kombinácie týchto zdrojov:
 a)
 povinných prieskumov;
 b)
 administratívnych údajov vrátane údajov zozbieraných štatistickými úradmi a inými orgánmi;
 c)
 štatistických odhadov s vysvetlením použitých metód;
 d)
 údajov poskytnutých príslušnými odvetvovými organizáciami alebo inými zainteresovanými stranami; a
 e)
 štúdií ad hoc.
 Subjekty, ktoré majú k dispozícii príslušné údaje, ich poskytujú na požiadanie.
 5. S cieľom pomôcť členským štátom zabezpečiť kvalitu a porovnateľnosť údajov môže Komisia vypracovať metodické usmernenia pri zohľadnení najlepších postupov prijatých vnútroštátnymi orgánmi a odbornými organizáciami v odvetví železničnej dopravy.
 6. Členské štáty predkladajú údaje Komisii prostredníctvom elektronického dotazníka, ktorý sprístupní Komisia na svojej webovej stránke.
 7. Členské štáty a Komisia rešpektujú obchodné tajomstvo, pokiaľ ide o informácie, ktoré sú im poskytnuté.
 Článok 4
 Prechodné ustanovenia
 1. Členské štáty zabezpečia, aby ich mechanizmy zberu údajov umožnili oznamovanie údajov v obsahu a formáte vymedzenom v prílohe na podávanie správ najneskôr do roku 2017. Ak členské štáty zistili značné ťažkosti pri zosúlaďovaní mechanizmov zberu údajov alebo vyjadrili obavy, pokiaľ ide o význam alebo nevyhnutnosť určitých kategórií údajov, posúdi sa potreba úpravy danej prílohy.
 2. Ak počas prechodného obdobia nemôžu členské štáty poskytnúť údaje v obsahu a formáte vymedzenom v prílohe, musia oznámiť údaje v najbližšom dostupnom formáte a pri predkladaní údajov označiť nezrovnalosti.
 Článok 5
 Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Uplatňuje sa od 1. januára 2016.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 7. júla 2015
 Za Komisiu
 predseda
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 32.
 (2) Nariadenie Rady (EHS) č. 1108/70 zo 4. júna 1970, ktorým sa zavádza účtovný systém pre výdavky na infraštruktúru v súvislosti so železničnou, cestnou a vnútrozemskou vodnou dopravou (Ú. v. ES L 130, 15.6.1970, s. 4).
 (3) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 91/2003 zo 16. decembra 2002 o štatistike železničnej dopravy (Ú. v. ES L 14, 21.1.2003, s. 1).
 (4) Nariadenie Komisie (ES) č. 1708/2005 z 19. októbra 2005, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá pre vykonávanie nariadenia Rady (ES) č. 2494/95, pokiaľ ide o spoločné referenčné obdobie indexu pre harmonizovaný index spotrebiteľských cien, a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2214/96 (Ú. v. EÚ L 274, 20.10.2005, s. 9).
 (5) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1371/2007 z 23. októbra 2007 o právach a povinnostiach cestujúcich v železničnej preprave (Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 14).
 (6) Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1300/2014 z 18. novembra 2014 o technických špecifikáciách interoperability týkajúcich sa prístupnosti železničného systému Únie pre osoby so zdravotným postihnutím a osoby so zníženou pohyblivosťou (Ú. v. EÚ L 356, 12.12.2014, s. 110).
 (7) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 (Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1).
 (8) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 913/2010 z 22. septembra 2010 o európskej železničnej sieti pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu (Ú. v. EÚ L 276, 20.10.2010, s. 22).
 PRÍLOHA
 DOTAZNÍK O MONITOROVANÍ TRHU ŽELEZNIČNEJ DOPRAVY
 Podkladové informácie
 Členský štát
 ☐ BE ☐ BG ☐ CZ ☐ DK ☐ DE ☐ EE ☐ IE ☐ EL ☐ ES ☐ FR ☐ HR ☐ IT ☐ CY ☐ LV ☐ LT ☐ LU ☐ HU ☐ MT ☐ NL ☐ AT ☐ PL ☐ PT ☐ RO ☐ SI ☐ SK ☐ FI ☐ SE ☐ UK
 ☐ NO
 Obdobie podávania správ: ☐☐/☐☐/☐☐ – ☐☐/☐☐/☐☐
 Zodpovedný orgán:
 Kontaktná e-mailová adresa:
 Členské štáty, ktorých národnou menou nie je euro, by na prevod peňažných hodnôt zo svojej meny na euro mali použiť priemerný výmenný kurz v období podávania správ. Použitý výmenný kurz by mal byť uvedený tu.
 1 ☐☐☐ = ☐,☐☐☐☐ EUR
 Otázky označené hviezdičkou (*) sú nepovinné.
 Ak oznamovacie povinnosti v tejto prílohe odkazujú na železničné podniky, nevzťahujú sa na železničné podniky, ktoré prevádzkujú len mestskú, prímestskú alebo regionálnu dopravu na miestnych a regionálnych nezávislých sieťach, ako je uvedené v článku 2 ods. 1 smernice 2012/34/EÚ.
 1. Spoplatnenie infraštruktúry
 1.1. Priemerné poplatky za prístup na trať na vlakokilometer pre rôzne kategórie vlakov
 Tabuľka by sa mala vyplniť len pre kategórie vlakov prevádzkované vo vykazujúcom členskom štáte. Ak nie je možné vypočítať aritmetický priemer, môže sa uviesť odhad poplatkov za prístup na trať pre rôzne kategórie vlakov. Metóda použitá na výpočet alebo odhad poplatkov za prístup na trať by sa mala vysvetliť v kolónke 1.5 (1).
 Kategória vlaku
 (iba ak sa používa v členskom štáte podávajúcom správu)
 Poplatok za prístup na trať bez príplatkov
 (v EUR/vlakokilometer)
 Osobná doprava:
 Osobný vlak vykonávajúci prímestskú a regionálnu dopravu
 ☐☐☐,☐☐
 Osobný vlak vykonávajúci konvenčnú diaľkovú dopravu
 ☐☐☐,☐☐
 Osobný vlak vykonávajúci vysokorýchlostnú dopravu na vyhradených vysokorýchlostných tratiach
 ☐☐☐,☐☐
 Nákladná doprava:
 Nákladný vlak s hrubou tonážou 1 000 t
 ☐☐☐,☐☐
 Nákladný vlak s hrubou tonážou 1 600 t
 ☐☐☐,☐☐
 Nákladný vlak s hrubou tonážou 6 000 t
 ☐☐☐,☐☐
 1.2. Príjmy, ktoré manažérom infraštruktúry plynú z poplatkov za infraštruktúru, stanice a terminály
 Musia sa vykazovať iba poplatky, ktoré vybrali manažéri infraštruktúry. Patria sem poplatky vybrané za zariadenia na staniciach a terminály nákladnej dopravy, ktoré vlastnia alebo spravujú manažéri infraštruktúry.
 Príjmy
 (v tis. EUR)
 Osobná doprava:
 Celkové príjmy z poplatkov za prístup na trať vrátane príplatkov
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Celkové príjmy zo staničných poplatkov
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Z toho:
 Staničné poplatky pre prímestské a regionálne vlaky (*)
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Staničné poplatky pre konvenčné diaľkové vlaky a vysokorýchlostné vlaky (*)
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Iné poplatky vybrané od cestujúcich prevádzkovateľmi vlakov
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Nákladná doprava:
 Celkové príjmy z poplatkov za prístup na trať vrátane príplatkov
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Celkové príjmy zo poplatkov za terminály nákladnej dopravy
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Iné poplatky vybrané od prevádzkovateľov nákladných vlakov
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Celkové príjmy vybrané manažérmi infraštruktúry
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 1.3. Hlavné charakteristiky zmluvných dohôd uzavretých podľa článku 30 ods. 2 smernice 2012/34/EÚ
 Manažér infraštruktúry
 (meno/názov)
 Dĺžka siete, na ktorú sa dohoda vzťahuje
 (v km)
 Dátum začatia
 Dátum ukončenia
 Boli dohodnuté ukazovatele výkonnosti (2) ?
 Ak áno, uveďte prosím podrobnosti.
 Celková náhrada od štátu (v tis. EUR)
 Existuje orgán, ktorý kontroluje dodržiavanie zmluvy?
 Ak áno, uveďte prosím podrobnosti.
 (meno/názov)
 ☐ ÁNO ☐ NIE
 ☐☐☐☐☐☐
 ☐ ÁNO ☐ NIE
 ☐ ÁNO ☐ NIE
 ☐☐☐☐☐☐
 ☐ ÁNO ☐ NIE
 ☐ ÁNO ☐ NIE
 ☐☐☐☐☐☐
 ☐ ÁNO ☐ NIE
 ☐ ÁNO ☐ NIE
 ☐☐☐☐☐☐
 ☐ ÁNO ☐ NIE
 ☐ ÁNO ☐ NIE
 ☐☐☐☐☐☐
 ☐ ÁNO ☐ NIE
 1.4. Znižovanie hlučnosti
 Existujú záväzné pravidlá (platné alebo ktoré majú byť zavedené), ktoré zaväzujú prevádzkovateľov železničnej dopravy a/alebo manažérov infraštruktúry prijať opatrenia na zníženie vystavenia obyvateľstva hlučnosti zo železničnej dopravy? Tieto opatrenia by mohli zahŕňať obmedzenia objemu dopravy, protihlukové bariéry alebo poplatky za prístup na trať odstupňované podľa hluku, ktorých účelom je urýchliť dodatočné vybavenie nákladných vozňov „tichými“ brzdovými klátikmi.
 ☐ ÁNO ☐ NIE
 Ak áno, uveďte prosím podrobnosti.
 1.5. Ďalšie poznámky (*):
 Uveďte prosím akékoľvek ďalšie pripomienky k týmto bodom:
 —
 Počas prechodného obdobia uvedeného v článku 4 nariadenia poskytnite informácie v prípade, že údaje nie sú plne v súlade s požadovaným obsahom a/alebo formátom.
 —
 Vysvetlite, ako boli vypočítané priemerné poplatky za prístup na trať na vlakokilometer v tabuľke 1.1 vrátane uvedenia všetkých zložiek poplatkov.
 —
 Uveďte, či sa na vykázané poplatky za prístup na trať uplatňujú aj príplatky.
 —
 Pokiaľ sa na zhromažďovanie údajov použili vzorky alebo odhady, stručne opíšte použitý prístup.
 —
 Uveďte, či boli použité poplatky za prístup na trať odstupňované podľa ERTMS (3).
 2. Prideľovanie kapacity
 2.1. Preťažené úseky infraštruktúry
 Uveďte prosím nasledujúce informácie týkajúce sa preťažených úsekov podľa vymedzenia v článku 47 ods. 1 smernice 2012/34/EÚ, pokiaľ ide o situáciu na konci obdobia podávania správ.
 Celková dĺžka tratí ovplyvnených preťažením (v km)
 ☐☐☐☐☐☐
 Z toho:
 Vyhradené vysokorýchlostné trate (v km)
 ☐☐☐☐☐☐
 Koridory nákladnej železničnej dopravy (v km)
 ☐☐☐☐☐☐
 Počet preťažených uzlov
 ☐☐☐
 2.2. Prioritná doprava
 Uveďte poradie (1 znamená najvyššiu prioritu) železničných služieb, pri ktorých musí členský štát podávajúci správu stanoviť priority na prideľovanie kapacity infraštruktúry, napr. v rámci plánovania a koordinačného procesu a v prípade dočasného obmedzenia kapacity alebo poruchy. Ak sa na niektorú z uvedených služieb pravidlá priority nevzťahujú, vyplňte prosím kolónku krížikom („x“).
 ☐
 Doprava uskutočňovaná v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme
 ☐
 Vnútroštátna vysokorýchlostná doprava
 ☐
 Iná vnútroštátna osobná doprava
 ☐
 Medzinárodná osobná doprava
 ☐
 Vnútroštátna nákladná doprava
 ☐
 Medzinárodná nákladná doprava
 ☐
 Iné
 Uveďte podrobnejšie:
 2.3. Úspešné pridelenia trasy a zamietnuté pridelenia trasy pre rôzne služby
 Tabuľka by sa mala vyplniť len pre kategórie vlakov prevádzkované vo vykazujúcom členskom štáte. Uveďte prosím tieto informácie týkajúce sa situácie po plánovaní a koordinačných procesoch uvedených v článkoch 45 a 46 smernice 2012/34/EÚ.
 Doprava
 Plánované vlakové trasy
 Vlakové trasy ad hoc
 Úspešné pridelenie trasy
 (počet)
 Zamietnuté pridelenie trasy
 (počet)
 Úspešné pridelenie trasy
 (počet)
 Zamietnuté pridelenie trasy
 (počet)
 Osobná doprava celkom:
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 vnútroštátna prímestská a regionálna doprava
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 vnútroštátna konvenčná diaľková doprava
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 vnútroštátna vysokorýchlostná doprava
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 medzinárodná doprava
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Nákladná doprava celkom:
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Vnútroštátna nákladná doprava
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Medzinárodná nákladná doprava
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Z toho:
 Trasy, ktoré pridelili jednotné kontaktné miesta koridorov železničnej nákladnej dopravy
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 2.4. Ďalšie poznámky (*):
 Uveďte prosím akékoľvek ďalšie pripomienky vrátane týchto bodov:
 —
 Počas prechodného obdobia uvedeného v článku 4 nariadenia poskytnite informácie v prípade, že údaje nie sú plne v súlade s požadovaným obsahom a/alebo formátom.
 —
 Pokiaľ sa na zhromažďovanie údajov použili vzorky alebo odhady, stručne opíšte tento prístup.
 —
 Uveďte stručný opis prioritných kritérií použitých manažérmi infraštruktúry pri prideľovaní trás vzhľadom na okolnosti, za ktorých sa tieto kritériá uplatňujú, napr. v rámci plánovania a koordinačného procesu a v prípade dočasného obmedzenia kapacity alebo poruchy.
 —
 Uveďte, či bol uplatnený poplatok za nedostatok kapacity, ako je uvedené v článku 31 ods. 4 smernice 2012/34/EÚ.
 —
 Uveďte, či boli pripravené a implementované plány na zvýšenie kapacity, ako je uvedené v článku 51 smernice 2012/34/EÚ.
 3. Výdavky na infraštruktúru
 Uveďte výdavky, ktoré vznikli manažérom hlavnej železničnej infraštruktúry a iným vlastníkom staníc a terminálov nákladnej dopravy počas obdobia podávania správ. Na rozdrobených trhoch môže byť rozsah podávania správ obmedzený na výdavky vlastníkov hlavných staníc a terminálov nákladnej dopravy (4). V prípade intramodálnych staníc a terminálov uveďte len tú časť výdavkov, ktorá sa týka železničnej dopravy.
 3.1. Prehľad výdavkov na železničnú infraštruktúru
 (v tis. EUR)
 Údržba
 Obnovy
 Modernizácia
 Nová infraštruktúra
 Konvenčné trate
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Vyhradené vysokorýchlostné trate
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Veľké stanice
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Veľké terminály nákladnej dopravy
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Celkové výdavky
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 3.2. Zdroj financovania pre výdavky na rôzne zložky infraštruktúry
 (5)
 (v tis. EUR)
 Verejné prostriedky
 Finančné prostriedky z EÚ
 Vlastné prostriedky
 Existujúca infraštruktúra vrátane veľkých staníc a terminálov nákladnej dopravy
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Nová infraštruktúra
 Konvenčné a vyhradené vysokorýchlostné trate
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Veľké stanice
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Veľké terminály nákladnej dopravy
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Celkové výdavky
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 3.3. Ďalšie poznámky (*):
 Uveďte prosím akékoľvek ďalšie pripomienky vrátane týchto bodov:
 —
 Počas prechodného obdobia uvedeného v článku 4 nariadenia poskytnite informácie v prípade, že údaje nie sú plne v súlade s požadovaným obsahom a/alebo formátom.
 —
 Pokiaľ sa na zhromažďovanie údajov použili vzorky alebo odhady, stručne opíšte tento prístup.
 —
 Uveďte odkaz na vnútroštátnu stratégiu rozvoja železničnej infraštruktúry uverejnenú podľa článku 8 ods. 1 smernice 2012/34/EÚ.
 4. Príjmy a objem prepravy
 4.1. Príjmy a objem osobnej a nákladnej dopravy
 S cieľom zabezpečiť, aby objem dopravy zodpovedal vykazovaným príjmom, v tejto tabuľke by sa mali uvádzať len príjmy zo železničnej dopravy na území členského štátu. V prípade potreby sa môžu použiť štatistické odhady. Ak ešte nie sú dostupné oficiálne štatistiky o objeme prepravy, môžu sa uviesť predbežné hodnoty, ktoré sa neskôr upravia.
 Osobná doprava:
 Celkové príjmy železničných podnikov z dopravných služieb (v tis. EUR)
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Celkový objem dopravy (v tis. vlakokilometrov)
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 Celkový objem dopravy (v mil. osobokilometrov)
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 Objem vnútroštátnej dopravy (v mil. osobokilometrov)
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 Objem medzinárodnej dopravy (v mil. osobokilometrov)
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 Objem tranzitnej dopravy (*) (v mil. osobokilometrov)
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 Príjmy zo záväzkov služby vo verejnom záujme a obchodných služieb a objemy záväzkov služby vo verejnom záujme a obchodných služieb
 Doprava v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme:
 Príjmy z cestovného (v tis. EUR)
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Náhrada za záväzok služby vo verejnom záujme (v tis. EUR)
 (6)
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Objem dopravy (v mil. osobokilometrov)
 (7)
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 Obchodné služby:
 Príjmy z cestovného (v tis. EUR)
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Objem dopravy (v mil. osobokilometrov)
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 Nákladná doprava:
 Celkové príjmy železničných podnikov z dopravných služieb (v tis. EUR)
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Celkový objem dopravy (v tis. vlakokilometrov)
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 Celkový objem dopravy (v mil. tonokilometrov)
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 Objem vnútroštátnej dopravy (v mil. tonokilometrov)
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 Objem medzinárodnej dopravy (v mil. tonokilometrov)
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 Objem tranzitnej dopravy (*) (v mil. tonokilometrov)
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 4.2. Ďalšie poznámky (*):
 Uveďte prosím akékoľvek ďalšie pripomienky vrátane týchto bodov:
 —
 Počas prechodného obdobia uvedeného v článku 4 nariadenia poskytnite informácie v prípade, že údaje nie sú plne v súlade s požadovaným obsahom a/alebo formátom.
 —
 Uveďte, či sú uvedené hodnoty príjmu zo železničnej dopravy na území daného členského štátu vykazované ako konkrétne údaje alebo odhady. Pokiaľ sa použili vzorky alebo odhady, stručne opíšte tento prístup.
 —
 Uveďte, či v prípade vstupných údajov existovali nejaké rozdiely alebo nezrovnalosti.
 5. Kvalita železničnej dopravy
 Tabuľky by sa mali vyplniť len pre kategórie vlakov prevádzkované vo vykazujúcom členskom štáte.
 5.1. Presnosť a odrieknutia osobnej dopravy
 Osobná doprava:
 Celkový počet dopravných služieb
 Počet vlakov prichádzajúcich načas
 (meškanie 5 minút alebo menej)
 Počet odrieknutých vlakov
 Prímestská a regionálna doprava
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Konvenčná diaľková doprava a vysokorýchlostná doprava
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 5.2. Presnosť a odrieknutie nákladnej dopravy
 (8)
 Nákladná doprava:
 Celkový počet dopravných služieb
 Počet vlakov prichádzajúcich načas
 (meškanie 15 minút alebo menej)
 Počet odrieknutých vlakov
 Vnútroštátna doprava
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Medzinárodná doprava
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 5.3. Priemerná rýchlosť nákladnej dopravy podľa cestovného poriadku (*)
 Nákladná doprava:
 Priemerná rýchlosť podľa cestovného poriadku (km/h)
 Vnútroštátna doprava
 ☐☐☐
 Medzinárodná doprava
 ☐☐☐
 5.4. Ďalšie poznámky (*):
 Uveďte prosím akékoľvek ďalšie pripomienky vrátane týchto bodov:
 —
 Počas prechodného obdobia uvedeného v článku 4 nariadenia poskytnite informácie v prípade, že údaje nie sú plne v súlade s požadovaným obsahom a/alebo formátom.
 —
 Pokiaľ sa na zhromažďovanie údajov použili vzorky alebo odhady, stručne opíšte tento prístup.
 —
 Vysvetlite, ako sa meralo „meškanie“ vlaku (napr. len na konečnej zastávke alebo ako priemer všetkých plánovaných zastávok podľa cestovného poriadku).
 —
 Uveďte odkazy na správy o výkonnosti a prieskumy spokojnosti uverejnené správnou radou koridoru nákladnej železničnej dopravy podľa článku 19 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 913/2010 (9).
 —
 Uveďte odkaz na akékoľvek iné nedávne prieskumy kvality nákladnej a osobnej dopravy.
 6. Záväzky služby vo verejnom záujme
 6.1. Objem dopravy a náhrada za dopravu uskutočňovanú v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme v rôznych segmentoch trhu
 Tabuľka by sa mala vyplniť len pre kategórie vlakov prevádzkované vo vykazujúcom členskom štáte.
 Objem dopravy
 (v mil. osobokilometrov)
 Objem dopravy (v tis. vlakokilometrov)
 Náhrada za záväzok služby vo verejnom záujme (10)
 (v tis. EUR)
 Spolu
 Z toho:
 zadané prostredníctvom verejnej súťaže
 priamo zadané
 Doprava v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme celkom:
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Z toho:
 Prímestská a regionálna doprava
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Konvenčná diaľková doprava
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Vysokorýchlostná doprava
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 Z toho:
 Medzinárodná doprava vykonávaná v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐,☐
 ☐☐☐☐☐☐☐☐☐
 6.2. Prístup k železničným koľajovým vozidlám v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme
 Uveďte prosím tieto informácie týkajúce sa každej zmluvy o službách vo verejnom záujme zadanej počas obdobia podávania správ.
 Opis (regióny alebo trate, ktoré sú predmetom služby)
 Doba trvania (roky)
 Zmluvný objem (v tis. vlakokilometrov)
 Prevádzkovateľ (meno/názov)
 Bola zmluva výsledkom verejnej súťaže?
 Opatrenia na poskytovanie železničných koľajových vozidiel
 Vymedzené v špecifikácii verejnej súťaže?
 Opis (11)
 1.
 ☐ ÁNO ☐ NIE
 ☐ ÁNO ☐ NIE
 2.
 ☐ ÁNO ☐ NIE
 ☐ ÁNO ☐ NIE
 3.
 ☐ ÁNO ☐ NIE
 ☐ ÁNO ☐ NIE
 ...
 ☐ ÁNO ☐ NIE
 ☐ ÁNO ☐ NIE
 6.3. Ďalšie poznámky (*):
 Uveďte prosím akékoľvek ďalšie pripomienky vrátane týchto bodov:
 —
 Počas prechodného obdobia uvedeného v článku 4 nariadenia poskytnite informácie v prípade, že údaje nie sú plne v súlade s požadovaným obsahom a/alebo formátom.
 —
 Pokiaľ sa na zhromažďovanie údajov použili vzorky alebo odhady, stručne opíšte tento prístup.
 7. Stupeň otvorenia trhu
 Zoznam železničných podnikov, ktoré majú podiel na trhu 1 % alebo viac. Ak existuje viac ako desať podnikov s podielom na trhu 1 % alebo viac, uveďte len zoznam 10 najväčších. Podiel na trhu, ktorý pripadá ostatným železničným podnikom, sa môže uviesť ako celkový údaj v kolónke „ostatné“.
 Ak sa z dôvodov obchodného tajomstva nemôže uviesť názov železničného podniku, použite prosím pseudonymy, napr. „ŽP 1“, „ŽP 2“. Ak by to však nestačilo na ochranu obchodného tajomstva, môžu sa ďalej spojiť podiely na trhu železničného podniku, s výnimkou hlavného alebo etablovaného železničnému podniku.
 7.1. Trh osobnej dopravy – doprava v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme
 Železničný podnik
 (názov alebo pseudonym)
 Podiel na trhu v prípade služieb v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme
 (percentuálny podiel)
 (12)
 Hlavný alebo etablovaný železničný podnik:
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 Iné železničné podniky:
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 Ostatné:
 ☐☐☐,☐ %
 7.2. Trh osobnej dopravy – obchodné služby
 Železničný podnik
 (názov alebo pseudonym)
 Podiel na trhu v prípade obchodných služieb
 (percentuálny podiel)
 (13)
 Hlavný alebo etablovaný železničný podnik:
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 Iné železničné podniky:
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 Ostatné:
 ☐☐☐,☐ %
 7.3. Trh nákladnej dopravy
 Železničný podnik
 (názov alebo pseudonym)
 Podiel na trhu v prípade nákladnej dopravy
 (percentuálny podiel)
 (14)
 Hlavný alebo etablovaný železničný podnik:
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 Iné železničné podniky:
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 Ostatné:
 ☐☐☐,☐ %
 7.4. Ďalšie poznámky (*):
 Uveďte prosím akékoľvek ďalšie pripomienky vrátane týchto bodov:
 —
 Počas prechodného obdobia uvedeného v článku 4 nariadenia poskytnite informácie v prípade, že údaje nie sú plne v súlade s požadovaným obsahom a/alebo formátom.
 —
 Pokiaľ sa na zhromažďovanie údajov použili vzorky alebo odhady, stručne opíšte tento prístup.
 —
 Uveďte, či počas obdobia podávania správ vstúpili na trh osobnej alebo nákladnej dopravy nejaké nové veľké železničné podniky.
 8. Stupeň harmonizácie a legislatívny vývoj (*)
 Informácie o miere harmonizácie právnych predpisov má Komisia už k dispozícii, keďže členské štáty oznamujú Komisii, ako transponovali právne predpisy.
 Tento oddiel umožňuje členským štátom vyjadriť sa k všetkým nedoriešeným otázkam týkajúcim sa trhu EÚ so železničnou dopravou alebo vývoja vnútroštátnych právnych predpisov o železničnej doprave.
 8.1. Ďalšie poznámky (*):
 9. Udeľovanie licencií
 9.1. Počet licencií vydaných železničným podnikom
 (15)
 Počet aktívnych licencií na začiatku obdobia podávania správ (A)
 ☐☐☐☐
 Počet licencií, ktoré boli pozastavené alebo zrušené počas obdobia podávania správ (16) (B)
 ☐☐☐☐
 Počet udelených licencií počas obdobia podávania správ (C)
 ☐☐☐☐
 Počet aktívnych licencií na konci obdobia podávania správ (A – B + C)
 ☐☐☐☐
 Počet pasívnych licencií na konci obdobia podávania správ
 ☐☐☐☐
 9.2. Poplatky a čas potrebný na získanie licencie
 Priemerný poplatok na získanie licencie (v EUR)
 ☐☐☐☐☐☐
 Priemerný čas na získanie licencie (kalendárne dni)
 ☐☐☐
 9.3. Ďalšie poznámky (*):
 Uveďte prosím akékoľvek ďalšie pripomienky vrátane týchto bodov:
 —
 Počas prechodného obdobia uvedeného v článku 4 nariadenia poskytnite informácie v prípade, že údaje nie sú plne v súlade s požadovaným obsahom a/alebo formátom.
 —
 Pokiaľ sa na zhromažďovanie údajov použili vzorky alebo odhady, stručne opíšte tento prístup.
 10. Zamestnanosť a sociálne podmienky
 10.1. Zamestnanci v odvetví železničnej dopravy podľa pohlavia a vekovej skupiny
 Uveďte tieto informácie v súvislosti so situáciou na konci obdobia podávania správ. Ak niektorý podnik poskytuje aj služby pre iné odvetvia ako odvetvie železničnej dopravy, môže údaj o počte zamestnancov vychádzať z odhadu podielu celkového počtu zamestnancov zapojených do poskytovania služieb týkajúcich sa železničnej dopravy.
 Spolu
 (ekvivalenty plného pracovného času)
 Muži (v %)
 Ženy (v %)
 < 30 rokov (v%)
 30 – 50 rokov (v%)
 > 50 rokov (v%)
 Celkový počet zamestnancov v etablovaných alebo iných hlavných železničných podnikoch (17)
 ☐☐☐☐☐☐
 ☐☐,☐ %
 ☐☐,☐ %
 ☐☐,☐ %
 ☐☐,☐ %
 ☐☐,☐ %
 Z toho:
 Rušňovodiči
 ☐☐☐☐☐☐
 ☐☐,☐ %
 ☐☐,☐ %
 ☐☐,☐ %
 ☐☐,☐ %
 ☐☐,☐ %
 Celkový počet zamestnancov iných železničných podnikov
 ☐☐☐☐☐☐
 Z toho:
 Rušňovodiči
 ☐☐☐☐☐☐
 Celkový počet zamestnancov v rámci manažérov hlavnej infraštruktúry
 ☐☐☐☐☐☐
 ☐☐,☐ %
 ☐☐,☐ %
 ☐☐,☐ %
 ☐☐,☐ %
 ☐☐,☐ %
 Celkový počet zamestnancov v rámci manažérov inej infraštruktúry
 ☐☐☐☐☐☐
 Zamestnanci iných spoločností poskytujúcich služby súvisiace so železničnou dopravou (*) (18)
 ☐☐☐☐☐☐
 Z toho:
 Stanice (*)
 ☐☐☐☐☐☐
 Terminály nákladnej dopravy (*)
 ☐☐☐☐☐☐
 Údržba železničných koľajových vozidiel (*)
 ☐☐☐☐☐☐
 Údržba infraštruktúry (*)
 ☐☐☐☐☐☐
 Špecializované výcvikové organizácie (*)
 ☐☐☐☐☐☐
 Prenajímanie rušňovodičov vlakov (*)
 ☐☐☐☐☐☐
 Dodávky energie (*)
 ☐☐☐☐☐☐
 Služby čistenia a upratovania železničných koľajových vozidiel (*)
 ☐☐☐☐☐☐
 Iné (*)
 ☐☐☐☐☐☐
 10.2. Zamestnanci podľa typu zmluvy
 Uveďte tieto informácie v súvislosti so situáciou na konci obdobia podávania správ.
 Zmluvy na dobu neurčitú
 A (19)
 (v %)
 Zmluvy na dobu určitú
 B
 (v %)
 Zmluvy na čiastočný úväzok
 (v %)
 Učni a stážisti
 (v %)
 Celkový počet zamestnancov v etablovaných alebo iných hlavných železničných podnikoch (20)
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐,☐ %
 ☐☐,☐ %
 Z toho:
 Rušňovodiči
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐,☐ %
 ☐☐,☐ %
 Celkový počet zamestnancov v rámci manažérov hlavnej infraštruktúry
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐☐,☐ %
 ☐☐,☐ %
 ☐☐,☐ %
 10.3. Ďalšie poznámky (*):
 Uveďte prosím akékoľvek ďalšie pripomienky vrátane týchto bodov:
 —
 Počas prechodného obdobia uvedeného v článku 4 nariadenia poskytnite informácie v prípade, že údaje nie sú plne v súlade s požadovaným obsahom a/alebo formátom.
 —
 Pokiaľ sa na zhromažďovanie údajov použili vzorky alebo odhady, stručne opíšte tento prístup.
 —
 Uveďte podrobnosti o programoch odbornej prípravy alebo činnostiach zameraných na zamestnancov železníc.
 —
 Uveďte, či príslušný orgán využil právo podľa článku 4 ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady 1370/2007 (21), pokiaľ ide o práva zamestnancov a sociálne normy platné pre poskytovateľov služby vo verejnom záujme.
 —
 Ak boli v tabuľke 10.1 vykázané údaje o „zamestnancoch iných spoločností poskytujúcich služby súvisiace so železničnou dopravou“, stručne vysvetlite, ktoré spoločnosti boli zahrnuté.
 11. Servisné zariadenia
 11.1. Vlastníctvo a riadenie hlavných servisných zariadení
 Na účely tohto dotazníku sú servisnými zariadeniami zariadenia podľa vymedzenia v prílohe II k smernici 2012/34/EÚ. Uveďte prosím počet zariadení prevádzkovaných každým typom vlastníka alebo prevádzkovateľa.
 Zariadenie infraštruktúry
 Vlastníctvo
 Prevádzkovateľ
 Etablovaný železničný podnik a spoločnosti, ktoré s ním súvisia (22)
 Iné spoločnosti
 Etablovaný železničný podnik a spoločnosti, ktoré s ním súvisia
 Iné spoločnosti
 Manažéri infraštruktúry
 Železničné podniky
 Integrované spoločnosti (23)
 Štátna správa (24)
 Iné
 Manažéri infraštruktúry
 Železničné podniky
 Integrované spoločnosti
 Štátna správa
 Iné
 Celkový počet staníc
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 Stanice s denným objemom viac ako 25 000 cestujúcich
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 Stanice s denným objemom viac ako 10 000 až 25 000 cestujúcich
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 Stanice s denným objemom viac ako 1 000 až 10 000 cestujúcich
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 Stanice s denným objemom menej ako 1 000 cestujúcich
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 Terminály nákladnej dopravy
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 Zriaďovacie stanice
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 Zariadenia na údržbu
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 Námorné a vnútrozemské prístavné zariadenia napojené na železničnú dopravu
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 Čerpacie zariadenia
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 ☐☐☐
 11.2. Počet sťažností týkajúcich sa servisných zariadení
 Uveďte počet sťažností na prístup k zariadeniam, výšku poplatkov alebo kvalitu poskytovanej dopravy.
 Sťažnosti, ktoré v súčasnosti spracúva regulačný orgán
 ☐☐☐
 Rozhodnutia o sťažnostiach počas obdobia podávania správ
 ☐☐☐
 11.3. Opis sťažnosti
 Uveďte prosím krátky a všeobecný opis hlavných prípadov (maximálne desať), v prípade ktorých sa prijalo rozhodnutie počas obdobia podávania správ. Uveďte, či na základe niektorej sťažnosti vznikli pochybnosti o výklade európskeho acquis v oblasti železničnej dopravy a navrhnite opatrenia na nápravu situácie.
 1.
 2.
 3.
 4.
 5.
 6.
 7.
 8.
 9.
 10.
 11.4. Ďalšie poznámky (*):
 Uveďte prosím akékoľvek ďalšie pripomienky vrátane týchto bodov:
 —
 Počas prechodného obdobia uvedeného v článku 4 nariadenia poskytnite informácie v prípade, že údaje nie sú plne v súlade s požadovaným obsahom a/alebo formátom.
 —
 Uveďte, či sa v konkrétnych prípadoch konzultovali regulačné orgány iných členských štátov.
 (1) Vzhľadom na rôznorodosť možných prístupov, ktoré by sa pri výpočte poplatkov za prístup na trať mohli uplatniť, je možné, že údaje, ktoré rôzne členské štáty uvedú v tejto tabuľke, nemusia byť nevyhnutne porovnateľné a budú užitočné najmä na monitorovanie trendov v každom členskom štáte.
 (2) Ako je uvedené v bode 3 prílohy V k smernici 2012/34/EÚ.
 (3) Európsky systém riadenia železničnej dopravy.
 (4) Na účely tohto dotazníka sa stanice s denným objemom cestujúcich presahujúcim 10 000 cestujúcich v pracovný deň považujú za „veľké stanice“, a terminály nákladnej dopravy s kapacitou viac ako 100 000 kontajnerov ročne alebo viac ako 1 miliónov ton ročne sa považujú za „veľké terminály nákladnej dopravy“.
 (5) Celkové výdavky uvedené v tabuľkách 3.1 a 3.2 by vo všeobecnosti mali byť približne rovnaké.
 (6) Údaje, ktoré sa tu uvádzajú, by mali byť zhodné s údajmi uvedenými v tabuľke 6.1. Platby za koncesie, ktoré prevádzkovateľ platí verejnému orgánu, by sa mali považovať za „negatívne“ náhrady za záväzok služby vo verejnom záujme.
 (7) Údaje, ktoré sa tu uvádzajú, by mali byť zhodné s údajmi uvedenými v tabuľke 6.1.
 (8) Len pre dopravu podľa cestovného poriadku.
 (9) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 913/2010 z 22. septembra 2010 o európskej železničnej sieti pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu (Ú. v. EÚ L 276, 20.10.2010, s. 22).
 (10) Platby za koncesie, ktoré prevádzkovateľ platí verejnému orgánu, by sa mali považovať za „negatívnu“ náhradu za záväzok služby vo verejnom záujme.
 (11) Dohodnuté opatrenia na poskytovanie železničných koľajových vozidiel pre každú zmluvu, napr. koľajové vozidlá vlastnené, dotované alebo zaručené verejným obstarávateľom, poskytnuté železničným podnikom alebo prenajaté.
 (12) Na základe osobokilometrov na vnútroštátnom území počas obdobia podávania správ. Celková suma v tomto stĺpci by mala byť 100 %.
 (13) Na základe osobokilometrov na vnútroštátnom území počas obdobia podávania správ. Celková suma v tomto stĺpci by mala byť 100 %.
 (14) Na základe tonokilometrov na vnútroštátnom území počas obdobia podávania správ. Celková suma v tomto stĺpci by mala byť 100 %.
 (15) Členské štáty už nebudú povinné vypĺňať tento oddiel, akonáhle budú informácie o licenciách železničných podnikov k dispozícii všetkým členským štátom v databáze interoperability a bezpečnosti Európskej železničnej agentúry (ERADIS).
 (16) Okrem licencií, ktoré sa stali opätovne aktívnymi počas obdobia podávania správ.
 (17) Rozsah vykazovaných údajov by mal pokrývať aspoň 50 % trhu (na základe osobokilometrov a tonokilometrov).
 (18) Ak nie sú zahrnutí vo vyššie uvedenom počte zamestnancov železničného podniku alebo manažéra infraštruktúry.
 (19) A + B = 100 %.
 (20) Rozsah vykazovaných údajov by mal pokrývať aspoň 50 % trhu (na základe osobokilometrov a tonokilometrov).
 (21) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 (Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1).
 (22) Vrátane manažérov integrovanej infraštruktúry a holdingových spoločností.
 (23) Vrátane nových železničných podnikov a manažérov infraštruktúry, ktorí sú súčasťou integrovanej spoločnosti.
 (24) Vnútroštátna, regionálna alebo miestna správa