text:
C 258/28 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 15.8.98
 Petición de decisión prejudicial presentada mediante reso- Petición de decisión prejudicial presentada mediante reso-
 lución del Kantongerecht te Groningen, de fecha 20 de lución del tribunal du travail de LieÁge (Sala SeÂptima), de
 mayo de 1998, en el asunto entre Hendrik van der Woude, fecha 17 de junio de 1998, en el asunto entre Marie-
 y Stichting Beatrixoord Nathalie D'Hoop y Office national de l'emploi
 (Asunto C-222/98) (Asunto C-224/98)
 (98/C 258/45) (98/C 258/47)
 Al Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas le ha Al Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas le ha
 sido sometida una petición de decisión prejudicial sido sometida una petición de decisión prejudicial
 mediante resolución del Kantongerecht te Groningen, dic- mediante resolución del tribunal du travail de LieÁge (Sala
 tada el 20 de mayo de 1998, en el asunto entre Hendrik SeÂptima), dictada el 17 de junio de 1998, en el asunto
 van der Woude y Stichting Beatrixoord, y recibida en la entre Marie-Nathalie D'Hoop y Office national de
 Secretaría del Tribunal de Justicia el 17 de junio de 1998. l'emploi, y recibida en la Secretaría del Tribunal de Justi-
 cia el 22 de junio de 1998.
 El Kantongerecht solicita al Tribunal de Justicia que se El tribunal du travail de LieÁge (Sala SeÂptima) pide al Tri-
 pronuncie sobre la siguiente cuestión: bunal de Justicia que se pronuncie sobre la siguiente cues-
 tión:
 ¿Es contrario a lo dispuesto en los artículos 85 y 86 del
 Tratado CE el conjunto de las disposiciones de la letra G «En la medida en que de la interpretación que el Tribunal
 del artículo II [en la que se establece que no se puede de Justicia ha hecho del artículo 48 del Tratado CE y del
 hacer excepciones (1) al presente convenio colectivo (2)] y artículo 7 del Reglamento no 1612/68 (1) resulta que el
 del artículo 32 del convenio colectivo [el reÂgimen del artículo 36 del Real Decreto de 25 de noviembre de 1991
 seguro de enfermedad (3)]? no puede oponerse a que se concedan subsidios de espera
 a un estudiante a cargo de un trabajador migrante de la
 (1) «no podraÂ [1⁄4] acordar con el trabajador condiciones de tra- Comunidad que haya terminado sus estudios secundarios
 bajo que no esteÂn reguladas en el presente convenio». en un centro docente de un Estado miembro distinto de
 (2) Convenio colectivo de instituciones sanitarias. BeÂlgica, ¿deben interpretarse aquellas disposiciones en el
 (3) El (antiguo) trabajador podraÂ afiliarse al reÂgimen o regímenes sentido de que prohíben tambieÂn que dicho artículo 36 del
 colectivos del seguro de enfermedad de IZZ. Con arreglo a
 este artículo, Beatrixoord paga por Van der Woude el 50 % de
 Real Decreto de 25 de noviembre de 1991 se oponga a la
 la prima correspondiente al reÂgimen colectivo (privado) del concesión de los subsidios de espera a un estudiante belga
 seguro de enfermedad de IZZ. en busca de su primer empleo que haya terminado asi-
 mismo sus estudios secundarios en un centro docente de
 un Estado miembro distinto de BeÂlgica?»
 (1) del Consejo, de 15 de octubre de 1968, relativo a la libre cir-
 culación de los trabajadores dentro de la Comunidad (DO
 Petición de decisión prejudicial presentada mediante reso- L 257 de 19.10.1968, p. 2; EE 05/01, p. 77).
 lución del Kammarrätten i Stockholm de 16 de junio de
 1998 en el asunto promovido por Adidas AG
 (Asunto C-223/98)
 (98/C 258/46) Recurso interpuesto el 22 de junio de 1998 contra la
 RepuÂblica Francesa por la Comisión de las Comunidades
 Europeas
 Al Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas le ha
 sido sometida una petición de decisión prejudicial (Asunto C-225/98)
 mediante resolución del Kammarrätten i Stockholm, dic- (98/C 258/48)
 tada el 16 de junio de 1998 en el asunto promovido por
 Adidas AG y recibida en la Secretaría del Tribunal de Jus- En el Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas se
 ticia el 18 de junio de 1998. ha presentado el 22 de junio de 1998 un recurso contra la
 RepuÂblica Francesa formulado por la Comisión de las
 El Kammarrätten solicita al Tribunal de Justicia que se Comunidades Europeas, representada por el Sr. Michel
 pronuncie sobre la siguiente cuestión: Nolin, miembro del Servicio Jurídico, en calidad de
 Agente, que designa como domicilio en Luxemburgo el
 ¿Se opone el Reglamento (CE) no 3295/94 (1) a una norma- despacho del Sr. Carlos Gómez de la Cruz, Centre Wagner,
 tiva nacional seguÂn la cual no puede facilitarse a los titula- Kirchberg.
 res de las marcas la identidad de los declarantes o destina-
 tarios de mercancías importadas que dichos titulares consi- La Comisión de las Comunidades Europeas solicita al Tri-
 deren falsificadas? bunal de Justicia que:
 Declare que la RepuÂblica Francesa ha incumplido las obli-
 (1) de 22 de diciembre de 1994, por el que se establecen medidas gaciones que le incumben en virtud del artículo 59 del
 dirigidas a prohibir el despacho a libre praÂctica, la expor-
 Tratado CE, así como de la Directiva 71/305/CEE del
 tación, la reexportación y la inclusión en un reÂgimen de sus-
 pensión de las mercancías con usurpación de marca y las mer- Consejo (1), en su versión modificada por la Directiva 89/
 cancías piratas (DO L 341 de 30.12.1994, p. 8). 440/CEE (2) y, en particular de sus artículos 12, 26 y 29 y
 de la Directiva 93/37/CEE del Consejo (3) y, en particular,
 de sus artículos 8, 11, 22 y 30, con motivo de los diferen-


type: wikipedia

text:
Císař je nejvyšší panovnická hodnost. Pochází z latinského titulu caesar, odvozeného od jména Gaia Julia Caesara. Jeho obdobou je hodnost car, jež byla používána v některých slovanských zemích (Rusko, Bulharsko či Srbsko). V Evropě popisuje panovníka nejvyššího řádu.
 Císaři přísluší oslovení císařské Veličenstvo, ostatním členům císařského rodu přísluší oslovení císařská Výsost. Pokud je císař zároveň králem, přísluší mu titul císařské a královské Veličenstvo, ostatním členům císařského rodu pak císařská a královská Výsost.
 Jediným panujícím císařem je japonský císař Naruhito v čele parlamentní konstituční monarchie.
 Historie
 Éra císařů je spojena s Římskou říší. Prvním císařem se stal Oktavián, který roku 27 př. n. l. přijal titul augustus (vznešený). Tituly augustus a caesar se souběžně používaly římskými císaři v období principátu, později za doby dominátu byl titul caesar vyhrazen mladšímu panovníkovi, spoluvládci augusta. Po pádu Západořímské říše roku 476 se titul císaře užíval výhradně jen v přeživší východní části Říše římské – Byzantské říši. V západní Evropě byl titul obnoven za vlády Karla Velikého, který byl 25. prosince 800 korunován papežem Lvem III. jakožto pokračovatel a znovuobnovitel Římské říše. Po rozpadu jeho říše se užívání titulu nakonec ustálilo ve Východofranské říši, kde v roce 962 vznikla Svatá říše římská. Samotný titul císaře byl doposud spojen s ideou obnovy či pokračování Říše římské, avšak v období vrcholného středověku se začal používat i mimo tento rámec jako zdůraznění moci a prestiže jednotlivých států a panovníků, a to především ve východoevropských státech. Tak byla zavedena hodnost císaře např. v Bulharsku (913), Srbsku (1345) či Rusku (1547).
 Evropští císařové
 Caesar a imperátor – jedno z přízvisek vládců Římské říše (viz také seznam římských císařů).
 Císař východořímské říše - používající řecký termín basileos, považoval se za císaře Římské říše, fakticky vládl Byzantské říši.
 Císař říše římské – tento titul historicky navazoval na zaniklé antické císařství a byl používán ve smyslu řídící římské impérium (Romanum gubernans imperium). I když se jednalo podle názvu o římské císařství, nebylo to císařství Římanů. Císař říše římské byl především ochráncem západoevropského křesťanstva a sídelního města papežů, Říma. V Římě nesídlil. Prvním císařem říše Římské a obnovitelem dlouho zaniklého západořímského císařského titulu se stal roku 800 n. l. Karel Veliký. Titul nebyl dědičný.
 Latinský císař - vládce křižáckého státu Latinské císařství (oficiálně latinsky )
 Císař Svaté říše římské - (v odborných historických textech používán i titul římskoněmecký císař) – Od dob císaře Fridricha I. Barbarossy se říše začala označovat jako Svatá říše římská a poté, co se titul císaře opakovaně ocital v rukou německých králů a panovníků, ustálilo se nakonec v 15. století nové označení pro tuto říši i pro císaře – Svatá říše římská národa německého a Císař Svaté říše římské národa německého. Tento císařský titul rovněž nebyl dědičný a až do 15. století se císařem mohl stát jen římský král, kterého měl podle tradice právo korunovat jen papež v Římě. Samotného římského krále měli právo volit jen volitelé, tzv. kurfiřti. Od 15. století byli za římské krále voleni jen členové habsburského rodu, kteří již od začátku 16. století automaticky získávali i titul císaře, bez nutnosti korunovace v Římě papežem. (Posledním císařem, kterého korunoval papež v Římě, byl Fridrich III., posledním císařem, kterého korunoval sám papež (ale nikoliv v Římě, ale v Bologni), byl Karel V.) Svatá říše římská národa německého, a s ní i titul jejího císaře, zanikla roku 1806.
 Císař rakouský – roku 1804 přijal císař Svaté říše římské národa německého František II. další císařský titul, titul císaře rakouského. Po zániku Svaté říše římské národa německého roku 1806 si ponechal pouze titul císaře rakouského a přijal jméno František I. Titul císaře rakouského se pak v rodu Habsburků dědil až do roku 1918.
 Ruský car – panovníci ruské říše od roku 1547 do r. 1918 s titulem car s hodností císaře a posléze císařským titulem imperátor (od r. 1721)
 Německý císař – titul panovníků Německé říše mezi léty 1871–1918 (Vilém I., Fridrich III. a Vilém II.)
 Císař Francouzů – tento titul používal Napoleon Bonaparte a Napoleon III.
 Bulharský car – titul rovný císaři používaný za první a druhé bulharské říše. Používal se i za třetí bulharské říše, avšak zde byl panovník mezinárodně uznáván jako král.
 Srbský car – za srbského císaře (cara) se prohlásil roku 1345 Štěpán Dušan, titul pak používal i jeho syn Štěpán Uroš V.
 Císař celého Španělska – titul používaný u různých příležitostech ve Španělsku (latinsky Imperator totius Hispaniae)
 Asijští císařové
 Trapezuntský císař – panovník Trapezuntského císařství (nástupnického státu Byzantské říše v Malé Asii), stát stejně jako císařský titul trval od roku 1204–1461, oficiálně se na počátku zval Císař a samovládce Římanů, po r. 1282 se zval Císař a samovládce celého východu, Iberů a zámořských provincií.
 Čínský císař – titul čínského panovníka od roku 221 př. n. l. do zrušení monarchie roku 1912.
 Japonský císař – panovníci nejdéle nepřetržitě panující dynastie na světě (od r. 660 př. n. l.)
 Indický císař – mezi léty 1876–1947 jeden z titulů panovníků Velké Británie.
 Korejský císař – panovník Korejského císařství (1897–1910)
 Vietnamský císař – panovník Vietnamského císařství za vlády Dynastie Nguyễn.
 Američtí císařové
 Brazilský císař – tento titul užíval Pedro I. Brazilský a Pedro II. Brazilský.
 Mexický císař – panovníci Mexika ve dvou krátkých obdobích v 19. století. Prvním císařem Mexika byl v letech 1822–1823 Agustín I. a druhým císařem pak Maxmilián I. v letech 1864–1867.
 Haitský císař – titul používali Jean-Jacques Dessalines a Faustin-Élie Soulouque.
 Afričtí císařové
 Habešský císař – panovník dnešní Etiopie (900–1976)
 Jean-Bédel Bokassa – jediný císař Středoafrického císařství (1976–1979)
 Odkazy
 Reference
 Externí odkazy
 Panovníci podle titulů
 Císařské tituly


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 2.3.2015
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 73/45
 Жалба, подадена на 31 декември 2014 г. от Carlo De Nicola срещу решението, постановено на 11 ноември 2014 г. от Съда на публичната служба по дело F-55/08 RENV, De Nicola/ЕИБ
 (Дело T-848/14 P)
 (2015/C 073/56)
 Език на производството: италиански
 Страни
 Жалбоподател: Carlo De Nicola (Strassen, Люксембург) (представител: L. Isola, адвокат)
 Друга страна в производството: Европейска инвестиционна банка
 Искания на жалбоподателя
 Жалбоподателят иска от Общия съд да допусне настоящата жалба и да измени отчасти обжалваното съдебно решение, да премахне позоваването на член 270 ДФЕС, да отмени точки 2 и 3 от диспозитива и точки 16, 17, 18, 19, 22, 37, 41, 42, 45, 47, 48, 49, 51, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65 и 66 от мотивите. Да върне делото на друг състав на Съда на публичната служба, който да се произнесе отново по отменените точки, след събиране на поисканите доказателства. Жалбоподателят си запазва правото да представи доказателства, преки или косвени, необходими с оглед на защитата на насрещната страна, както и да представи всички други документи, които са необходими за оборването на аргументите на насрещната страна. Да се осъди ответника да заплати съдебните разноски.
 Правни основания и основни доводи
 Настоящата жалба е насочена срещу решението на Съда на публичната служба от 11 ноември 2014 г. по дело F-55/08 RENV, De Nicola/ЕИБ.
 Жалбоподателят излага следните правни основания в подкрепа на жалбата си:
 1.
 Липса на произнасяне по искането за оттегляне на становището и на документите на ЕИБ;
 2.
 Липса на произнасяне във връзка с отвода на председателя на съдебния състав;
 3.
 Погрешно тълкуване на решението по дело T-37/10 P;
 4.
 Липса или неоснователност на мотивите относно установяването на морален тормоз и разпореждането да бъде преустановен;
 5.
 Комитетът по жалбите следва да се произнесе по същество относно атестационния доклад за 2006 г.
 6.
 Наличие на интерес от отмяна на повишенията за 2007 г., за да не се допусне да станат окончателни.


type: legislation

text:
 21.8.2015
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 220/1
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) 2015/1413
 z dnia 10 sierpnia 2015 r.
 rejestrujące w rejestrze chronionych nazw pochodzenia i chronionych oznaczeń geograficznych nazwę [Ogulinski kiseli kupus/Ogulinsko kiselo zelje (ChNP)]
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 1151/2012 z dnia 21 listopada 2012 r. w sprawie systemów jakości produktów rolnych i środków spożywczych (1), w szczególności jego art. 52 ust. 2,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Zgodnie z art. 50 ust. 2 lit. a) rozporządzenia (UE) nr 1151/2012 wniosek Chorwacji o rejestrację nazwy „Ogulinski kiseli kupus”/„Ogulinsko kiselo zelje” został opublikowany w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej
 (2).
 (2)
 Ponieważ do Komisji nie wpłynęło żadne oświadczenie o sprzeciwie zgodnie z art. 51 rozporządzenia (UE) nr 1151/2012, nazwa „Ogulinski kiseli kupus”/„Ogulinsko kiselo zelje” powinna zostać zarejestrowana,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Nazwa „Ogulinski kiseli kupus”/„Ogulinsko kiselo zelje” (ChNP) zostaje zarejestrowana.
 Nazwa, o której mowa w akapicie pierwszym, określa produkt należący do klasy 1.6. Owoce, warzywa i zboża, świeże lub przetworzone, zgodnie z załącznikiem XI do rozporządzenia wykonawczego Komisji (UE) nr 668/2014 (3).
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie dwudziestego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 10 sierpnia 2015 r.
 W imieniu Komisji,
 za Przewodniczącego,
 Phil HOGAN
 Członek Komisji
 (1) Dz.U. L 343 z 14.12.2012, s. 1.
 (2) Dz.U. C 115 z 10.4.2015, s. 20.
 (3) Rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 668/2014 z dnia 13 czerwca 2014 r. ustanawiające zasady stosowania rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 1151/2012 w sprawie systemów jakości produktów rolnych i środków spożywczych (Dz.U. L 179 z 19.6.2014, s. 36).


text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 16.7.2020.
 COM(2020) 321 final
 2020/0143(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o izmjeni Odluke Vijeća 2003/77/EZ o utvrđivanju višegodišnjih financijskih smjernica za upravljanje imovinom EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovinom Istraživačkog fonda za ugljen i čelik
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 U skladu s Prilogom Odluci Vijeća 2003/77/EZ od 1. veljače 2003.
 1
 „(a) imovina EZUČ-a [Europska zajednica za ugljen i čelik] u likvidaciji koristi se kada je potrebna za podmirivanje preostalih obveza EZUČ-a, u vidu njegovih nepodmirenih pozajmica, obveza nastalih iz prijašnjih operativnih proračuna i bilo kojih nepredvidivih dugovanja. (b) U mjeri u kojoj imovina EZUČ-a u likvidaciji nije potrebna za podmirivanje obveza iz točke (a), ona se ulaže tako da osigura prihod koji se koristi za financiranje nastavka istraživanja u sektorima povezanima s industrijom ugljena i čelika. (c) Imovina Istraživačkog fonda za ugljen i čelik ulaže se tako da osigura prihod koji se koristi za financiranje nastavka istraživanja u sektorima povezanima s industrijom ugljena i čelika.”
 S obzirom na nepostojanje preostalih nepodmirenih pozajmica i smanjenje obveza EZUČ-a
 2
 , pretežita aktivnost EZUČ-a u likvidaciji sve je više usmjerena na ulaganje za potrebe ostvarivanja prihoda za financiranje istraživanja. U Odluci Vijeća 2003/77/EZ predviđa se da Komisija upravlja imovinom EZUČ-a u likvidaciji kako bi „osigurala da su sredstva dostupna koliko i kada su potrebna, uz najveći mogući prinos, te uz dugoročno održavanje visokog stupnja sigurnosti i stabilnosti ulaganja” (točka 3. Priloga Odluci Vijeća 2003/77/EZ).
 Europska komisija prinose EZUČ-a u likvidaciji koristi za podupiranje istraživačkih projekata u sektorima čelika i ugljena. Međutim, sposobnost tog portfelja za ostvarivanje dostatnih prinosa za financiranje korisnog istraživačkog programa posljednjih se godina našla pod pritiskom zbog dugoročnog smanjenja povrata na financijskim tržištima. Čak i prije nedavnog pogoršanja stanja na tržištu zbog pandemije bolesti Covid-19, portfelj je ostvarivao niže povrate zbog okruženja s nižim kamatnim stopama, koje prevladava nakon financijske krize. Kriza povezana s bolešću Covid-19 pogoršala je to dugoročnije strukturno smanjenje očekivanih povrata. Portfelj EZUČ-a, u usporedbi sa sličnim fondovima, relativno je dobro izdržao akutno pogoršanje stanja na tržištu nakon izbijanja krize povezane s bolešću Covid-19 zbog svoje relativno konzervativne strukture. Unatoč tomu, ta će kriza imati dugotrajne učinke na očekivane povrate i zbog nje raste potreba za traženjem alternativnih načina kojima se imovina tog fonda može iskoristiti za podupiranje politika EU-a.
 U tom kontekstu Komisija želi pojačati potporu zajedničkim istraživačkim projektima u sektoru ugljena i čelika te istodobno predlaže izmjenu Odluke Vijeća 2008/376 kako bi se ona uskladila s ciljevima zelenog plana. Osim toga, Komisija želi podupirati napredne istraživačke projekte koji dovode do postupaka za proizvodnju čelika s gotovo nultim emisijama ugljika do 2030. i istraživačke projekte za upravljanje primjerenom tranzicijom u sektoru ugljena. Stabilan godišnji proračun od [111 milijuna] EUR smatra se primjerenim za program takve prirode. To je potrebno kako bi se osigurala značajna potpora korisnim projektima u razmjerima koji su potrebni za pokrivanje troškova provedbe programa.
 Za osiguravanje redovitih godišnjih raspodjela sredstava u iznosu od [111 milijuna] EUR do 2027. potrebne su promjene u načinu korištenja i ulaganja sredstava od imovine EZUČ-a u likvidaciji. Predloženim izmjenama ove Odluke omogućit će se ta razina potpore zajedničkim istraživačkim projektima i naprednim istraživačkim projektima u sektoru čelika te istraživačkim projektima za upravljanje primjerenom tranzicijom u sektoru ugljena. Iako će se tim godišnjim raspodjelama sredstava postupno smanjiti ukupni iznos uložene imovine, za razdoblje nakon 2027. ipak će ostati razuman iznos imovine koja se može ulagati.
 •Noviji rezultati i izgledi u pogledu uložene imovine EZUČ-a u likvidaciji
 Prema stanju od 31. ožujka 2020. vrijednost portfelja iznosi približno 1,5 milijardi EUR. Veličina portfelja neznatno se smanjila od 30. lipnja 2012. jer su odljevi sredstava za financiranje istraživanja u sektorima povezanima s industrijom ugljena i čelika bili veći od ukupnih povrata i novih doprinosa.
 Od imovine EZUČ-a u likvidaciji od 2003. i sve donedavno ostvarivao se pozitivan povrat, koji je zajedno sa sredstvima dostupnima u okviru mehanizma ujednačavanja omogućavao godišnju potporu istraživačkim projektima u iznosu od 50 milijuna EUR. Od kraja 2017. uspješnost portfelja od donošenja Odluke Vijeća 2003/77/EZ, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća 2008/750/EZ
 3
 , bila je pozitivna: iznosi su isplaćeni u skladu sa zahtjevima, a povrat portfelja bio je zadovoljavajući uzimajući u obzir tržišno okruženje i općenito restriktivne smjernice o ulaganju. U razdoblju od 1. srpnja 2012. do 31. prosinca 2017. kumulativni pozitivni povrat portfelja iznosio je +8,5 %.
 Povrat na uloženu imovinu stalno je bio veći od referentne vrijednosti za povrat te se to pokazalo kao mnogo bolja alternativa ulaganju po prevladavajućim nerizičnim kamatnim stopama, koje su posljednjih godina postale negativne. Naime, portfelj nikad prije nije zabilježio godišnji negativan rezultat tijekom cijelog svojeg postojanja te je od osnivanja ostvario kumulativni povrat od 80 %. Međutim, gledajući u budućnost, trenutačno niska (i često negativna) razina prinosa na obveznice nagovješćuje niže očekivane povrate u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju te će biti izazov ostvariti čak i pozitivne povrate.
 Osim toga, procjenjuje se da će se portfelj dodatno smanjiti, kako je utvrđeno Sporazumom o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju („Sporazum o povlačenju”), za [250] milijuna EUR
 4
 .
 S obzirom na taj kontekst, potreban je drugačiji pristup korištenju imovine EZUČ-a kako bi se ostvarili ciljevi politike. U ovom se prijedlogu predlažu dvije glavne izmjene:
 ·u skladu s Prijedlogom o izmjeni Odluke 2003/76/EZ, omogućuje se prodaja sredstava iz portfelja, prema potrebi, kako bi se omogućila plaćanja povezana s godišnjom raspodjelom sredstava u iznosu od [111 milijuna] EUR do 2027. Ovisno o uvjetima za ulaganja i promjeni veličine portfelja to će značiti postupno smanjenje obujma imovine kojom se upravlja,
 ·diversificiraju se prihvatljiva ulaganja u portfelju kako bi se poboljšala njegova uspješnost s obzirom na odnos rizika i povrata. Predlaže se povećanje opsega prihvatljive imovine kako bi se povećali očekivani povrati za određenu razinu rizika.
 •Predložene izmjene radi dopuštanja korištenja imovine, prema potrebi, za osiguravanje godišnje raspodjele sredstava u iznosu od [111 milijuna] EUR
 Predlaže se da se Odluka 2003/77/EZ izmijeni kako bi se izričito dopustili, počevši od 1. siječnja 2021.
 5
 , odljevi povezani s godišnjom raspodjelom sredstava u iznosu do [111 milijuna] EUR do 2027. u svrhu potpore istraživačkim projektima u sektorima čelika i ugljena izvan istraživačkog okvirnog programa. Iznos godišnje raspodjele sredstava odredit će se u skladu s kriterijima utvrđenima u revidiranoj Odluci Vijeća 2003/76/EZ. Zahtjevi za plaćanje koji se odnose na navedenu raspodjelu sredstava izvršavat će se korištenjem neto prihoda od ulaganja i povlačenjem imovine iz EZUČ-a u likvidaciji.
 Iznos godišnje raspodjele sredstava trebao bi se izričito utvrditi u Odluci kako bi se omogućio predvidljiv tok sredstava, u dostatnim razmjerima za omogućavanje željene razine potpore za zajednička istraživanja u sektorima čelika i ugljena.
 Do danas se imovinom EZUČ-a u likvidaciji upravljalo na temelju pretpostavke da će se povrat na uloženu imovinu koristiti za financiranje istraživačkih projekata. To se odražava u tekstu odjeljka 1. („Korištenje imovine”) Priloga Odluci Vijeća 2003/77/EZ i u uvodnoj izjavi 3. Odluke u kojoj se predviđa da bi se „cjelokupni kapital imovine Istraživačkog fonda za ugljen i čelik ... trebalo sačuvati u cijelosti”.
 Zbog prethodno objašnjenih razloga takav bi pristup trebalo izmijeniti kako bi se zadovoljile potrebe osiguravanja potrebne razine plaćanja, potrebnog da bi se omogućilo održivo funkcioniranje smislenog istraživačkog programa za sektore čelika i ugljena.
 Pretpostavka da se od imovine EZUČ-a u likvidaciji može ostvarivati stabilan prihod dostatan za financiranje Istraživačkog fonda za ugljen i čelik ako bi se ona sačuvala u cijelosti nije više održiva s obzirom na dugoročne promjene uvjeta na financijskim tržištima. U tu je svrhu potrebno ažurirati Odluku kako bi ona bolje odražavala potrebe temeljne politike kojoj EZUČ u likvidaciji treba služiti i izazove u pogledu ostvarivanja povrata na razini koja je potrebna u kontekstu trenutačnih uvjeta na tržištu.
 Plaćanja će se izvršavati svake godine nakon što se utvrde odgovarajući projekti i to uvijek u okviru granica godišnje raspodjele sredstava u iznosu od [111 milijuna] EUR. Godišnji iznos koji se može raspodijeliti iz EZUČ-a u likvidaciji iznosio bi [111 milijuna] EUR kako bi se omogućilo održivo korištenje sredstava za financiranje istraživanja u budućnosti.
 •Predložene izmjene radi omogućavanja diversifikacije prihvatljive imovine
 Imovina EZUČ-a tradicionalno se pretežito ulagala u državne i nadnacionalne dužničke instrumente denominirane u eurima. Tim opsegom ulaganja mogli su se ostvarivati stabilni pozitivni povrati uz održavanje rizika portfelja na smanjenim razinama. Posljednjih su se godina gospodarski i tržišni uvjeti promijenili na način da su trajno smanjenje mogućnosti za ostvarivanje povrata na ulaganja u državne i nadnacionalne dužničke instrumente. Kad se uzmu u obzir razdoblja koja slijede, financijska tržišta općenito te osobito tržišta euroobveznica i dalje će biti nepovoljna zbog izrazito niskih/negativnih prinosa (posebno za vrijednosne papire izdavatelja s najvišom kreditnom kvalitetom) i smanjene likvidnosti, koji su posljedica, među ostalim, akomodativne monetarne politike ESB-a i njegovih programa kupnje obveznica. Bilo kakvo povećanje kamatnih stopa u odnosu na tu nisku osnovicu dovelo bi do revalorizacije postojeće imovine prema dolje, što bi podrazumijevalo rizik od vrlo niskih ili negativnih povrata, dok se ponovnim ulaganjima uz više prinose postupno ne kompenzira početni učinak revalorizacije.
 Ovim se prijedlogom portfelj EZUČ-a nastoji učiniti otpornijim u slučaju tih problema, povećanjem opsega ulaganja u druge kategorije imovine i korištenjem drugih tehnika ulaganja radi zaštite portfelja od isključive ovisnosti o vrijednosnim papirima s fiksnim prihodom.
 Unatoč predviđenim povlačenjima do 2027., razdoblje ulaganja preostalih sredstava poprilično je dugoročno, što omogućuje daljnju diversifikaciju. Portfelj EZUČ-a do danas uglavnom nije sadržavao bitne obveze i nije podlijegao odljevima u razmjerima koji bi kvalitativno izmijenili razdoblje ulaganja ili obujam imovine u portfelju. To će se stanje promijeniti nakon uvođenja plaćanja povezanih s godišnjom raspodjelom sredstava za financiranje istraživačkog programa. Međutim, predvidiva plaćanja te veličine ne bi trebala bitno utjecati na razdoblje ulaganja ili toleranciju na rizik za preostalu imovinu u portfelju, a osim toga, plaćanja će se izvršavati tijekom razdoblja od nekoliko godina.
 Kao posljedica njegova dugoročnijeg razdoblja ulaganja portfelj ima veći kapacitet za držanje imovine tamo gdje je to potrebno kako bi se omogućio povrat vrijednosti. S obzirom na to, predlaže se povećanje opsega ulaganja predviđenog financijskim smjernicama kako bi se što više smanjio učinak niskih ili negativnih prinosa i povećala diversifikacija i otpornost portfelja, uz provođenje konzervativne politike ulaganja kojom se ostvaruje očuvanje kapitala s visokim stupnjem sigurnosti i povećava povrat tamo gdje je to moguće ako je ta politika usklađena s tim ciljem. U dugoročnom bi razdoblju proširenje opsega prihvatljivih kategorija imovine trebalo pomoći u ostvarivanju stabilnog i predvidljivog upravljanja portfeljem – uključujući predvidljiva plaćanja iz imovine koja se odnose na godišnju raspodjelu sredstava – te u smanjivanju stope smanjenja temeljnih sredstava kroz plaćanje godišnjih obroka.
 Komisija predlaže povećanje financijskih smjernica kako bi se proširio prihvatljivi opseg dostupne imovine/dostupnih instrumenata i moguće kombinacije izloženosti riziku (npr. kamatni i kreditni rizik ili određeni ograničeni rizik tržišta vlasničkih vrijednosnih papira). Nove mogućnosti ulaganja omogućit će učinkovitije upravljanje portfeljem (u pogledu diversifikacije i odnosa rizika i povrata) i podupirati očekivane povrate u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju.
 Trebalo bi naglasiti da diversifikacija portfelja podrazumijeva izloženost novim izvorima volatilnosti tržišta koji mogu utjecati na uspješnost u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju. Međutim, s obzirom na dugoročnije razdoblje ulaganja znatnog dijela imovine, portfelj EZUČ-a u dobroj je poziciji da apsorbira kratkotrajna razdoblja loših rezultata u nekoj od kategorija imovine kako bi u dugoročnijem razdoblju ostvario mogućnosti većih povrata prilagođenih riziku. Treba napomenuti i da diversifikacija nije jamstvo protiv potencijalnih negativnih rezultata u određenom razdoblju s obzirom na to da koristi od diversifikacije mogu biti manje od loših rezultata u njezinoj ključnoj kategoriji imovine (državne i nadnacionalne obveznice). Ta opća upozorenja svojstveno su obilježje upravljanja imovinom i ovdje se navode kako bi se dao uravnotežen pregled mogućih ishoda. Komisija, kao odgovorna upraviteljica sredstava EU-a, općenito smatra da je povećanje opsega prihvatljivih ulaganja prikladan način za poboljšanje dugoročnije uspješnosti u pogledu uložene imovine EZUČ-a.
 S obzirom na prethodno navedeno, Komisija predlaže ovaj Prijedlog odluke Vijeća o izmjeni Odluke 2003/77/EZ o utvrđivanju višegodišnjih financijskih smjernica za upravljanje imovinom EZUČ-a u likvidaciji. Imovinom se mora upravljati u skladu s bonitetnim pravilima i načelima dobrog financijskog upravljanja te u skladu s pravilima i propisima koje utvrdi računovodstveni službenik Komisije.
 Kako je prethodno objašnjeno, Odlukom se predlaže izmjena Odluke kojom se uređuje upravljanje imovinom EZUČ-a u likvidaciji kako bi se dopustilo moguće ulaganje u:
 ·širi opseg instrumenata tržišta novca (ponajprije novčani fondovi),
 ·širi opseg dužničkih vrijednosnih papira i vrijednosnih papira povezanih s kreditima,
 ·izloženost tržištima vlasničkih instrumenata i proizvodima sličnima vlasničkim instrumentima (ponajprije preko odgovarajućih instrumenata kao što su fondovi čijim se udjelima trguje na burzi),
 ·mogućnost korištenja standardnih tehnika ulaganja kao što su kamatni standardizirani terminski ugovori u svrhu upravljanja dospijećem,
 ·mogućnost ulaganja u zaštićene instrumente denominirane u USD.
 Iz Odluke ne bi proizlazila nikakva automatska obveza korištenja te imovine ili instrumenata. Umjesto toga, Odlukom bi se samo ovlastilo Komisiju na takva ulaganja u slučajevima kad su uvjeti na tržištu povoljni i ako su takva ulaganja u skladu s razdobljem ulaganja, uzimajući u obzir plaćanja povezana s godišnjom raspodjelom sredstava do 2027. Komisija će postupati razborito i s dužnom pažnjom pri korištenju tih proširenih mogućnosti ulaganja kako bi u najvećoj mogućoj mjeri povećala vjerojatnost pozitivnih ishoda. O odlukama o korištenju tih ovlasti izvješćivat će u okviru godišnjih izvješća, objašnjavajući pritom razloge za proširenje opsega ulaganja i izvješćujući o uočenim ishodima čim to bude moguće na temelju podataka o uspješnosti.
 Odabir imovine uključivat će i negativnu provjeru (popis aktivnosti koje su isključene u svrhe ulaganja riznice zbog etičkih ili moralnih razloga) i pozitivnu provjeru (kako bi se dala prednost uključivanju pozitivnih okolišnih, socijalnih i upravljačkih aspekata u odabir ulaganja). Okolišne, socijalne i upravljačke prakse ulaganja postaju sve važnije i Komisija u tom području namjerava biti primjer drugima.
 •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Prijedlog je povezan s Odlukom Vijeća 2003/76/EZ o mjerama potrebnim za provedbu Protokola o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice. Vijeće je nedavno donijelo odluku o mogućnosti ponovnog korištenja opozvanih iznosa za istraživanja
 6
 . Odluka Vijeća 2003/76/EZ izmijenit će se istodobno, uzimajući u obzir predložene izmjene Odluke Vijeća 2003/77/EZ.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Pravna osnova na temelju koje EU ima pravo djelovati je Ugovor o funkcioniranju Europske unije i Protokol o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik priložen ugovorima EU-a, a posebno njegov članak 2. drugi stavak.
 •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 Mjere za provedbu Protokola utvrđene su u odluci Vijeća, koju Komisija može revidirati na temelju svojeg isključivog prava inicijative.
 •Proporcionalnost
 Prijedlog sadržava dodatne odredbe i stoga je nužan za funkcioniranje upravljanja imovinom, koje obavlja Komisija za EZUČ u likvidaciji, a stoga i za imovinu Istraživačkog fonda za ugljen i čelik.
 •Odabir instrumenta
 Odluka Vijeća o izmjeni postojeće Odluke Vijeća 2003/77/EZ jest „mjera radi utvrđivanja višegodišnjih financijskih smjernica za upravljanje imovinom Istraživačkog fonda za ugljen i čelik”, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 2. Protokola br. 37.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva
 Prijedlog se temelji na rezultatima petogodišnjeg izvješća, kojim se predviđa redovita revizija primjerenosti smjernica. Najnovije petogodišnje izvješće objavljeno je 2. ožujka 2018. (COM(2018) 84 final).
 •Savjetovanja s dionicima
 Nije primjenjivo. Glavni su dionici države članice, s kojima će se provesti savjetovanje tijekom zakonodavnog postupka u Vijeću.
 •Prikupljanje i primjena stručnog znanja
 Svjetska banka provela je 2014. istorazinsku ocjenu poslova upravljanja imovinom koje obavlja Komisija (uključujući portfelj EZUČ-a u likvidaciji). Rezultati te istorazinske ocjene u pogledu okvira smjernica uzeti su u obzir pri sastavljanju ovog prijedloga izmjene.
 Revizorski sud nedavno je u svojoj reviziji o Europskoj zajednici za ugljen i čelik, koja je objavljena u rujnu 2019.
 7
 , zaključio da financiranje Istraživačkog fonda za ugljen i čelik isključivo na temelju prihoda od upravljanja imovinom nije održivo u trenutačnom okruženju u pogledu kamatnih stopa.
 •Procjena učinka
 Procjena učinka nije potrebna za predloženu izmjenu jer očekivani gospodarski, okolišni ili socijalni učinci vjerojatno neće biti znatni.
 •Primjerenost propisa i pojednostavnjenje
 Prijedlog se temelji na rezultatima petogodišnjeg izvješća, kojim se predviđa redovita revizija primjerenosti smjernica.
 •Temeljna prava
 Prijedlog je u skladu sa zaštitom temeljnih prava.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Prijedlogom se ne stvaraju nikakve nove obveze kojima bi se teretio opći proračun u okviru višegodišnjeg financijskog okvira.
 5.OSTALI ELEMENTI
 •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 Kako je predviđeno u točki 7. financijskih smjernica, Komisija svakih šest mjeseci državama članicama podnosi izvješće o poslovima upravljanja koji se obavljaju na temelju tih financijskih smjernica.
 Osim toga, svake se godine sastavlja financijsko izvješće, kojemu se prilaže revidirani financijski izvještaj i u kojemu se izvješćuje o rezultatima za tu cijelu godinu.
 Konačno, Komisija svakih pet godina posebno izvješćuje o primjeni financijskih smjernica (članak 2.).
 •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)
 Nije primjenjivo.
 •Detaljno objašnjenje odredbi prijedloga o dopuštanju veće diversifikacije prihvatljive imovine
 U postojećim financijskim smjernicama primjenjuje se relativno restriktivan pristup definiranju prihvatljive imovine. U njima se upućuje, primjerice, na apsolutne i nominalne gornje granice iznosa (npr. najviše 250 milijuna EUR po državi članici EU-a), kreditne rejtinge (npr. najmanji kreditni rejting AA, osim za države članice EU-a i institucije EU-a) ili najduže rokove dospijeća (npr. najviše 10,5 godina nakon kupnje).
 Tim se ograničenjima isključuju veliki dijelovi financijskih tržišta.
 Na primjer:
 ·ograničenja u pogledu rejtinga gotovo u potpunosti isključuju tržište korporativnih i financijskih obveznica, koje bi moglo osigurati diversifikaciju i veće povrate, a što bi moglo pridonijeti smanjenju učinka negativnih stopa
 8
 u postojećem okruženju,
 ·slična razmatranja pojavljuju se i s obzirom na ograničenja u pogledu dospijeća, koja sprečavaju ulaganja u dugoročnije obveznice kojima bi se mogle ostvariti slične koristi
 9
 . Izmjenom tih ograničenja omogućila bi se diversificirana raspodjela imovine s većim očekivanim povratima za portfelj, dok bi zbog povoljnih učinaka korelacije razine ukupnog rizika portfelja bile slične sadašnjim razinama.
 Nakon financijske krize iz 2008.tržišni uvjeti za upravitelje imovine s fiksnim prihodom postali su teži zbog nastanka okruženja s niskim, i često negativnim, kamatnim stopama, osobito za ulaganja s nižim kreditnim rizikom. U tom je kontekstu upraviteljima imovine s fiksnim prihodom vrlo teško ostvariti pozitivne rezultate, osobito u srednjoročnom/dugoročnom razdoblju ulaganja. Situacija se 2020. još više pogoršala s krizom koju je izazvao koronavirus, što bi moglo dodatno produljiti trajanje stanja s niskim/negativnim stopama.
 Kako bi se ograničile negativne posljedice tih čimbenika, važno je da upravitelji imovine imaju pristup najširem mogućem opsegu ulaganja. Na taj način upravitelji imovine mogu pojačati diversifikaciju i ostvariti korist od kategorija imovine koje imaju drugačije obrasce povrata i manje korelacije. U dugim razdobljima ulaganja, visoko diversificirani portfelji trebali bi ostvarivati bolje rezultate nego manje diversificirani portfelji, pri sličnim razinama rizika.
 Stoga se predlaže da se postojeće financijske smjernice izmijene na načine navedene u nastavku.
 A. Prilagoditi ograničenja u pogledu apsolutnih gornjih granica, rejtinga i dospijeća
 Predlaže se donošenje dinamičnijeg pristupa u vezi s tehničkim aspektima provedbe za koje je potrebna određena fleksibilnost (primjerice, određivanje ograničenja u pogledu rizika, dospijeća i koncentracije).
 Time bi se omogućilo njihovo redovitije kalibriranje, koje bi bilo prilagođeno promjenama uvjeta na tržištu te bi se temeljilo na nedavnim smjernicama Komisije donesenima za zajednički fond za rezervacije
 10
 , koji je jedan od ostalih većih portfelja kojima Komisija upravlja. Imovinom se mora upravljati na temelju strategije ulaganja, koja bi se trebala temeljiti na strateškoj raspodjeli imovine, vodeći računa o ciljevima ulaganja i toleranciji na rizik. Strategija ulaganja odražava se u strateškoj referentnoj vrijednosti. Ta referentna vrijednost utvrđuje se u skladu s primjerima iz prakse.
 Tolerancija na rizik isto bi se mogla definirati općenitije (npr. navođenjem prihvatljivih kategorija imovine i posebnih parametara rizika, kao što je vrijednost adherentna riziku). Ograničenja bi bilo bolje izraziti u kontekstu tržišne nego nominalne vrijednosti te ih definirati kao najveći postotak izloženosti ukupne tržišne vrijednosti portfelja. Tako bi se preciznije definirale izloženosti jer je u uvjetima niskih ili negativnih prinosa cijena mnogih vrijednosnih papira znatno veća od nominalne cijene (100 %) te je moguće da nominalne vrijednosti više ne odražavaju pravu ekonomsku vrijednost takvih izloženosti. Pristup na temelju kojeg se ograničenja utvrđuju u postocima tržišne vrijednosti postao je relevantniji i zbog potencijalnih promjena ukupne tržišne vrijednosti portfelja zbog tržišnog vrednovanja ili priljeva odnosno odljeva.
 Ograničenja u pogledu koncentracije mogla bi se preciznije utvrditi kako bi se omogućilo razlikovanje sigurnijih i rizičnijih kreditnih izloženosti, primjerice dopuštanjem većih izloženosti samo prema izdavateljima najviše kvalitete (s visokim rejtingom
 11
 ).
 Predlaže se da se prihvatljivi instrumenti utvrde u smjernicama za upravljanje imovinom, dok će se referentna vrijednost i posebna ograničenja u pogledu ulaganja utvrditi u internim dokumentima Europske komisije.
 B. Omogućiti ulaganja u drugim valutama
 U financijskim smjernicama trenutačno se ne spominje prihvatljivost ulaganja u stranim valutama. U tom kontekstu treba napomenuti da ulaganja denominirana u EUR čine samo oko 25 % svjetskog tržišta obveznica.
 Stoga se predlaže da se izričito dopuste ulaganja u zaštićene vrijednosne papire denominirane u USD koje su izdala državna tijela, nadnacionalna tijela, državna tijela niže razine vlasti i agencije.
 Konkretno, (djelomično) ulaganje u obveznice visoke likvidnosti denominirane u USD koje su izdali ti subjekti omogućilo bi pristup velikim i likvidnim tržištima, kao što je tržište dužničkih instrumenata vlade SAD-a. To bi moglo biti korisno s obzirom na prethodno navedena ograničenja likvidnosti na tržištima euroobveznica. Nadalje, time bi se omogućilo izlaganje različitim krivuljama prinosa, uz potencijalno veće mogućnosti za prenesene prihode/padajuće prinose (carry/roll down).
 Moguća je zaštita od rizika od gubitka zbog fluktuacije deviznog tečaja. Instrumenti za zaštitu od tog valutnog rizika postoje, ali se u postojećim financijskim smjernicama ne navodi ta vrsta operacije. Komisija može odlučiti, pod uvjetom da je računovodstveni službenik s time suglasan, da zaštićena ulaganja u drugim valutama (osim USD) mogu postati izričito prihvatljiva u skladu s kriterijima navedenima u Prilogu Odluci. Stvarna primjena takvih instrumenata bila bi ograničena u opsegu i pritom bi se vodilo računa o relevantnim troškovima i prevladavajućim uvjetima na tržištu.
 C. Proširiti opseg instrumenata za zajednička ulaganja
 Skupina stručnjaka iz Svjetske banke provela je 2014. ocjenu aktivnosti Komisije koje se odnose na upravljanje riznicom i imovinom. Svjetska banka detaljno je pregledala postupke koje Komisija koristi te je zaključila da Komisija ostvaruje svoje ciljeve u području upravljanja portfeljima koji su u njezinoj nadležnosti, u skladu sa standardima sektora. Svjetska banka iznijela je i nekoliko preporuka za dodatno poboljšanje postupka ulaganja i povrata.
 Konkretno, kad je riječ o dugoročnim sredstvima, Svjetska banka predložila je da se određeni postotak tih sredstava uloži u vlasničke udjele, eventualno putem fondova za zajednička ulaganja. Ti instrumenti, ako ih se pažljivo odabere, omogućuju da portfelju vrlo diversificiranu izloženost na osnovi vlasničkih ulaganja. S obzirom na to da vlasnički udjeli imaju relativno nižu korelaciju s ulaganjima s fiksnim prihodima, oni bi pridonijeli poboljšanju profila rizika i povrata portfelja u dugoročnom razdoblju. S druge strane, raspodjele sredstava u vlasničke udjele mogle bi povećati volatilnost povrata portfelja u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju.
 Instrumenti za zajednička ulaganja već se navode u postojećim smjernicama, ali u vezi sa zahtjevom da kreditni rejting ne smije biti manji od AA, što de facto upućuje na uporabu uglavnom samo kratkoročnih instrumenata za zajednička ulaganja s fiksnim prihodom, isključujući većinu fondova s fiksnim prihodom i fondova vlasničkog kapitala koji nemaju kreditni rejting.
 Stoga se predlaže da se pojasni opseg prihvatljivih kategorija imovine i instrumenata za zajednička ulaganja kako bi se omogućila ulaganja u vlasničke udjele, kao i širi opseg ulaganja s fiksnim prihodom, među ostalim i u takve vrlo diversificirane instrumente.
 Ukratko, predlaže se da nekoliko vrsta instrumenata za zajednička ulaganja postane prihvatljivo (npr. novčani fondovi, fondovi čijim se udjelima trguje na burzi ili uzajamni fondovi). Ti instrumenti mogu pružiti različite razine diversificirane izloženosti širim tržišnim indeksima, određenim zemljopisnim sektorima i/ili posebnim kategorijama imovine kao što su instrumenti s fiksnim prihodom i/ili vlasnički udjeli.
 D. Omogućiti upravljanje rizikom kamatnih stopa putem drugih instrumenata zaštite
 Kamatne izvedenice alati su za učinkovito upravljanje rizikom kamatnih stopa i danas ih često koriste javne financijske institucije. Obično su ta tržišta i likvidna – na primjer, tijekom financijske krize tržište standardiziranih terminskih ugovora ostalo je vrlo likvidno za razliku od novčanog tržišta državnih obveznica. Uporaba takvih instrumenata bila bi utemeljena na strogim postupcima za upravljanje rizikom i informatičkim sustavima radi praćenja povezanih operativnih radnih postupaka i intrinzičnih rizika tog tržišta te upravljanja njima.
 Kako je prethodno objašnjeno, iz Odluke ne bi proizlazila nikakva automatska obveza korištenja te imovine ili instrumenata. Umjesto toga Odlukom bi se samo ovlastilo Komisiju na takva ulaganja u slučajevima kad su uvjeti na tržištu povoljni. Komisija će postupati razborito i s dužnom pažnjom pri korištenju tih proširenih ovlasti za ulaganje kako bi u najvećoj mogućoj mjeri povećala vjerojatnost pozitivnih ishoda. O odlukama o korištenju tih ovlasti izvješćivat će u okviru godišnjih izvješća, objašnjavajući pritom razloge za proširenje opsega ulaganja i izvješćujući o uočenim ishodima čim to bude moguće na temelju podataka o uspješnosti.
 E. Uključiti okolišne, socijalne i upravljačke kriterije
 S obzirom na to da okolišne, socijalne i upravljačke prakse ulaganja postaju sve važnije i da Komisija u tom području mora biti primjer drugima, u Odluci bi se naglasila važnost tih kriterija u postupku odabira imovine. To bi uključivalo i pozitivnu provjeru (kako bi se dala prednost uključivanju okolišnih, socijalnih i upravljačkih aspekata u odabir ulaganja) i negativnu provjeru (popis aktivnosti koje su isključene iz mogućih ulaganja u riznice zbog etičkih ili moralnih razloga).
 2020/0143 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o izmjeni Odluke Vijeća 2003/77/EZ o utvrđivanju višegodišnjih financijskih smjernica za upravljanje imovinom EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovinom Istraživačkog fonda za ugljen i čelik
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
 uzimajući u obzir Protokol br. 37 o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik, priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije
 12
 , a posebno njegov članak 2. drugi stavak,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta
 13
 ,
 budući da:
 (1)Kako bi postala klimatski neutralna do 2050., Europskoj uniji potrebni su „predvodnici u području klime i resursa” za razvoj prvih komercijalnih primjena naprednih tehnologija u ključnim industrijskim sektorima do 2030. i postupka proizvodnje čelika s nultim emisijama ugljika do 2030.
 (2)U skladu s Odlukom Vijeća 2003/76/EZ
 14
 Komisija treba upravljati imovinom Europske zajednice za ugljen i čelik (EZUČ) u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovinom Istraživačkog fonda za ugljen i čelik na način koji osigurava dugoročni povrat. Odlukom Vijeća 2003/77/EZ
 15
 utvrđuju se višegodišnje financijske smjernice za upravljanje tom imovinom. U skladu s člankom 2. Odluke 2003/77/EZ Komisija revidira ili dopunjuje te smjernice te ponovno procjenjuje njihovu primjenu i djelotvornost.
 (3)Kako bi se osigurala značajna potpora korisnim zajedničkim istraživačkim projektima koji imaju kritičnu masu i dodanu vrijednost Unije za poboljšanje održivosti, konkurentnosti, zdravlja, sigurnosti i uvjeta rada u sektorima povezanima s industrijom ugljena i čelika, potrebno je osigurati da se za financiranje tih projekata osiguraju plaćanja povezana s godišnjom raspodjelom sredstava kako je definirano i utvrđeno u [članku 2.] Odluke 2003/76/EZ do 2027. Ta bi se plaćanja trebala financirati iz neto prihoda od ulaganja i prihoda ostvarenih prodajom dijela imovine do godišnjeg iznosa koji utvrđuje imenovana služba Komisije na temelju Odluke 2003/76/EZ i Odluke 2008/376/EZ.
 (4)Iskustvo stečeno tijekom posljednjeg petogodišnjeg razdoblja provedbe financijskih smjernica (2012.–2017.) i promjene uvjeta na financijskim tržištima pokazuju da je potrebno izmijeniti te smjernice.
 (5)Imovinom preostalom nakon povlačenja do 2027., koja je povezana s godišnjom raspodjelom sredstava utvrđenom Odlukom 2003/76/EZ, trebalo bi upravljati na temelju dugoročnijeg razdoblja ulaganja, omogućujući njezinu daljnju diversifikaciju.
 (6)U prosjeku, ulaganjem velikog dijela imovine u dugoročnom razdoblju mogu se očekivati viši povrati, imajući na umu moguće povećane fluktuacije u kratkoročnom razdoblju. Neovisno o tome, ulaganjima bi se trebao nastojati osigurati dostatan iznos likvidne imovine za godišnja plaćanja koja zatraži imenovana služba Komisije na temelju Odluke 2003/76/EZ i Odluke 2008/376/EZ.
 (7)Financijskim smjernicama trebao bi se omogućiti fleksibilniji pristup u vezi s tehničkim aspektima provedbe te odrediti primjereni instrumenti ulaganja radi ostvarivanja ciljeva ulaganja.
 (8)Svaku pojedinu kategoriju imovine ne bi trebalo promatrati zasebno, već prema ulozi koju ima u diversificiranom portfelju. Diversifikacija među kategorijama imovine, povijesno gledajući, dovodi do većih povrata uz istu razinu rizika. Ta korelacija među imovinom važna je pri odlučivanju o raspodjeli imovine u kontekstu ukupnog rizika ulaganja i povrata na ulaganje.
 (9)Imovinom EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovinom Istraživačkog fonda za ugljen i čelik trebalo bi upravljati na temelju strategije ulaganja koja bi se trebala temeljiti na strateškoj raspodjeli imovine/referentnoj vrijednosti, vodeći računa o ciljevima ulaganja i toleranciji na rizik imovine. Referentna vrijednost upraviteljima portfelja služi kao smjernica za dugoročno ulaganje, u obliku raspodjela u različite kategorije imovine.
 (10)Financijskim smjernicama trebala bi se dopustiti ulaganja u obveznice visoke likvidnosti denominirane u USD koje su izdala državna tijela, nadnacionalna tijela, državna tijela niže razine vlasti i vladine agencije kako bi se povećala diversifikacija, uz zaštitu, na primjerenom stupnju, od rizika od gubitka zbog fluktuacije deviznog tečaja. Komisija bi trebala imati mogućnost odlučivanja, pod uvjetom da je računovodstveni službenik s time suglasan, o ulaganjima u drugu imovinu denominiranu u valutama drugih razvijenih gospodarstava i/ili drugih država članica. Te bi se odluke trebale temeljiti na u potpunosti potkrijepljenom prikazu prednosti predmetnog ulaganja za uspješnost imovine. Financijskim smjernicama trebao bi se proširiti opseg prihvatljivih ulaganja kako bi se ponudila mogućnost diversificirane izloženosti širim tržišnim indeksima, određenim zemljopisnim sektorima i posebnim kategorijama imovine.
 (11)Financijskim smjernicama trebali bi se dopustiti drugi financijski instrumenti kao što su standardizirani terminski ugovori (futures), nestandardizirani terminski ugovori (forwards) i ugovori o razmjeni (swaps) u svrhu upravljanja rizicima i izloženostima kao što su kamatni rizik i valutni rizik.
 (12)Okolišne, socijalne i upravljačke prakse ulaganja postaju sve važnije i o njima bi trebalo voditi računa pri donošenju odluka o ulaganjima. Odluku 2003/77/EZ trebalo bi izmijeniti i kako bi se uvele okolišne, socijalne i upravljačke prakse, uključivanjem pozitivne provjere, kojom se daje prednost uključivanju okolišnih, socijalnih i upravljačkih aspekata u odabir ulaganja, i negativne provjere, koja sadržava popis aktivnosti koje su isključene iz mogućih ulaganja u riznice zbog etičkih ili moralnih razloga.
 (13)U godišnjem izvješću Komisije državama članicama o poslovima upravljanja koje obavlja na temelju financijskih smjernica trebale bi se navesti informacije o raspodjeli u različite kategorije imovine. U godišnjem izvješću trebalo bi objasniti i sve veće promjene u strateškoj raspodjeli imovine.
 (14)Odluku 2003/77/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.
 (15)S obzirom na strukturnu povezanost s Odlukom 2003/76/EZ, ova izmjena trebala bi se primjenjivati tek od datuma početka primjene Odluke [XXXX/XX] o izmjeni Odluke 2003/76/EZ o mjerama potrebnim za provedbu Protokola o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice
 16
 . Uzimajući u obzir članak 145. Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju
 17
 , primjereno je da se ova izmjena primjenjuje tek od 1. siječnja 2021.,
 DONIJELO JE OVO ODLUKU:
 Članak 1.
 Odluka 2003/77/EZ mijenja se kako slijedi:
 (1)umeće se sljedeći članak 1.a:
 „Članak 1.a
 Imovinom EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovinom Istraživačkog fonda za ugljen i čelik upravlja se u svrhu osiguravanja godišnjih plaćanja unutar ograničenja godišnje raspodjele sredstava u iznosu od [111 milijuna] EUR za financiranje zajedničkih istraživanja u sektorima povezanima s industrijom ugljena i čelika. Godišnja plaćanja financiraju se neto prihodima od ulaganja i prihodima ostvarenima prodajom dijela imovine EZUČ-a u likvidaciji, a po završetku likvidacije, imovine Istraživačkog fonda za ugljen i čelik do godišnjeg iznosa koji utvrđuje imenovana služba Komisije na temelju Odluke 2003/76/EZ i Odluke 2008/376/EZ.”;
 (2)Prilog se zamjenjuje tekstom u Prilogu ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Primjenjuje se od datuma početka primjene Odluke [XXXX/XX] o izmjeni Odluke 2003/76/EZ o mjerama potrebnim za provedbu Protokola o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice
 18
 ili od 1. siječnja 2021., ovisno o tome što nastupi kasnije.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 SL L 29, 5.2.2003., str. 25.
 (2)
 Nova i relativno velika obveza nastala je 31. siječnja 2020. stupanjem na snagu Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (SL C 384I, 12.11.2019., str. 1.) (članak 145. tog sporazuma). Međutim, visina iznosa te obveze poznata je i njezin je učinak vremenski vrlo ograničen (pet godišnjih obroka u razdoblju od 2021. do 2025.).
 (3)
 SL L 255, 23.9.2008., str. 28.–30.
 (4)
 Točan iznos utvrdit će se početkom 2021. U skladu s člankom 145. stavkom 1. Sporazuma o povlačenju, „Unija ima obvezu prema Ujedinjenoj Kraljevini za svoj udio na dan 31. prosinca 2020. u neto imovini Europske zajednice za ugljen i čelik u likvidaciji.”
 (5)
 U izmjeni se predlaže odgađanje datuma primjene kako bi se izbjeglo ometanje primjene članka 145. Sporazuma o povlačenju.
 (6)
 Odluka Vijeća (EU) 2018/599 od 16. travnja 2018. o izmjeni Odluke 2003/76/EZ o mjerama potrebnim za provedbu Protokola o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (SL L 101, 20.4.2018., str. 1.–2.).
 (7)
 Ibidem. str. 11., 12. i 17.
 (8)
 Vidjeti točku D u nastavku, u kojoj se izlaže sofisticiraniji način upravljanja rizikom kamatnih stopa/trajanjem.
 (9)
 Korist od dugoročnijih obveznica, među ostalim, ovisi o strmosti nagiba krivulje prinosa u trenutku ulaganja. Dugoročnije obveznice imaju još jednu korist, a to je veća konveksnost; jednostavnije rečeno, njihova tržišna vrijednost raste u većoj mjeri u slučaju smanjenja stopa u usporedbi s gubicima koji nastaju u slučaju jednakovrijednog povećanja stopa.
 (10)
 C(2020) 1896 final
 (11)
 Taj se pojam odnosi na kreditne rejtinge od AA–/Aa3 ili više od toga.
 (12)
 Protokol br. 37 o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik, priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (SL C 202, 7.6.2016., str. 327.).
 (13)
 SL C , , str. .
 (14)
 Odluka Vijeća 2003/76/EZ od 1. veljače 2003. o mjerama potrebnim za provedbu Protokola o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (SL L 29, 5.2.2003., str. 22.).
 (15)
 Odluka Vijeća 2003/77/EZ od 1. veljače 2003. o utvrđivanju višegodišnjih financijskih smjernica za upravljanje imovinom EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovinom Istraživačkog fonda za ugljen i čelik (SL L 29, 5.2.2003., str. 25.).
 (16)
 SL , , str. .
 (17)
 Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (SL C 384I, 12.11.2019., str. 1.).
 (18)
 SL , , str. .
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 16.7.2020.
 COM(2020) 321 final
 PRILOG
 ODLUCI VIJEĆA
 o izmjeni Odluke Vijeća 2003/77/EZ o utvrđivanju višegodišnjih financijskih smjernica za upravljanje imovinom EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovinom Istraživačkog fonda za ugljen i čelik
 PRILOG
 Financijske smjernice za upravljanje imovinom EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovinom Istraživačkog fonda za ugljen i čelik
 1.KORIŠTENJE IMOVINE
 Imovina EZUČ-a u likvidaciji, koja uključuje i njezin kreditni portfelj i njezina ulaganja, koristi se kada je potrebna za podmirivanje preostalih obveza EZUČ-a, u vidu njezinih nepodmirenih pozajmica, obveza nastalih iz prijašnjih operativnih proračuna i bilo kojih nepredvidivih dugovanja.
 U mjeri u kojoj imovina EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovina Istraživačkog fonda za ugljen i čelik, nije potrebna za podmirivanje obveza kako je opisano u prvom podstavku, ta se imovina razborito ulaže u skladu s odabranim razdobljem ulaganja kako bi se ostvarili povrati koji se mogu koristiti za nastavak financiranja istraživanja u sektorima povezanima s industrijom ugljena i čelika.
 Imovina EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovina Istraživačkog fonda za ugljen i čelik koristi se za osiguravanje godišnjih plaćanja unutar ograničenja godišnje raspodjele sredstava u iznosu od [111 milijuna] EUR za istraživanja u sektorima povezanima s industrijom ugljena i čelika. Iznosi za ta plaćanja ostvaruju se neto prihodima od ulaganja. Ako taj neto prihod nije dostatan za podmirivanje iznosa godišnje raspodjele sredstava, on se dopunjuje prihodima ostvarenima prodajom dijela imovine EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovine Istraživačkog fonda za ugljen i čelik. Nakon 2027. imovina Istraživačkog fonda za ugljen i čelik ulaže se tako da se osigura prihod koji se može koristiti za financiranje nastavka istraživanja u sektorima povezanima s industrijom ugljena i čelika.
 2.RAZDOBLJE, CILJ I TOLERANCIJA NA RIZIK ULAGANJA
 Imovina EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovina Istraživačkog fonda za ugljen i čelik ulaže se u cilju očuvanja i, ako je to moguće, povećanja vrijednosti te imovine („cilj ulaganja”). Cilj ulaganja nastoji se ostvariti u razdoblju ulaganja te se ostvaruje s visokom razinom sigurnosti.
 Imovinom se upravlja u skladu s bonitetnim pravilima i načelima dobrog financijskog upravljanja te u skladu s pravilima i propisima koje utvrdi računovodstveni službenik Komisije.
 Cilj ulaganja ostvaruje se provedbom razborite strategije ulaganja, koja se temelji na visokom stupnju diversifikacije svih prihvatljivih kategorija imovine, zemljopisnih područja, izdavatelja i rokova dospijeća („strategija ulaganja”). Strategija ulaganja utvrđuje se uzimajući u obzir razdoblje ulaganja i kako bi se osiguralo da potrebna sredstva budu dostupna u dostatno likvidnom obliku i u skladu s potrebama.
 Strategija ulaganja temelji se na strateškoj raspodjeli imovine kojom se utvrđuju indikativne ciljne raspodjele u različite kategorije prihvatljive financijske imovine.
 Komisija stratešku raspodjelu imovine pokazuje u strateškoj referentnoj vrijednosti („referentna vrijednost”) u odnosu na koju se uspoređuje uspješnost imovine EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovine Istraživačkog fonda za ugljen i čelik.
 Strategiju ulaganja i referentnu vrijednost predlaže Komisija, a odobrava računovodstveni službenik Komisije nakon savjetovanja s Komisijinim dužnosnicima za ovjeravanje na osnovi delegiranja.
 Komisija strategiju ulaganja i referentnu vrijednost može izmijeniti u slučaju opravdano dokumentirane i motivirane promjene gospodarskih uvjeta, znatne promjene potreba i stanja instrumenata koji pridonose ili značajne promjene u procjenama priljeva/odljeva. Postupak izmjene strategije ulaganja isti je kao i postupak njezina početnog donošenja.
 Strategija ulaganja utvrđuje se uzimajući u obzir razdoblje ulaganja i toleranciju na rizik imovine EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovine Istraživačkog fonda za ugljen i čelik.
 3.NAČELA RASPODJELE IMOVINE I PRIHVATLJIVA ULAGANJA
 Među svim kategorijama imovine i unutar njih osigurava se dostatna diversifikacija kako bi se smanjili rizici ulaganja. U načelu, što je imovina rizičnija i/ili manje likvidna, to bi izloženost trebala biti manje koncentrirana.
 Izloženost različitim kategorijama imovine i diversifikacija mogu se ostvariti i preko ulaganja u subjekte za zajednička ulaganja ili u proizvode kojima se trguje na burzi.
 Imovina EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovina Istraživačkog fonda za ugljen i čelik, smiju se ulagati samo u:
 (a)
 imovinu na tržištu novca denominiranu u EUR;
 (b)
 vrijednosne papire s fiksnim prinosom; i
 (c)
 regulirana zajednička ulaganja u dužničke i vlasničke instrumente.
 Imovina EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovina Istraživačkog fonda za ugljen i čelik izlaže se kategorijama imovine iz prethodnog podstavka ulaganjima u sljedeće instrumente ili uključivanjem u sljedeće operacije:
 (a)
 depozite;
 (b)
 instrumente tržišta novca i novčane fondove koji nude svakodnevnu likvidnost, a koji su uređeni Uredbom (EU) 2017/1131 Europskog parlamenta i Vijeća
 1
 ;
 (c)
 dužničke instrumente, kao što su obveznice, mjenice, zapisi i sekuritizirani instrumenti u skladu s kriterijima za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju iz Uredbe (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća
 2
 ;
 (d)
 subjekte za zajednička ulaganja koji su obuhvaćeni Direktivom 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
 3
 , uključujući fondove čijim se udjelima trguje na burzi koji ulažu u vlasnički kapital ili u dužničke instrumente, pri čemu najveći gubici ne smiju premašiti uložene iznose;
 (e)
 repo ugovore, u skladu s načelom utvrđenim u članku 212. stavku 2. Financijske uredbe
 4
 ;
 (f)
 obratne repo ugovore;
 (g)
 operacije pozajmljivanja vrijednosnih papira kod priznatih klirinških sustava kao što su Clearstream i Euroclear ili vodećih financijskih institucija specijaliziranih za tu vrstu operacija.
 Izvedenice, u obliku nestandardiziranih (forwards) i standardiziranih (futures) terminskih ugovora i ugovora o razmjeni (swaps), koriste se isključivo u svrhu učinkovitog upravljanja portfeljem, a ne za potrebe špekuliranja ili zauzimanja pozicija u izvedenicama s ugrađenom financijskom polugom. Te izvedenice mogu se koristiti za prilagodbu trajanja, ublažavanje kreditnog ili drugog relevantnog rizika ili promjenu u raspodjeli imovine u skladu s politikom ulaganja.
 Imovina EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovina Istraživačkog fonda za ugljen i čelik može se ulagati u obveznice visoke likvidnosti denominirane u USD koje su izdali državni i nadnacionalni subjekti isključivo za potrebe diversifikacije i izloženosti drugoj krivulji kamatnih stopa. Svaki valutni rizik mora biti zaštićen odgovarajućim ugovorom o razmjeni ili drugim instrumentima za zaštitu od valutnog rizika, kako je navedeno u prethodnom podstavku.
 Komisija može, pod uvjetom da je računovodstveni službenik s time suglasan, povećati opseg prihvatljivih ulaganja drugim kategorijama imovine i operacijama ulaganja u skladu sa strategijom i ciljevima ulaganja, kao i valutama drugih razvijenih gospodarstava, kako ih povremeno navodi Međunarodni monetarni fond i ako su zaštićene od valutnog rizika. Svaka odluka o uključivanju nove kategorije imovine, operacije ulaganja ili valute razvijenih gospodarstava mora biti potkrijepljena utemeljenim obrazloženjem za svaku kategoriju imovine, operaciju ili valutu, o tome kako će proširene mogućnosti ulaganja poboljšati odnos rizika i povrata imovine EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovine Istraživačkog fonda za ugljen i čelik. To obrazloženje uključuje ocjenu operativnih kapaciteta potrebnih za potporu tim novih mogućnostima ulaganja.
 4.OKOLIŠNI, SOCIJALNI, UPRAVLJAČKI I MORALNI ASPEKTI
 Primjenjuju se sljedeći okolišni, socijalni i upravljački kriteriji:
 (a)
 ulaganja u imovinu EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovinu Istraživačkog fonda za ugljen i čelik provode se u skladu s ciljem politike Unije o poticanju održivog financiranja i socijalne pravednosti u mjeri u kojoj je to u skladu s očuvanjem kapitala imovine;
 (b)
 provedba politike ulaganja mora biti u skladu sa svim relevantnim zakonodavstvom kojim se promiču financijski instrumenti u skladu s okolišnim, socijalnim i upravljačkim čimbenicima uz poštovanje svih relevantnih standarda, sustava, kriterija i postupaka utvrđenih u regulatornom okviru Unije;
 (c)
 Komisija se može savjetovati s tehničkom stručnom skupinom EU-a za održivo financiranje, ili s njezinim sljednikom, o provedbi okolišnih, socijalnih i upravljačkih čimbenika u strategiji ulaganja za imovinu EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovinu Istraživačkog fonda za ugljen i čelik;
 (d)
 Komisija prati okolišno-socijalno-upravljački profil imovine EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovine Istraživačkog fonda za ugljen i čelik te o njemu izvješćuje u okviru godišnjeg izvješća iz točke 7. (Postupci upravljanja).
 Sljedeći popis aktivnosti isključuje se iz ulaganja zbog etičkih ili moralnih razloga:
 (a)
 ulaganja u vrijednosne papire koje su izdali subjekti za koje je, po saznanjima Komisije, pravomoćnom presudom ili konačnom upravnom odlukom utvrđeno da su se bavili jednim od sljedećeg:
 i. aktivnostima koje se na temelju regulatornog okvira Unije i međunarodnih konvencija i sporazuma smatraju nezakonitima ili zabranjenima zbog etičkih ili moralnih razloga;
 ii. aktivnostima koje su povezane s razvojem, proizvodnjom i trgovanjem streljivom ili oružjem koji su zabranjeni mjerodavnim međunarodnim pravom;
 (b)
 ulaganja u vrijednosne papire koje su izdala poduzeća koja, prema saznanjima Komisije, ostvaruju više od 25 % svojih ukupnih godišnjih prihoda od aktivnosti navedenih u nastavku:
 i. aktivnosti igara na sreću (aktivnosti povezane s proizvodnjom, izradom, distribucijom, obradom, trgovinom ili softverom);
 ii. proizvoda i aktivnosti povezanih s duhanom (proizvodnja, distribucija, obrada i trgovina);
 iii. trgovanja ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja i povezane infrastrukture, usluga i medija.
 5.PRIJENOS U PRORAČUN EUROPSKE UNIJE
 Neto prihod od ulaganja imovine EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, od imovine Istraživačkog fonda za ugljen i čelik, te prihod ostvaren prodajom dijelova te imovine ulazi u opći proračun Europske unije kao namjenski prihod i prenosi se iz EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, iz imovine Istraživačkog fonda za ugljen i čelik, kada je potreban za podmirivanje obveza iz proračunske linije namijenjene istraživačkim programima sektora povezanih s industrijom ugljena i čelika.
 6.RAČUNOVODSTVO
 Upravljanje sredstvima knjiži se u godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji EZUČ-u u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovini Istraživačkog fonda za ugljen i čelik. Temelji se na računovodstvenim pravilima Komisije i prikazuje se u skladu s njima, kako ih donosi računovodstveni službenik Komisije, uzimajući u obzir specifičnu prirodu EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovine Istraživačkog fonda za ugljen i čelik. Računovodstvenu dokumentaciju odobravat će Komisija, a ispitivati Revizorski sud. Komisija povjerava izvršenje godišnje revizije računovodstvene dokumentacije vanjskim trgovačkim društvima.
 7.POSTUPCI UPRAVLJANJA
 Komisija obavlja, s obzirom na EZUČ u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovinu Istraživačkog fonda za ugljen i čelik, prethodno navedene poslove upravljanja u skladu s ovim smjernicama i prema svojim internim pravilima i postupcima koji su bili na snazi za EZUČ u vrijeme njegova raspuštanja ili kako su naknadno izmijenjeni.
 Komisija jednom godišnje sastavlja detaljno izvješće o poslovima upravljanja provedenima na temelju ovih financijskih smjernica i dostavlja ga državama članicama. U tom godišnjem izvješću Komisija je dužna navesti informacije o korištenju različitih kategorija imovine, o razlozima zbog kojih je odabrano ulaganje u određene kategorije imovine te o uočenim rezultatima po svakoj kategoriji imovine.
 (1)
 Uredba (EU) 2017/1131 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o novčanim fondovima (SL L 169, 30.6.2017., str. 8.).
 (2)
 Uredba (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju te o izmjeni direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ i 2011/61/EU te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 648/2012 (SL L 347, 28.12.2017., str. 35.).
 (3)
 Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (preinačena) (SL L 302, 17.11.2009., str. 32.)., kako je kasnije izmijenjena.
 (4)
 Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredbi (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).