text:
Kf 070402
 Plats och tid Roslagens Sparbank, Norrtälje, kl 18.00-22.25
 Gunilla Edvinsson, ekonomichef § 33
 Johnny Karlson, ordförande kommunrevisionen § 34
 Utses att justera Kajsa Hansson (c) och Margaretha Lundgren (s)
 Justeringens Ledningskontoret torsdagen den 12 april 2007, kl 15.00.
 Underskrift Sekreterare ......................................................................... Paragrafer 31-71
 Nils Matsson Roine Wallin
 Kajsa Hansson Margaretha Lundgren
 Sammanträdesdatum 2007-04-02
 uppsättande 2007-04-13 Datum för anslags 2005-05-04
 att utse Kajsa Hansson (c) och Margaretha Lundgren (s) att jämte ordföranden justera protokollet,
 att justeringen skall äga rum på ledningskontoret torsdagen den 12 april 2007, kl 15.00.
 Lennart Edbom ställer fråga om städning av gator och om bristen på bostadskö.
 Kommunstyrelsens ordförande Kjell Jansson (m) och Bertil Karlsson (v) yttrar sig.
 Arne Björndal ställer fråga om bryggplanen.
 Kommunstyrelsens ordförande Kjell Jansson (m) yttrar sig.
 Dan Westin ställer fråga om lägen för vindkraftsetableringar inom Norrtälje kommun.
 Kommunstyrelsens ordförande Kjell Jansson (m) och Bridget Wedberg (mp) yttrar sig.
 Mats Wedberg ställer fråga om bygglovtaxan.
 Bygg- och miljönämndens ordförande Mats Hultin (m) yttrar sig
 KF § 33 Dnr KS 07-428 042
 Ledningskontoret har i skrivelse 2007-03-07 föreslagit kommunstyrelsen föreslå kommunfullmäktige besluta att godkänna bokslut och årsredovisning för 2006, att avsätta 2 524 tkr till renhållningsfonden, varav Häverö 200 tkr,
 Salmunge 200 tkr och Björkholmen 200 tkr för avlastnings- och återställ-ningsarbeten och 1 924 tkr till driftfonden, att avsätta 480 tkr till VA-fonden, att bevilja kommun¬styrelsen 2 000 tkr i tilläggsanslag för VA 2007, att finansiering sker genom att ianspråkta 2 000 tkr ur VA-fonden. Kommun-styrelsen föreslås besluta för egen del att uppdra till ledningskontoret att göra redaktionella ändringar.
 Arbetsutskottet har vid sammanträde 2007-03-14, § 119 föreslagit enligt ledningskontorets skrivelse 2007-03-07. Elisabeth Björk (s) och Olle Jansson deltog ej i beslutet.
 Kommunstyrelsen har vid sammanträde 2007-03-19, § 65 föreslagit enligt arbetsutskottets förslag.
 Socialdemokraternas och vänsterpartiets ledamöter reserverade sig.
 Socialdemokraternas ledamöter lämnade skriftlig protokollsanteckning.
 Elisabeth Björk (s) med instämmande av Bertil Karlsson (v) och Marcus Ramming (s)
 - avslag på att 50 miljoner från Järnvägsparken räknas med i resultatet, i övrigt enligt arbetsutskottets förslag.
 Roland Larsson (s) och Göran Pettersson (m) yttrar sig.
 Ordföranden ställer proposition på framställda yrkanden och finner att kommunfullmäktige beslutat enligt kommunstyrelsens förslag.
 Lk, ekonomi/kvalitet
 KF § 34 Dnr KS
 Revisionsberättelse 2006 för Norrtälje kommun
 Norrtälje kommuns revisorers ordförande Johnny Karlson (s) redovisar revisionsberättelsen för 2006.
 Johnny Karlson (s) redovisar också resultatet av en enkät som lämnats till kommunfullmäktiges ledamöter om vilka revisionsinsatser som är viktiga under 2007.
 Revisionsplanen 2007 omfattar följande punkter:
 • Dialog med nämnder
 • Uppföljning av kännetecken för kvalitet och service (hög tillgänglighet, personligt bemötande, kompetent personal, stort förtroende från medborgarna)
 • TioHundranämnden, TioHundra AB, Kommunalförbundet Ägarsamverkan
 • Effekter av den nya organisationen
 • Granskning av kostnader för HVB-hem
 • Analys av överskott inom tekniska kontoret
 • Intern kontroll inom barn- och skolnämnden
 • Löpande redovisningsrevision
 • Delårsbokslut
 Bertil Karlsson (v), Kjell Jansson (m) och Bridget Wedberg (mp) yttrar sig.
 Expedieras till: Lk, ekonomi/kvalitet
 att bevilja styrelsen och nämnderna samt de enskilda förtroendevalda i dessa organ ansvarsfrihet för 2006 års förvaltning.
 Norrtälje kommuns revisorers ordförande Johnny Karlson (s) föreslår kommunfullmäktige besluta att bevilja styrelsen och nämnderna samt de enskilda förtroendevalda i dessa organ ansvarsfrihet för 2006 års förvaltning.
 Margit Odelsparr (m)
 - bifall till revisorernas förslag att bevilja kommunstyrelsen och dess förtroendevalda ansvarsfrihet.
 - bifall till revisorernas förslag att bevilja miljö- och hälsoskyddsnämnden och dess förtroendevalda ansvarsfrihet.
 - bifall till revisorernas förslag att bevilja byggnadsnämnden och dess förtroendevalda ansvarsfrihet.
 - bifall till revisorernas förslag att bevilja kultur- och fritidsnämnden och dess förtroendevalda ansvarsfrihet.
 - bifall till revisorernas förslag att bevilja socialnämnden och dess förtroendevalda ansvarsfrihet.
 - bifall till revisorernas förslag att bevilja TioHundranämnden och dess förtroendevalda ansvarsfrihet.
 - bifall till revisorernas förslag att bevilja barn- och skolnämnden och dess förtroendevalda ansvarsfrihet.
 Ordförande Nils Matsson (m) anmäler jäv och överlämnar ordförandeklubban till 2:e vice ordförande Roine Wallin (fp) vid behandlingen av denna nämnd.
 - bifall till revisorernas förslag att bevilja utbildningsnämnden och dess förtroendevalda ansvarsfrihet.
 - bifall till revisorernas förslag att bevilja tekniska nämnden och dess förtroendevalda ansvarsfrihet.
 - bifall till revisorernas förslag att bevilja trafiksäkerhetsnämnden och dess förtroendevalda ansvarsfrihet.
 Expedieras till: Samtliga nämnder och förvaltningar
 KF § 36 Dnr KS 06-841 170
 ”Svar etc..........” Bilaga § 36.
 Oliver Klett (mp) yttrar sig.
 KF § 37 Dnr KS 07-202 270
 Besvarande av interpellation från Roland Larsson (s) till kommunstyrelsens ordförande om byggande av nya bostäder
 Roland Larsson (s) ställde med kommunfullmäktiges godkännande vid sammanträde 2007-03-05, § 18 följande interpellation till kommunstyrelsens ordförande om byggande av nya bostäder.
 ”Interpellation etc.........” Bilaga § 37.
 Roland Larsson (s) och Bridget Wedberg (mp) yttrar sig.
 KF § 38 Dnr KS 07-241 001
 Besvarande av interpellation från Kristian Krassman (s) till kommunstyrelsens ordförande om den nya nämndsorganisationen
 Kristian Krassman (s) ställde med kommunfullmäktiges godkännande vid sammanträde 2007-03-05, § 19 följande interpellation till kommunstyrelsens ordförande om den nya nämndsorganisa¬tionen.
 ”Interpellation etc..........” Bilaga § 38.
 ”Svar etc........” Bilaga § 38.
 KF § 39 Dnr KS 07-240 142
 Besvarande av interpellation från Kristian Krassman (s) till kommunstyrelsens ordförande med anledning av den dramatiska ökningen av den öppna arbetslösheten i Norrtälje
 Kristian Krassman (s) ställde med kommunfullmäktiges godkännande vid sammanträde 2007-03-05, § 20 följande interpellation till kommunstyrelsens ordförande med anledning av den dramatiska ökningen av den öppna arbetslösheten i Norrtälje.
 ”Interpellation etc.............” Bilaga § 39.
 ”Svar etc...........” Bilaga § 39.
 Kristian Krassman (s) och Hanna Stymne-Bratt (s) yttrar sig.
 KF § 40 Dnr KS 07-358 353
 att finansiering av va-ledningen sker med anslutningsavgifter och brukningsavgifter.
 Projektet avser nybyggnad av va-ledningar från Syninge Stationsby till Finsta, ungefär 580 m, för att försörja 13 nybyggda villor samt några befintliga fastigheter med vatten samt ta hand om deras avlopp. Avloppet måste delvis pumpas och därför måste också en avloppspumpstation anläggas.
 Tekniska kontoret har i skrivelse 2007-02-16 föreslagit kommunstyrelsen besluta att anslå investeringsmedel för genomförande av nybyggnad av va-ledning i Syninge Stationsby till en kostnad av 1 140 tkr, att finansiering av va-ledningen delvis skall ske med inkomsterna av anläggningsavgifter samt att finansiering av va-investeringens driftunderskott skall ske med allmänna medel och tekniska kontorets budgetram därmed ökas med 104 tkr för år 2007.
 Ledningskontoret har i skrivelse 2007-02-28 på anförda skäl föreslagit kommunstyrelsen föreslå kommunfullmäktige besluta att bevilja kommun-styrelsen investeringsanslag om 1 140 tkr för genomförande av nybyggnad av va-ledning i Syninge Stationsby, att finansiering av va-ledningen sker med anslutningsavgifter och brukningsavgifter.
 KF § 40 forts
 Arbetsutskottet har vid sammanträde 2007-02-28, § 75 föreslagit enligt ledningskontorets skrivelse 2007-02-28.
 Kommunstyrelsen har vid sammanträde 2007-03-19, § 75 föreslagit enligt arbetsutskottets förslag
 KF § 41 Dnr KS 07-365 042
 Ledningskontoret har i skrivelse 2007-02-16 föreslagit kommunstyrelsen föreslå kommunfullmäktige besluta att ombudgetera tidigare beviljade investeringsanslag med 11 575 tkr enligt nedanstående uppställning samt
 KF § 41 forts
 Arbetsutskottet har vid sammanträde 2007-02-28, § 96 föreslagit enligt ledningskontorets skrivelse 2007-02-16.
 Kommunstyrelsen har vid sammanträde 2007-03-19, § 76 föreslagit enligt arbetsutskottets förslag.
 KF § 42 Dnr KS 07-366 042
 Ledningskontoret har i skrivelse 2007-02-16 föreslagit kommunstyrelsen föreslå kommunfullmäktige besluta att bevilja kommunstyrelsen ombudgetering av anslag till driftbudgeten med 1 119 tkr, att finansieringen sker med eget kapital.
 Arbetsutskottet har vid sammanträde 2007-02-28, § 97 föreslagit enligt ledningskontorets skrivelse 2007-02-16.
 Kommunstyrelsen har vid sammanträde 2007-03-19, § 77 föreslagit enligt arbetsutskottets förslag.
 KF § 43 Dnr KS 04-594 080
 att från och med 1 januari 2008 bilda en gemensam organisation för all måltidsverksamhet i Norrtälje kommun,
 att under år 2007, innan organisationsändringen genomförs, tillföra kommunstyrelsen 350 tkr för finansiering av den nya chefsbefattningen,
 Vänsterpartiet lämnar följande protokollsanteckning:
 ”Vänsterpartiet tillstyrker förslaget till ny måltidsorganisation. Det innebär dock att vänsterpartiet känner stor tveksamhet till ett nytt storkök med långa transporter av mat runt om i kommunen.”
 Under år 2005 och 2006 har ledningskontoret i samverkan med berörda förvaltningar bedrivit utredningsarbete för att utarbeta förslag om effektivare kostproduktion i Norrtälje tätort.
 I anslutning till detta utredningsuppdrag begärde kommundirektören även en redovisning över hur måltidsverksamheten i sin helhet skulle kunna organiseras. forts
 Förslaget till beslut bestod dels av uppbyggnad av nytt storkök vid Campus Roslagen för 3000-3500 portioner per dag dels av förslag till gemensam kostorganisation för de kommunala verksamheterna inkl TioHundra AB.
 Förslaget innebar att ROS kunde friställas till annan verksamhet och att investeringar för att bibehålla nuvarande tillagningskök inom barn- och skolförvaltningen ej behövde genomföras. Rodens kök med en kapacitet om 2000-2500 portioner skulle bibehållas. Remissvaren ställde sig i stort sett positiva till förslagen till beslut enligt det utsända tjänsteutlåtandet. Viss tveksamhet framfördes dock kring uppbyggnad av nytt storkök.
 Ledningskontoret har i skrivelse 2007-02-23 på anförda skäl föreslagit kommunstyrelsen föreslå kommunfullmäktige besluta att från och med 1 januari 2008 bilda en gemensam organisation för all måltidsverksamhet i Norrtälje kommun, att tillsätta ny tjänst som chef för den sammanlagda måltidsorganisationen från och med den 1 juni 2007, att under år 2007, innan organisationsändringen genomförs, tillföra kommunstyrelsen 350 tkr för finansiering av den nya chefsbefattningen, att finansiering av tilläggsanslaget sker med eget kapital, att samtliga kostnader för den gemensamma måltidsorganisationen fr o m år 2008 blir finansierad genom intäkter från antalet försålda portioner. Kommunstyrelsen föreslås för egen del besluta att den sammanslagna måltidsorganisationens förvaltningstillhörighet avgörs i anslutning till översynen av kommunens hela organisation, att ge uppdrag till chefen för den nya måltidsorganisationen att utarbeta detaljutformning och tidplan för genomförande av organisationen samt verksamhetsplan och budget för år 2008.
 Arbetsutskottet har vid sammanträde 2007-02-28, § 104 föreslagit kommunfullmäktige besluta enligt ledningskontorets skrivelse 2007-02-23. Socialdemokraterna lämnar skriftlig protokollsanteckning. forts
 Kommunstyrelsen har vid sammanträde 2007-05-19, § 78 föreslagit enligt arbetsutskottets förslag samt för egen del beslutat att den sammanslagna måltidsorganisationens förvaltningstillhörighet avgörs i anslutning till översynen av kommunens hela organisation, att ge uppdrag till chefen för den nya måltidsorganisationen att utarbeta detaljutformning och tidplan för genomförande av organisationen samt verksamhetsplan och budget för år 2008.
 - bifall till kommunstyrelsens förslag med följande protokollsanteckning: ”Vänsterpartiet tillstyrker förslaget till ny måltidsorganisation. Det innebär dock att vänsterpartiet känner stor tveksamhet till ett nytt storkök med långa transporter av mat runt om i kommunen.”
 Expedieras till: Lk, ekonomi/kvalitet
 KF § 44 Dnr KS 07-177 311
 Ledningskontoret föreslår kommunstyrelsen föreslå kommunfullmäktige besluta att bevilja kommunstyrelsen 1 552 tkr i investeringsanslag för genomförande av föreslagen nybyggnad av stickvägar inom Görla industri-område, att finansieringen av stickvägarna skall ske med inkomsterna från industri¬marks¬försäljning, att finansieringen av vatten och avlopp 633 tkr skall ske med anslutnings¬avgifter.
 Arbetsutskottet har vid sammanträde 2007-02-28, § 108 föreslagit enligt ledningskontorets skrivelse 2007-02-05.
 Kommunstyrelsen har vid sammanträde 2007-03-19, § 79 föreslagit enligt arbetsutskottets förslag.
 KF § 45 Dnr KS 07-357 311
 att kommunstyrelsens budgetram för 2008 justeras avseende utökade driftskostnader.
 Tekniska kontoret har i skrivelse 2007-02-06 föreslagit kommunstyrelsen föreslå kommunfullmäktige besluta att anslå investeringsmedel för genom-förande av föreslagen nybyggnad av lokalgata, vändplan och VA-ledningar till en kostnad av 4 851 tkr och att finansiering av lokalgatan skall ske med inkomsterna från exploateringen, att finansiering av VA-investeringens underskott skall ske med allmänna medel, att tekniska kontorets budgetram utökas 2007 med 243 tkr för utökade drift¬kostnader för de fasta anläggningarna samt att tekniska kontoret får belasta anslaget med kostnader för aktuella arbeten.
 Ledningskontoret har i skrivelse 2007-03-08 föreslagit kommunstyrelsen föreslå kommunfullmäktige besluta att bevilja kommunstyrelsen investe-ringsanslag om 4 851 tkr för genomförande av lokalgata, vändplan och VA-ledningar, att finansiering av lokalgatan skall ske med inkomsterna från försäljning av tomt för äldreboende, att finansiering av VA-investeringen skall ske med skattemedel i avvaktan på framtida inkomster från anslutningsavgifter för VA, att kommunstyrelsens budgetram för 2008 utökas med 53 tkr avseende utökade driftkostnader för lokalgatan.
 Arbetsutskottet har vid sammanträde 2007-03-14, § 120 föreslagit enligt ledningskontorets skrivelse 2007-03-08 med Kjell Janssons och Elisabeth Björks yrkande att sista att-satsen skall ha följande lydelse: att kommun-styrelsens budgetram för 2008 justeras avseende utökade driftkostnader.
 Kommunstyrelsens har vid sammanträde 2007-03-19, § 80 föreslagit enligt arbetsutskottets förslag.
 KF § 46 Dnr KS 07-375 107
 ”Vi yrkar återremiss för att det saknas konsekvensbeskrivningar på hur ägardirektiven och avkastningskraven påverkar bolagen. Vi ser helst att en oberoende konsult genomför undersökningen.”
 Vänsterpartiet lämnar skriftlig protokollsanteckning enligt bilaga.
 antagande. Elisabeth Björk (s) och Olle Jansson (s) anmäler avvikande mening och lämnar skriftligt yttrande i ärendet. forts
 Kommunstyrelsen har vid sammanträde 2007-03-19, § 81 föreslagit kommunfullmäktige besluta att godkänna förslag till ägardirektiv till Norrtälje Kommunhus AB och Norrtälje Kommunhuskoncernen med följande ändring i texten till Ägardirektiven för Norrtälje Kommunhus AB; under rubriken Särskilda direktiv för koncernen stryks meningen ”VD för Kommunhus AB skall väljas in i dotterbolagens styrelser som ordinarie ledamot vid ordinarie årsstämma 2007 . ”
 Olle Jansson (s) med instämmande av Holger Forsberg (s)
 - avslag på kommunstyrelsens förslag och lämnar skriftlig protokollsanteckning.
 Ordföranden ställer först proposition på bifall eller avslag på återremiss-yrkandet och finner att kommunfullmäktige beslutar att ärendet skall avgöras idag.
 Ja-röst – att ärendet skall avgöras idag
 Med 34 ja, 24 nej och 3 som avstår beslutar kommunfullmäktige återremittera ärendet med minoritetsbeslut.
 Expedieras till: Ledningskontoret f handl.
 Norrtälje Kommunhus AB för kännedom
 KF § 47 Dnr KS 04-557
 att anta förslag till bryggplan för Norrtälje kommun.
 Föreliggande bryggplan är en inventering och prioritering av samtliga större bryggor i kommunen (ca 100 st) – bryggor där kollektivtrafik skulle kunna anlöpa.
 Ledningskontoret har i skrivelse 2007-03-06 på anförda skäl föreslagit kommunfullmäktige besluta att anta förslag till bryggplan för Norrtälje
 kommun, samt att uppdra till ledningskontoret årligen redovisa förslag till prioriteringslista för bryggorna.
 Arbetsutskottet har vid sammanträde 2007-03-14, § 110 föreslagit enligt ledningskontorets skrivelse 2007-03-06.
 Kommunstyrelsen har vid sammanträde 2007-03-19, § 82 föreslagit kommunfullmäktige besluta att anta förslag till bryggplan för Norrtälje kommun samt beslutat för egen del att uppdra till ledningskontoret årligen redovisa förslag till prioriteringslista för bryggorna.
 Expedieras till: Lk, planering och Näringsliv
 KF § 48 Dnr KS 04-705 026
 Socialdemokraternas, vänsterpartiets och miljöpartiets ledamöter och tjänstgörande ersättare, samt Britt-Marie Åhman (c) och Kajsa Hansson (c) till förmån för eget yrkande.
 Sammanfattningsvis konstaterar barn- och skolförvaltningen att ”varnings¬öron” redan finns på ett flertal ställen. Bedömningen är att de ger god effekt. Önsk-värt är att alla förskoleavdelningars lekrum utrustades med ”varnings¬öron”.
 Barn- och skolnämnden har vid sammanträde 2005-02-14, § 29 beslutat att föreslå kommunfullmäktige avslå motionen med hänvisning till att nämnden saknar medel.
 Ledningskontoret har i skrivelse 2005-05-02 föreslagit kommunfull¬mäktige besluta att med hänvisning till barn- och skolnämndens beslut 2005-02-14,
 § 29 avslå motionen.
 Kommunstyrelsen beslutade 2006-03-09, § 53 att ärendet skulle utgå från dagens sammanträde.
 Arbetsutskottet beslutade 2007-02-21, § 72 enligt Kjell Janssons yrkande att uppdra till barn- och skolkontoret genomföra försök med varningsöra i grundskolan och att försöket skall utvärderas efter ett år samt att motionen därmed skall anses vara besvarad. Elisabeth Björk (s) yrkade bifall till motionen. forts
 Kommunstyrelsen har vid sammanträde 2007-03-19, § 66 föreslagit enligt arbetsutskottets förslag.
 Socialdemokraternas ledamöter samt vänsterpartiets ledamot reserverade sig till förmån för eget yrkande.
 Kjell Jansson (m) med instämmande av Kurt Pettersson (c), Bengt Ericsson (c), Hans Andersson (fp) och Åke Malmström (kd)
 Elisabeth Björk (s) med instämmande av Bridget Wedberg (mp), Britt-Marie Åhman (c), Bertil Karlsson (v), Kajsa Hansson (c), Hanna Stymne-Bratt (s), Oliver Klett (mp), Lenneke Sundblom (s), Olle Jansson (s) och Roland Larsson (s)
 Nej-röst – bifall till motionen
 Med 32 ja-röster och 29 nej-röster beslutar kommunfullmäktige enligt kommunstyrelsens förslag.
 KF § 49 Dnr KS 06-464 311
 att med hänvisning till tekniska nämndens beslut 2006-12-21, § 128 anse motionen vara besvarad.
 Motionen inlämnades vid kommunfullmäktiges sammanträde 2006-06-26, § 194. I motionen föreslås att tekniska nämnden anlägger en trottoar längs Kustvägen i Hallstavik på delen mellan Uppsalavägen och köpcentrer Tempo/Järnhandeln, en längs Tulkavägen på delen mellan Skolvägen och Gamla Tulkavägen samt en längs Envägen på delen mellan Furuvägen och Timmervägen.
 Tekniska kontoret har i yttrande 2006-10-20 till tekniska nämnden anfört att förslaget är bra och att behovet av gångbanor på de angiv¬na sträckorna kan vara motiverat och föreslår därför att dessa sträckningar inarbetas i den för-teckning över önskade investeringar som finns inom tekniska kontorets gata/park-avdelning. Sträckorna utgör enligt kontorets bedömning idag inte högsta prioritet men kommer på nytt att värdera detta i kommande verk-samhetsplaner. En utredning och investeringsberedning krävs innan förslag till genomförande presenteras. Tekniska nämnden har vid sammanträde 2006-12-21 föreslagit kommunfullmäktige besluta att motionen skall anses vara besvarad.
 Ledningskontoret har i skrivelse 2007-01-29 på anförda skäl föreslagit kommunfullmäktige besluta att med hänvisning till tekniska nämndens beslut 2006-12-21, § 128 föreslå att motionen skall anses vara besvarad.
 Arbetsutskottet har vid sammanträde 2007-02-21, § 73 föreslagit enligt ledningskontorets skrivelse 2007-01-29.
 Kommunstyrelsen har vid sammanträde 2007-03-19, § 67 föreslagit enligt arbetsutskottets förslag.
 Maija Kohtanen (s) yttrar sig.
 KF § 50 Dnr KS 06-403 442
 Besvarande av motion från Eva Pfister (s) om att kommunens arbetsplatser och skolor bör arbeta för att bli fria från parfym- och deodorantdofter
 Motionen inlämnades vid kommunfullmäktiges sammanträde 2006-05-29, § 158. I motionen föreslås kommunfullmäktige besluta att kommunens arbetsplatser och skolor bör arbeta för att bli fria från parfym- och deodorantdofter och att arbetsgivare och verksamhetsansvariga tar problemet på allvar och ser till att information och övrigt upplysningsarbete genomförs.
 Motionen remitterades till miljörådet för yttrande. Miljörådet har vid samma¬n¬-träde 2006-09-27, § 27 hänvisat till handikapprogrammet, avsnitt 2.1.2 där frågan om att hänsyn skall tas till doftallergiker på samtliga arbetsplatser och i offentliga lokaler.
 Ledningskontoret har i skrivelse 2007-01-24 på anförda skäl föreslagit kommunfullmäktige besluta att med hänvisning till miljörådets yttrande 2006-09-27, § 27 anse motionen vara besvarad.
 Arbetsutskottet har vid sammanträde 2007-02-21, § 74 föreslagit enligt ledningskontorets skrivelse 2007-01-24.
 Kommunstyrelsen har vid sammanträde 2007-03-19, § 68 föreslagit enligt arbetsutskottets förslag.
 Elisabeth Björk (s), Mikael Eriksson (m) och Bertil Karlsson (v) yttrar sig.
 KF § 51 Dnr KS 06-332 456
 att återremittera ärendet till tekniska kontoret.
 Tekniska kontoret har i yttrande till tekniska nämnden 2006-10-20 beslutat föreslå att motionen avslås. Den av motionären föreslagna marken har inte den bärighet som erfordras för en återvinnings¬station. För ett tiotal år sedan have-rerade marken på denna plats efter belastning av jordmassor och kan vara instabil om tunga fordon eller annan last belastar ytan. Tekniska kontoret avser däremot att meddela huvudmännen för återvinningsstationen att klagomål framkommit och att kommunen önskar stationen så snygg och välstädad som man kan förvänta sig. Tekniska nämnden beslutade 2006-12-21, § 126 att föreslå kommunfullmäktige att motionen avslås.
 Ledningskontoret har i skrivelse 2007-01-29 på anförda skäl före¬slagit kommunfullmäktige besluta att med hänvisning till tekniska nämndens beslut 2006-12-21, § 126 avslå motionen.
 Arbetsutskottet har vid sammanträde 2007-02-21, § 75 föreslagit enligt ledningskontorets skrivelse 2007-01-29. forts
 - återremiss på grund av att avslagsförslaget är grundat på okunskap, alternativt osant påstående i tekniska nämndens yttrande.
 - bifall till återremissen.
 KF § 52 Dnr KS 06-331
 att med hänvisning till tekniska nämndens beslut 2006-12-21, § 127 anse motionen vara besvarad.
 Tekniska kontoret har i yttrande till tekniska nämnden 2006-11-20 anfört att i gällande detaljplan är föreslagen yta redovisad som grönområde. För att anordna en permanent pendlarparkering krävs en ändring av detaljplanen.
 För att öka antalet parkeringsmöjligheter i nära anslutning till centrum avser tekniska kontoret att bättre ordna den parkering som sker på hörntomten invid korsningen Stockholmsvägen - Uppsala¬vägen - Roslagsvägen. Denna parkering nyttjas idag oordnat och flera bilar till försäljning ställs upp på platsen. Genom att ordna parkeringen med mobila element kan antalet platser öka och därmed även möjligheten till pendlarparkering.
 Tekniska kontoret avser även fortsättningsvis följa utvecklingen av parke-ringsbehov och beläggning och vid behov återkomma med förslag till ytterligare åtgärder. Tekniska nämnden beslutade 2006-12-21, § 127 föreslå kommunfullmäktige att motionen skall anses vara besvarad.
 Arbetsutskottet har vid sammanträde 2007-02-21, § 76 föreslagit enligt ledningskontorets skrivelse 2007-02-05.
 Kommunstyrelsen har vid sammanträde 2007-03-19, § 70 föreslagit enligt arbetsutskottets förslag.
 KF § 53 Dnr KS 05-510 214
 att med hänvisning till att detaljplanearbetet avseende Älmsta centrum är påbörjat i enlighet med kommunstyrelsens beslut 2006-01-26, § 12 , anse motionen vara besvarad.
 Motionen inlämnades vid kommunfullmäktiges sammanträde 2006- 08-29. I motionen föreslogs att kommunfullmäktige beslutar uppdra åt byggnadsnämnden att på kommunens bekostnad ta fram en ny detaljplan för Älmsta centrala delar.
 Kommunstyrelsen har vid sammanträde 2006-01-26, § 12 bl a beslutat att hemställa hos byggnadsnämnden att snarast igångsätta arbetet med ny detaljplan för Älmsta centrum. Förvaltningschef Mats Viktorsson har i skrivelse 2006-12-08 anfört att detaljplanearbetet avseende Älmsta centrum är påbörjat i enlighet med hemställan från kommunstyrelsen.
 Arbetsutskottet har vid sammanträde 2007-02-21, § 77 föreslagit enligt ledningskontorets skrivelse 2007-01-24.
 Kommunstyrelsen har vid sammanträde 2007.03.19, § 71 föreslagit enligt arbetsutskottets förslag.
 KF § 54 Dnr KS 05-140 514
 Kommunfullmäktige beslutar: .
 att med hänvisning till tekniska nämndens beslut 2006-12-21, § 130 avslå motionen.
 Tekniska kontoret har i yttrande 2005-04-12 till tekniska nämn¬den anfört att detaljplanen för området vid Odenvägen redovisar bostads¬bebyggelse och är inte avsedd för parkeringsändamål. Kommunen äger fastigheterna Hallsta 1:50 och 1:51. Att iordningställa området till en ordnad parkering av grus för 80 bilar kostar 560 000 kr. Då kostnaden inte ryms inom ramen för gatu-parkbudgeten föreslår tekniska kontoret att motionen avslås.
 Kommunfullmäktige beslutade vid sammanträde 2005-08-29, § 182 att återremittera ärendet till tekniska nämnden för förslag till enklare och mindre kostnadskrävande upprustningsåtgärder med syfte att iordningställa en pendlar¬parkering i området mellan Norra och Södra Odenvägen i avvaktan på att området skall bebyggas. forts
 150 000 kr i investeringsanslag för att genomföra enklare och mindre kostnads-krävande upprustningsåtgärder med syfte att iordningställa en pendlarpar-kering mellan Norra och Södra Odenvägen i Hallstavik i avvaktan på att området skall bebyggas, att anslå 43 250 kr i ökat drift¬anslag i tekniska nämndens budgetram för år 2007 samt att finansiering sker med egna medel. Tekniska kontoret föreslår tekniska nämnden att avslå motionen.
 Arbetsutskottet har vid sammanträde 2007-02-21, § 78 föreslagit enligt ledningskontorets skrivelse 2007-01-29. Elisabeth Björk (s) och Olle Jansson (s) yrkade bifall till motionen.
 Kommunstyrelsen har vid sammanträde 2007-03-19, § 72 föreslagit enligt arbetsutskottets förslag.
 KF § 55 Dnr KS 03-413 311
 Motionen inlämnades vid kommunfullmäktiges sammanträde 2003-04-28, § 105. I motionen föreslås att en vägsträcka mellan bostadsområden Smörblomman/Ringblomman och Orion¬parken/motions¬spåret asfalteras och att belysning installeras.
 Tekniska nämnden behandlade vid sitt sammanträde 2004-12-16, § 131 ärendet och föreslog kommunfullmäktige besluta, med hänvi¬sning till tekniska kontorets yttrande 2004-11-04, att motionen avslås.
 Kommunstyrelsen har 2005-02-03, § 8 beslutat återremittera ärendet till arbetsutskottet. Vid diskussion med arbetsutskottet uttalades önskemål om att ärendet skickas till tekniska kontoret med begäran att kontoret upptar förhandlingar med delägarna i samfällighets¬föreningen om ett delat ansvar att genomföra de åtgärder som motionen begär.
 Arbetsutskottet har vid sammanträde 2007-02-21, § 79 föreslagit enligt ledningskontorets skrivelse 2007-01-29.
 Kommunstyrelsen har vid sammanträde 2007-03-19, § 73 föreslagit enligt arbetsutskottets förslag.
 KF § 56 Dnr KS 06-701 314
 att med hänvisning till ledningskontorets skrivelse 2007-02-12 avslå motionen.
 Ledningskontoret har i tidigare tjänsteskrivelser, daterade 2004-01-21 och 2005-06-13 utrett frågan om kommunen skall ta över väghållaransvaret i Älmsta. Ledningskontoret konstaterade då att kommunen inte borde ta över väghållaransvaret.
 Ledningskontoret anför nu i skrivelse 2007-02-12 att inga omständigheter har framkommit som motiverar att ledningskontoret ändrar ståndpunkt. Därför föreslås kommunstyrelsen föreslå kommunfullmäktige besluta att avslå motionen.
 ledningskontorets skrivelse 2007-02-12. Elisabeth Björk (s) yrkade bifall till motionen. forts
 Kommunstyrelsen har vid sammanträde 2007-03-19, § 74 föreslagit enligt arbetsutskottets förslag.
 Roland Larsson (s) med instämmande av Bertil Karlsson (v)
 KF § 57 Dnr KS 07-571 626
 Motion från Hanna Stymne-Bratt (s) gällande feriearbeten
 Hanna Stymne-Bratt (s) lämnar in följande motion gällande feriearbeten.
 KF § 58 Dnr KS 07-572 420
 Motion från Roland Larsson (s) och Catarina Wahlgren (v) om upplysningskampanj gällande förbud mot användning av fosfathaltiga ren-, disk- och tvättmedel
 Roland Larsson (s) och Catarina Wahlgren (v) lämnar in följande motion om upplysningskampanj gällande förbud mot användning av fosfathaltiga ren-, disk- och tvättmedel.
 ”Motion etc........” Bilaga § 58.
 KF § 59 Dnr KS 07-573 430
 Motion från Olle Jansson (s) om införande av miljöstipendium
 Olle Jansson (s) lämnar in följande motion om införande av miljöstipendium.
 ”Motion etc...........” Bilaga § 59.
 KF § 60 Dnr KS 07-574 295
 Motion från Ragnar Bergsten (s) om ny fullmäktigesal
 Ragnar Bergsten (s) lämnar in följande motion om ny fullmäktigesal.
 ”Motion etc.......” Bilaga § 60.
 KF § 61 Dnr KS 07-575 400
 Motion från Marcus Ramming (s) om taxor som premierar miljömedvetenhet
 Marcus Ramming (s) lämnar in följande motion om taxor som premierar miljömedvetenhet.
 ”Motion etc.........” Bilaga § 61.
 KF § 62 Dnr KS 07-576 370
 Motion från Lenneke Sundblom (s) om förnybara bränslen för uppvärmning
 Lenneke Sundblom (s) lämnar in följande motion om förnybara bränslen för uppvärmning.
 ”Motion etc..........” Bilaga § 62.
 KF § 63 Dnr KS 07-577 400
 Motion från Kristian Krassman (s) gällande miljöcertifiering av Norrtälje kommun
 Kristian Krassman (s) lämnar in följande motion gällande miljöcertifiering av Norrtälje kommun.
 ”Motion etc.........” Bilaga § 63.
 KF § 64 Dnr KS 07-630 512
 Motion från Bertil Karlsson (v) m.fl. om säkerheten för resenärerna vid väntan på bussar
 Bertil Karlsson (v) m.fl. lämnar in följande motion om säkerheten för bussresenärerna vid väntan på bussar.
 ”Motion etc.......” Bilaga § 64.
 KF § 65 Dnr KS 07-578 295
 Interpellation från Ragnar Bergsten (s) till kommunstyrelsens ordförande om bättre lokaler för kommunfullmäktiges sammanträden
 Ragnar Bergsten (s) ställer med kommunfullmäktiges godkännande följande interpellation till kommunstyrelsens ordförande om bättre lokaler för kommunfullmäktiges sammanträden.
 ”Interpellation etc.........” Bilaga § 65.
 KF § 66 Dnr KS 07-580 105
 Interpellation från Lenneke Sundblom (s) till kommunstyrelsens ordförande om kommunikation på 2000-talet och kommunens hemsida
 Lenneke Sundblom (s) ställer med kommunfullmäktiges godkännande följande interpellation till kommunstyrelsens ordförande om kommunikation på 2000-talet och kommunens hemsida.
 ”Interpellation etc.........” Bilaga § 66.
 KF § 67 Dnr KS 07-581 626
 Fråga från Hanna Stymne-Bratt (s) till kommunstyrelsens ordförande om feriearbeten
 Hanna Stymne-Bratt (s) ställer med kommunfullmäktiges godkännande följande fråga till kommunstyrelsens ordförande om feriearbeten.
 ”Fråga etc.........” Bilaga § 67.
 KF § 68 Dnr KS 07-592 106
 Fråga från Elisabeth Björk (s) till kommunstyrelsens ordförande om försäkringskassans nedläggning i Rimbo och Hallstavik
 Elisabeth Björk (s) ställer med kommunfullmäktiges godkännande följande fråga till kommunstyrelsens ordförande om försäkringskassans nedläggning i Rimbo och Hallstavik.
 ”Fråga etc........” Bilaga § 68.
 ”Jag är beredd att verka för att de blir kvar, men jag är inte beredd att ta över betalningsansvar för statlig verksamhet.”
 KF § 69 Dnr KS 07-431 102
 Val av huvudman till Roslagens Sparbank från bolagsstämma 2007 till och med bolagsstämma 2011
 Kerstin Berggren-Karlsson (v)
 Pl 1222
 Vid kommunfullmäktiges sammanträde 2007-03-05, § 27 valdes Bertil Karlsson (v) till huvudman, men eftersom han under året fyller 67 år är han inte valbar.
 Kerstin Berggren-Karlsson
 KF § 70 Dnr KS 07-431 102
 Val av ledamot i TioHundranämnden
 att till ledamot i TioHundranämnden välja nuvarande ersättaren
 Pl 1726
 Rosättra Pl 11
 Gransknings- och revisionsrapport m.m. för TioHundra AB år 2006.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 23.2.2006
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 53/51
 BESLUIT Nr. 151/2005 VAN HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER
 van 2 december 2005
 tot wijziging van bijlage XIII (Vervoer) bij de EER-Overeenkomst
 HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER,
 Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, gewijzigd bij het Protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna „de Overeenkomst” genoemd, en met name op artikel 98,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bijlage XIII bij de Overeenkomst werd gewijzigd bij Besluit nr. 122/2005 van het Gemengd Comité van de EER 2005 (1).
 (2)
 Verordening (EG) nr. 2320/2002 van het Europees Parlement en de Raad van 16 december 2002 tot vaststelling van gemeenschappelijke regels op het gebied van de beveiliging van de burgerluchtvaart (2) werd in de Overeenkomst opgenomen bij Besluit nr. 61/2004 van het Gemengd Comité van de EER, met specifieke aanpassingen per land.
 (3)
 Verordening (EG) nr. 781/2005 van de Commissie van 24 mei 2005 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 622/2003 tot vaststelling van maatregelen voor de tenuitvoerlegging van de gemeenschappelijke basisnormen op het gebied van de beveiliging van de luchtvaart (3), moet in de Overeenkomst worden opgenomen.
 (4)
 Verordening (EG) nr. 857/2005 van de Commissie van 6 juni 2005 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 622/2003 tot vaststelling van maatregelen voor de tenuitvoerlegging van de gemeenschappelijke basisnormen op het gebied van de beveiliging van de luchtvaart (4), moet in de Overeenkomst worden opgenomen,
 BESLUIT:
 Artikel 1
 In bijlage XIII bij de Overeenkomst worden in punt 66i (Verordening (EG) nr. 622/2003 van de Commissie) de volgende streepjes toegevoegd:
 „—
 32005 R 0781: Verordening (EG) nr. 781/2005 van de Commissie (PB L 131 van 25.5.2005, blz. 24);
 —
 32005 R 0857: Verordening (EG) nr. 857/2005 van de Commissie (PB L 143 van 7.6.2005, blz. 9).”.
 Artikel 2
 De in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken teksten in de IJslandse en Noorse taal van de Verordeningen (EG) nr. 781/2005 en (EG) nr. 857/2005 zijn authentiek.
 Artikel 3
 Dit besluit treedt in werking op 3 december 2005, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de Overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comité van de EER hebben plaatsgevonden (5).
 Artikel 4
 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Gedaan te Brussel, 2 december 2005.
 Voor het Gemengd Comité van de EER
 De voorzitter
 Z.D.H. Prins Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 (1) PB L 339 van 22.12.2005, blz. 30.
 (2) PB L 355 van 30.12.2002, blz. 1. Verordening gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 849/2004 (PB L 158 van 30.4.2004, blz. 1, gerectificeerd in PB L 229 van 29.6.2004, blz. 3).
 (3) PB L 131 van 25.5.2005, blz. 24.
 (4) PB L 143 van 7.6.2005, blz. 9.
 (5) Geen grondwettelijke vereisten aangegeven.


type: caselaw

text:
 7.11.2016
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 410/24
 Recours introduit le 17 septembre 2016 — Márquez Alentà/EUIPO — Fiesta Hotels & Resorts (représentation d'une fourmi)
 (Affaire T-657/16)
 (2016/C 410/34)
 Langue de dépôt de la requête: l'espagnol
 Parties
 Partie requérante: Marc Márquez Alentà (Cervera, Espagne) (représentants: J. Carbonell Callicó, avocat)
 Partie défenderesse: Office de l’Union européenne pour la propriété intellectuelle (EUIPO)
 Autre partie devant la chambre de recours: Fiesta Hotels & Resorts, SL (Ibiza, Espagne)
 Données relatives à la procédure devant l’EUIPO
 Demandeur: Partie requérante
 Marque litigieuse concernée: marque de l’Union européenne figurative (Représentation d’une fourmi) — Demande d’enregistrement no 12 715 661
 Procédure devant l’EUIPO: Procédure d’opposition
 Décision attaquée: Décision de la première chambre de recours de l’EUIPO du 30 juin 2016 dans l’affaire R 1242/2015-1
 Conclusions
 La partie requérante conclut à ce qu’il plaise au Tribunal:
 —
 annuler la décision attaquée en ce qui concerne l’accueil partiel du recours R 1242/2015-1 et l’opposition pour certains produits demandés dans la classe 16 et les services de la classe 35;
 —
 confirmer en conséquence la décision de la division d’opposition et, partant, l’enregistrement de la marque demandée pour tous les produits et services demandés dans les classes 16, 35, 41 et 43;
 —
 condamner l’EUIPO aux dépens, conformément à l’article 87, paragraphe 2, du RMC.
 Moyen invoqué
 —
 Violation de l’article 8, paragraphe 1, sous a) et sous b), du règlement no 207/2009.


type: legislation

text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52006PC0722
 Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o uplatňování pravidel hospodářské soutěže v dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách (Kodifikované znění) /* KOM/2006/0722 konecném znení - COD 2006/0024 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 27.11.2006KOM(2006)722 v konečném znění2006/0241(COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo uplatňování pravidel hospodářské soutěže v dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách (Kodifikované znění)(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. V souvislosti s konceptem „Evropa občanů“ přikládá Komise značnou důležitost zjednodušení a přehlednějšímu uspořádání práva Společenství, aby se stalo srozumitelnějším a přístupnějším pro řadového občana, který pak může lépe uplatňovat jednotlivá práva, které mu přiznává.Tohoto cíle nelze dosáhnout, dokud zůstanou jednotlivá ustanovení, která byla často několikrát podstatným způsobem změněna, roztroušena jak v původním předpisu, tak v pozdějších novelách. Je nutno proto vynaložit notné úsilí při vyhledávání a porovnávání jednotlivých předpisů, aby bylo lze nalézt právě platná ustanovení.Z tohoto důvodu je rovněž kodifikace často měněné právní úpravy nutná pro zachování její srozumitelnosti a průhlednosti.2. Komise proto svým rozhodnutím ze dne 1. dubna 1987[1] uložila svým útvarům, aby přistoupily ke kodifikaci jakéhokoli právního aktu nejpozději po jeho desáté změně, přičemž zdůraznila, že se jedná o minimální pravidlo a jednotlivé útvary by se měly v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti předpisů Společenství snažit kodifikovat akty, za něž nesou odpovědnost, i v kratších intervalech.3. Závěry předsednictví Evropské rady z Edinburku (prosinec 1992) toto potvrdily[2] a zdůraznily význam kodifikace , neboť skýtá právní jistotu ohledně otázky, která právní norma se v určitém okamžiku použije na daný právní vztah.Kodifikace musí proběhnout v plném souladu s obvyklým legislativním postupem Společenství.S ohledem na skutečnost, že v aktech podrobených kodifikaci nemohou být prováděny žádné podstatné změny, se Evropský parlament, Rada a Komise dohodly prostřednictvím interinstitucionální dohody ze dne 20. prosince 1994 na zkráceném postupu pro rychlé přijímání kodifikovaných aktů.4. Účelem tohoto návrhu je provedení kodifikace nařízení Rady (EHS) č. 1017/68 ze dne 19. července 1968 o uplatňování pravidel hospodářské soutěže v dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách][3]. Nařízení nahradí různé akty, které jsou do něj začleněny[4]; zcela zachovává jejich obsah, a omezuje se tak pouze na jejich spojení a zapracování pouze takových formálních změn , které vyžaduje samotná kodifikace.5. Tento kodifikační návrh byl vypracován na základě předchozího konsolidovaného znění nařízení (EHS) č. 1017/68 a jeho následných změn vyhotoveného ve všech úředních jazycích Úřadem pro úřední tisky Evropských společenství pomocí systému na zpracování dat . V případech, že bylo změněno číslování článků, je vztah mezi dřívějším a novým číslováním představen ve srovnávací tabulce uvedené v příloze II kodifikovaného nařízení. 1017/68 (přizpůsobený)2006/0241(COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo uplatňování pravidel hospodářské soutěže v dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 71 a 83 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[5],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[6]v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[7],vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízení Rady (EHS) č. 1017/68 ze dne 19. července 1968 o uplatňování pravidel hospodářské soutěže v dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách[8] bylo několikrát podstatně změněno[9]. Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno. 1017/68 bod odůvodnění 3(2) Pravidla hospodářské soutěže pro přepravu po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách jsou součástí společné dopravní politiky a obecné hospodářské politiky. 1017/68 bod odůvodnění 4(3) Pravidla hospodářské soutěže pro tato odvětví by měla brát v úvahu zvláštní rysy dopravy. 1017/68 bod odůvodnění 5(4) Pravidla hospodářské soutěže se v dopravě odchylují od obecných pravidel hospodářské soutěže, a proto musí být podnikům umožněno, aby věděly, která právní úprava se na každý jednotlivý případ vztahuje. 1017/68 bod odůvodnění 6(5) Do právní úpravy hospodářské soutěže v dopravě by mělo být zahrnuto společné financování nebo pořizování dopravního zařízení pro společné používání určitými seskupeními podniků, jakož i některé činnosti poskytovatelů pomocných dopravních služeb spojené s dopravou po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách. 1017/68 bod odůvodnění 7(6) Nemá-li být dotčen obchod mezi členskými státy ani narušována soutěž v rámci vnitřního trhu, je pro tři výše uvedené druhy dopravy žádoucí v zásadě zakázat dohody mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání podniků ve vzájemné shodě a všechny případy zneužití dominantního postavení na vnitřním trhu, které by mohly mít takový účinek. 1017/68 bod odůvodnění 8(7) Ze zákazu restriktivních dohod lze v dopravě vyjmout určité typy dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě, jejichž účelem a účinkem je výlučně dosazení technických zlepšení nebo technická spolupráce, pokud přispívají ke zvýšení produktivity. Na základě zkušeností vyplývajících z uplatňování tohoto nařízení může Rada na návrh Komise doplnit seznam dohod tohoto typu. 1017/68 bod odůvodnění 9(8) Za účelem zlepšení někdy příliš rozptýlené struktury oborů silniční a vnitrozemské vodní dopravy by měly být ze zákazu restriktivních dohod vyňaty rovněž dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě zaměřené na vytvoření nebo fungování seskupení podniků v těchto dvou oborech dopravy, jejichž cílem je provádění dopravních činností, včetně společného financování nebo pořizování dopravních zařízení pro společné používání; že takovou obecnou výjimku lze stanovit jen za podmínky, že celková přepravní kapacita seskupení nepřekročí stanovené maximum. Jednotlivé kapacity podniků, jež patří do seskupení, nepřesáhnou určitý limit stanovený tak, aby žádný podnik nemohl získat dominantní postavení v rámci seskupení. Komise však musí mít možnost zasáhnout, jestliže by v určitém případě mohly mít tyto dohody účinky neslučitelné s podmínkami, za nichž se restriktivní opatření považují a přípustná, a byly by zneužitím výjimky. Nicméně skutečnost, že přepravní kapacita seskupení je celkově větší než stanovené maximum nebo že pro seskupení kvůli kapacitě jednotlivých zapojených dopravců nepřichází obecná výjimka v úvahu, nevylučuje. V jejich případě se může jednat o přípustnou dohodu, přípustné rozhodnutí či přípustné jednání ve vzájemné shodě, pokud splňuje příslušné podmínky vymezené tímto nařízením. 1017/68 bod odůvodnění 14(9) Především podniku přísluší posoudit, zda v případě jeho dohod, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě převažují účinky omezující hospodářskou soutěž nebo ekonomický prospěch, jímž lze tato omezení odůvodnit, a tak na vlastní odpovědnost stanovit, zda jsou tyto dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě přípustné či nikoli. 1017/68 bod odůvodnění 15(10) Proto by podnikům mělo být povoleno uzavírat nebo plnit dohody, aniž by je musely oznamovat. Tím však vzniká riziko jejich neplatnosti se zpětnou platností v případě, že by byly přezkoumány na základě stížnosti nebo z podnětu Komise, aniž je však dotčena možnost je při takovém následném přezkoumání prohlásit se zpětnou platností za platné, 1017/68PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Rozsah působnostiToto nařízení se v dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách vztahuje na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě, jejichž cílem je stanovení přepravních sazeb a podmínek, omezení nebo kontrola nabídky dopravy, rozdělení dopravního trhu, uplatnění technických zlepšení nebo technické spolupráce, společné financování nebo pořizování dopravních zařízení či příslušenství, které jsou bezprostředně svázány s provozováním dopravy, pokud jsou nezbytné pro společné poskytování služeb seskupením provozovatelů silniční nebo vnitrozemské vodní dopravy ve smyslu článku 3, a vztahuje se rovněž na dominantní postavení na dopravním trhu. Tato ustanovení se vztahují rovněž na činnost pomocných dopravců, která má tyto cíle nebo účinky. 1017/68 čl. 3 1/2003 čl. 36 bod 2Článek 2Povolená výjimka u technických dohod1. Zákaz stanovený v čl. 81 odst. 1 Smlouvy se nevztahuje na dohody, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě, jejichž cílem a účinkem je výlučně dosažení technických zlepšení nebo technická spolupráce prostřednictvíma) jednotného používání norem nebo typů pro materiál, provozní prostředky v dopravě, dopravní prostředky a zabudovaná zařízení;b) výměny nebo společného využití zaměstnanců, materiálu, dopravních prostředků nebo zabudovaných zařízení;c) zavedení a provozování návazné, doplňkové, náhradní nebo kombinované dopravy a stanovení nebo uplatňování celkových sazeb a podmínek pro tyto operace, včetně zvláštních konkurenčních sazeb;d) použití jediného druhu dopravy na trasách, které jsou z provozního hlediska nejvýhodnější;e) koordinace jízdních řádů návazných tras;f) sdružování jednotlivých zásilek;g) vytvoření jednotných pravidel pro strukturu přepravních sazeb a podmínek pro jejich uplatňování, pokud tato pravidla nestanoví přepravní sazby a podmínky.2. V případě potřeby předloží Komise Radě návrh na rozšíření nebo zúžení seznamu uvedeného v odstavci 1. 1017/68 čl. 4 1/2003 čl. 36 bod 3 písm. a)Článek 3Povolená výjimka pro skupiny malých a středních podniků1. Dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě uvedené v čl. 81 odst. 1 Smlouvy jsou vyňaty ze zákazu podle uvedeného článku, pokud se týkajía) vytvoření a činnosti seskupení podniků silniční a vnitrozemské vodní dopravy pro společné provozování dopravy;b) společného financování nebo pořizování dopravního zařízení nebo příslušenství, které jsou bezprostředně spojeny s provozováním dopravy, pokud jsou nezbytné pro společné využívání uvedenými seskupeními;a pokud celková přepravní kapacita seskupení nepřesahujei) 10 000 tun v případě silniční dopravy;ii) 500 000 tun v případě dopravy po vnitrozemských vodních cestách.Kapacita jednotlivých podniků zapojených do seskupení nesmí přesahovat 1 000 tun v případě dopravy po silnici nebo 50 000 tun v případě dopravy po vnitrozemských vodních cestách. 1/2003 čl. 36 bod 3 písm. b)2. Jestliže by provádění jakékoli dohody, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě podle odstavce 1 mělo v daném případě účinky neslučitelné s podmínkami uvedenými v čl. 81 odst. 3 Smlouvy, může být od podniků nebo sdružení podniků vyžadováno odstranění těchto účinků.Článek 4ZrušeníNařízení (EHS) č. 1017/68 se zrušuje s výjimkou čl. 13 odst. 3, který zůstává v platnosti pro rozhodnutí přijatá podle článku 5 nařízení (EHS) č. 1017/68 před 1. květnem 2004 až do konce platnosti uvedených rozhodnutí.Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II. 1017/68 čl. 30Článek 5Vstup v platnost a stávající dohody1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Akt o přistoupení z roku 2003 s. 3442. Zákaz uvedený v čl. 81 odst. 1 Smlouvy se nevztahuje na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě, které existovaly ke dni přistoupení Rakouska, Finska a Švédska nebo ke dni přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska a které, z důvodu přistoupení, spadají do oblasti působnosti čl. 81 odst. 1, pokud budou během šesti měsíců ode dne přistoupení změněny tak, aby splňovaly podmínky stanovené v článku 3 tohoto nařízení. Tento odstavec se však nevztahuje na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě, které již ke dni přistoupení spadají do oblasti působnosti čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP. 1017/68Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Evropský parlament Za Radupředseda / předsedkyně předseda / předsedkyněPŘÍLOHA IČást AZrušené nařízení a jeho následná změnaNařízení Rady (EHS) č. 1017/68 (Úř. věst. L 175, 23.7.1968, s. 1) |Nařízení Rady (ES) č. 1/2003 (Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1) | Pouze článek 36 |Část BNezrušené pozměňovací aktyAkt o přistoupení z roku 1972 |Akt o přistoupení z roku 1979 |Akt o přistoupení z roku 1994 |Akt o přistoupení z roku 2003 |_____________PŘÍLOHA IISROVNÁVACÍ TABULKANařízení (EHS) č. 1017/68 | Toto nařízení |Článek 1 | Článek 1 |Článek 3 | Článek 2 |Článek 4, odstavec 1, první pododstavec, první úvodní věta, první odrážka | Článek 3, odstavec 1, první pododstavec, první úvodní věta, písmeno a) |Článek 4, odstavec 1, první pododstavec, první úvodní věta, druhá odrážka | Článek 3, odstavec 1, první pododstavec, první úvodní věta, písmeno b) |Článek 4, odstavec 1, první pododstavec, druhá úvodní věta, první odrážka | Článek 3, odstavec 1, první pododstavec, druhá úvodní věta, bod i) |Článek 4, odstavec 1, první pododstavec, druhá úvodní věta, druhá odrážka | Článek 3, odstavec 1, první pododstavec, druhá úvodní věta, bod ii) |Článek 4, odstavec 1, druhý pododstavec | Článek 3, odstavec 1, druhý pododstavec |Článek 4, odstavec 2 | Článek 3, odstavec 2 |- | Článek 4 |Článek 30, odstavec 1 | Článek 5, odstavec 1 |Článek 30, odstavec 3, druhý pododstavec | Článek 5, odstavec 2 |Článek 31 | - |- | Příloha I |- | Příloha II |____________________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Viz část A přílohu 3 uvedených závěrů.[3] Prováděno v souladu se sdělením Komise Evropskému parlamentu a Radě – Kodifikace acquis communautaire , KOM(2001) 645 v konečném znění.[4] Viz příloha I tohoto návrhu.[5] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[6] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[7] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[8] Úř. věst. L 175, 23.7.1968, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné Aktem o přistoupení z roku 2003.[9] Viz příloha I.


text:
2.7.2011
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 194/19
 Ricorso proposto il 4 maggio 2011 — Stichting Greenpeace Nederland e PAN Europe/Commissione
 (Causa T-232/11)
 2011/C 194/31
 Lingua processuale: l'inglese
 Parti
 Ricorrenti: Stichting Greenpeace Nederland (Amsterdam, Paesi Bassi) e Pesticide Action Network Europe (PAN Europe) (Bruxelles, Belgio) (rappresentante: avv. B. Kloostra)
 Convenuta: Commissione europea
 Conclusioni
 Le ricorrenti chiedono che il Tribunale voglia:
 —
 dichiarare che la decisione della Commissione 1o marzo 2011 Ares(2011)223668 è contraria al regolamento 1367/2006/CE (1);
 —
 annullare la decisione della Commissione 1o marzo 2011 Ares(2011)223668;
 —
 ordinare alla Commissione di valutare nel merito la domanda di riesame interno del 20 dicembre 2010 entro un termine fissato dal Tribunale;
 —
 condannare la Commissione alle spese.
 Motivi e principali argomenti
 A sostegno del loro ricorso, le ricorrenti deducono due motivi.
 1)
 Con il primo motivo esse affermano che la convenuta era obbligata ad effettuare il riesame interno della direttiva 2010/77/UE (2), come richiesto dalle ricorrenti, per il fatto che tale direttiva non è di generale applicazione, come sostiene la convenuta, ma è piuttosto un atto che contiene decisioni concrete e individuali, basate su domande individuali dei produttori interessati.
 2)
 Con il secondo motivo le ricorrenti affermano che la decisione impugnata è contraria al regolamento 1367/2006/CE, poiché la direttiva 2010/77/UE contiene diversi atti amministrativi riguardanti decisioni individuali relative a domande individuali. Inoltre, poiché tale direttiva non è stata adottata dalla Commissione in veste di legislatore, deve essere garantito in relazione ad essa l'accesso alla giustizia.
 (1) Regolamento (CE) del Parlamento europeo e del Consiglio 6 settembre 2006, n. 1367, sull'applicazione alle istituzioni e agli organi comunitari delle disposizioni della convenzione di Aarhus sull'accesso alle informazioni, la partecipazione del pubblico ai processi decisionali e l'accesso alla giustizia in materia ambientale (GU L 264 del 25 settembre 2006, pag. 13).
 (2) Direttiva della Commissione 10 novembre 2010, 2010/77/UE, che modifica la direttiva 91/414/CEE del Consiglio per quanto riguarda le scadenze dell'iscrizione di determinate sostanze attive nell'allegato I (GU L 293 dell'11 novembre 2010, pag. 48).


text:
 22.11.2018
 HR
 Službeni list Europske unije
 L 297/17
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-A
 br. 14/2017
 od 3. veljače 2017.
 o izmjeni Priloga I. (Veterinarska i fitosanitarna pitanja) i Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u [2018/1748]
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Uredba Komisije (EU) 2016/156 оd 18. siječnja 2016. o izmjeni priloga II. i III. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za boskalid, klotianidin, tiametoksam, folpet i tolklofos-metil u ili na određenim proizvodima (1) treba se uključiti u Sporazum o EGP-u.
 (2)
 Ova se Odluka odnosi na zakonodavstvo o hrani i hrani za životinje. Zakonodavstvo o hrani i hrani za životinje ne primjenjuje se na Lihtenštajn sve dok je primjena Sporazuma između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o trgovini poljoprivrednim proizvodima proširena na Lihtenštajn, kako je utvrđeno u sektorskim prilagodbama Priloga I. i u uvodnom dijelu poglavlja XII. Priloga II. Sporazumu o EGP-u. Ova se Odluka stoga ne primjenjuje na Lihtenštajn.
 (3)
 Priloge I. i II. Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,
 DONIO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 U točki 40. (Uredba (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća) u poglavlju II. Priloga I. Sporazumu o EGP-u dodaje se sljedeća alineja:
 „—
 32016 R 0156: Uredbom Komisije (EU) 2016/156 od 18. siječnja 2016. (SL L 31, 6.2.2016., str. 1.).”
 Članak 2.
 U točki 54.zzy (Uredba (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća) u poglavlju XII. Priloga II. Sporazumu o EGP-u dodaje se sljedeća alineja:
 „—
 32016 R 0156: Uredbom Komisije (EU) 2016/156 od 18. siječnja 2016. (SL L 31, 6.2.2016., str. 1.).”
 Članak 3.
 Vjerodostojni su tekstovi Uredbe (EU) 2016/156 na islandskom i norveškom jeziku koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Članak 4.
 Ova Odluka stupa na snagu 4. veljače 2017. pod uvjetom da su sva priopćenja iz članka 103. stavka 1. Sporazuma o EGP-u poslana (*1).
 Članak 5.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu 3. veljače 2017.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 Claude MAERTEN
 (1) SL L 31, 6.2.2016., str. 1.
 (*1) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.


text:
 31.10.2013
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 L 291/6
 BESCHLUSS DES GEMEINSAMEN EWR-AUSSCHUSSES
 Nr. 55/2013
 vom 3. Mai 2013
 zur Änderung von Anhang I (Veterinärwesen und Pflanzenschutz) und Anhang II (Technische Vorschriften, Normen, Prüfung und Zertifizierung) des EWR-Abkommens
 DER GEMEINSAME EWR-AUSSCHUSS —
 gestützt auf das Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum (im Folgenden „EWR-Abkommen“), insbesondere auf Artikel 98,
 in Erwägung nachstehender Gründe:
 (1)
 Die Verordnung (EU) Nr. 880/2011 der Kommission vom 2. September 2011 zur Berichtigung der Verordnung (EU) Nr. 208/2011 zur Änderung von Anhang VII der Verordnung (EG) Nr. 882/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates sowie der Verordnung (EG) Nr. 180/2008 der Kommission und der Verordnung (EG) Nr. 737/2008 der Kommission betreffend Verzeichnisse und Bezeichnungen von Referenzlaboratorien der EU (1) ist in das EWR-Abkommen aufzunehmen.
 (2)
 Dieser Beschluss betrifft Rechtsvorschriften in Bezug auf andere lebende Tiere als Fisch und Tiere der Aquakultur. Nach Absatz 2 des Einleitenden Teils von Anhang I Kapitel I des EWR-Abkommens gelten Rechtsvorschriften mit diesem Gegenstand nicht für Island. Der Anhang I Kapitel I betreffende Teil dieses Beschlusses gilt daher nicht für Island.
 (3)
 Dieser Beschluss betrifft veterinärrechtliche Vorschriften. Nach den sektoralen Anpassungen zu Anhang I des EWR-Abkommens gelten veterinärrechtliche Vorschriften nicht für Liechtenstein, solange Liechtenstein in das Abkommen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Schweizerischen Eidgenossenschaft über den Handel mit landwirtschaftlichen Erzeugnissen einbezogen ist. Dieser Beschluss gilt daher nicht für Liechtenstein.
 (4)
 Die Anhänge I und II des EWR-Abkommens sollten daher entsprechend geändert werden —
 HAT FOLGENDEN BESCHLUSS ERLASSEN:
 Artikel 1
 Anhang I des EWR-Abkommens wird wie folgt geändert:
 1.
 In Kapitel I Teil 1.1 wird unter Nummer 11 (Verordnung (EG) Nr. 882/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates) dem sechsten Gedankenstrich (Verordnung (EU) Nr. 208/2011) Folgendes angefügt:
 „, geändert durch:
 —
 32011 R 0880: Verordnung (EU) Nr. 880/2011 der Kommission vom 2. September 2011 (ABl. L 228 vom 3.9.2011, S. 8)“.
 2.
 In Kapitel I Teil 3.2 wird unter Nummer 41 (Verordnung (EG) Nr. 737/2008 der Kommission) dem ersten Gedankenstrich (Verordnung (EU) Nr. 208/2011 der Kommission) Folgendes angefügt:
 „, geändert durch:
 —
 32011 R 0880: Verordnung (EU) Nr. 880/2011 der Kommission vom 2. September 2011 (ABl. L 228 vom 3.9.2011, S. 8)“.
 3.
 In Kapitel I Teil 4.2 wird unter Nummer 90 (Verordnung (EG) Nr. 180/2008 der Kommission) dem ersten Gedankenstrich (Verordnung (EU) Nr. 208/2011 der Kommission) Folgendes angefügt:
 „, geändert durch:
 —
 32011 R 0880: Verordnung (EU) Nr. 880/2011 der Kommission vom 2. September 2011 (ABl. L 228 vom 3.9.2011, S. 8)“.
 4.
 In Kapitel II wird unter Nummer 31j (Verordnung (EG) Nr. 882/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates) dem vierten Gedankenstrich (Verordnung (EU) Nr. 208/2011 der Kommission) Folgendes angefügt:
 „, geändert durch:
 —
 32011 R 0880: Verordnung (EU) Nr. 880/2011 der Kommission vom 2. September 2011 (ABl. L 228 vom 3.9.2011, S. 8)“.
 Artikel 2
 In Anhang II Kapitel XII des Abkommens wird unter Nummer 54zzzi (Verordnung (EG) Nr. 882/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates) dem vierten Gedankenstrich (Verordnung (EU) Nr. 208/2011 der Kommission) Folgendes angefügt:
 „, geändert durch:
 —
 32011 R 0880: Verordnung (EU) Nr. 880/2011 der Kommission vom 2. September 2011 (ABl. L 228 vom 3.9.2011, S. 8)“.
 Artikel 3
 Der Wortlaut der Verordnung (EU) Nr. 880/2011 in isländischer und norwegischer Sprache, der in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union veröffentlicht wird, ist verbindlich.
 Artikel 4
 Dieser Beschluss tritt am 4. Mai 2013 in Kraft, sofern alle Mitteilungen nach Artikel 103 Absatz 1 des EWR-Abkommens vorliegen (2).
 Artikel 5
 Dieser Beschluss wird im EWR-Abschnitt und in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union veröffentlicht.
 Geschehen zu Brüssel am 3. Mai 2013.
 Für den Gemeinsamen EWR-Ausschuss
 Der Präsident
 Gianluca GRIPPA
 (1) ABl. L 228 vom 3.9.2011, S. 8.
 (2) Ein Bestehen verfassungsrechtlicher Anforderungen wurde nicht mitgeteilt.


text:
 24.1.2015
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 19/4
 PROTOCOLLO
 dell'accordo di partenariato e di cooperazione tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica dell'Azerbaigian, dall'altra, riguardante un accordo quadro tra l'Unione europea e la Repubblica dell'Azerbaigian sui principi generali della partecipazione della Repubblica dell'Azerbaigian ai programmi dell'Unione
 L'UNIONE EUROPEA, in seguito denominata «l'Unione»,
 da una parte, e
 LA REPUBBLICA DELL'AZERBAIGIAN, in seguito denominata «l'Azerbaigian»,
 dall'altra,
 in appresso «le Parti»,
 CONSIDERANDO QUANTO SEGUE:
 (1)
 L'Azerbaigian ha concluso un accordo di partenariato e di cooperazione con le Comunità europee e i loro Stati membri («l'accordo») (1), entrato in vigore il 1o luglio 1999.
 (2)
 Il Consiglio europeo del 17 e 18 giugno 2004 ha accolto favorevolmente le proposte della Commissione europea relative a una politica europea di vicinato (PEV) e ha approvato le conclusioni del Consiglio del 14 giugno 2004.
 (3)
 In numerose altre occasioni il Consiglio ha sostenuto tale politica nelle proprie conclusioni.
 (4)
 Il 5 marzo 2007 il Consiglio ha espresso il proprio sostegno per l'approccio generale delineato nella comunicazione della Commissione europea del 4 dicembre 2006, che consiste nel permettere ai paesi partner della PEV di partecipare, in funzione dei loro meriti e qualora le basi giuridiche lo consentano, alle agenzie e ai programmi della Comunità.
 (5)
 L'Azerbaigian ha espresso il desiderio di partecipare a una serie di programmi dell'Unione.
 (6)
 È opportuno che le modalità e le condizioni specifiche relative alla partecipazione dell'Azerbaigian a ciascun programma dell'Unione, in particolare il contributo finanziario che l'Azerbaigian dovrà versare e le procedure di relazione e di valutazione, siano stabilite mediante accordi tra la Commissione europea e le autorità competenti dell'Azerbaigian,
 HANNO CONVENUTO QUANTO SEGUE:
 Articolo 1
 L'Azerbaigian è autorizzato a partecipare a tutti i programmi attuali e futuri dell'Unione, che sono aperti alla partecipazione dell'Azerbaigian a norma delle pertinenti disposizioni di adozione di tali programmi.
 Articolo 2
 L'Azerbaigian fornisce contributi finanziari al bilancio generale dell'Unione europea corrispondenti ai programmi specifici cui partecipa.
 Articolo 3
 I rappresentanti dell'Azerbaigian possono partecipare, in veste di osservatori, e per i punti che riguardano l'Azerbaigian, ai comitati di gestione preposti al monitoraggio dei programmi dell'Unione ai quali l'Azerbaigian fornisce contributi finanziari.
 Articolo 4
 Alle iniziative e ai progetti presentati dai partecipanti dell'Azerbaigian si applicano, per quanto possibile, le stesse condizioni, norme e procedure applicate agli Stati membri per i programmi in questione.
 Articolo 5
 1. Le modalità e le condizioni specifiche relative alla partecipazione dell'Azerbaigian a ciascun programma dell'Unione, in particolare il contributo finanziario che l'Azerbaigian dovrà versare e le procedure di relazione e di valutazione, sono stabilite mediante accordi tra la Commissione europea e le autorità competenti dell'Azerbaigian, sulla base dei criteri stabiliti nei programmi in questione.
 2. Qualora l'Azerbaigian chieda l'assistenza esterna dell'Unione per partecipare a un determinato programma dell'Unione ai sensi dell'articolo 3 del regolamento (CE) n. 1638/2006 del Parlamento europeo e del Consiglio (2) o di qualsiasi analogo regolamento che possa essere adottato in futuro e che garantisca all'Azerbaigian l'assistenza esterna dell'Unione, le condizioni applicabili all'uso dell'assistenza esterna dell'Unione da parte dell'Azerbaigian sono stabilite nel quadro di un accordo di finanziamento, a norma in particolare dell'articolo 20 del regolamento (CE) n. 1638/2006.
 Articolo 6
 1. Ciascun accordo concluso a norma dell'articolo 5 dispone che, conformemente al regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 del Parlamento europeo e del Consiglio (3), il controllo finanziario, le verifiche contabili o le altre verifiche, comprese le indagini amministrative, sono effettuati dalla Commissione europea, dall'Ufficio europeo per la lotta antifrode e dalla Corte dei conti, direttamente o sotto la loro autorità.
 2. Sono previste disposizioni dettagliate in materia di controllo finanziario e verifiche contabili, misure amministrative, sanzioni e recupero che conferiscono alla Commissione europea, all'Ufficio europeo per la lotta antifrode e alla Corte dei conti poteri equivalenti a quelli di cui dispongono nei confronti di beneficiari o contraenti stabiliti nell'Unione.
 Articolo 7
 1. Il presente protocollo si applica per il periodo in cui l'accordo è in vigore.
 2. Il presente protocollo è firmato e approvato dalle Parti secondo le rispettive procedure.
 3. Ciascuna Parte può denunciare il presente protocollo mediante notifica scritta all'altra Parte. Il presente protocollo cessa di applicarsi dopo sei mesi dalla data di tale notifica. L'estinzione del protocollo a causa della denuncia di una delle Parti non incide sulle verifiche e sui controlli da eseguire, ove opportuno, a norma degli articoli 5 e 6.
 Articolo 8
 Entro tre anni dalla data di entrata in vigore del presente protocollo e, successivamente, con scadenza triennale, entrambe le Parti possono riesaminare l'attuazione del presente protocollo sulla base dell'effettiva partecipazione dell'Azerbaigian ai programmi dell'Unione.
 Articolo 9
 Il presente protocollo si applica, da un lato, ai territori in cui si applica il trattato sul funzionamento dell'Unione europea, alle condizioni ivi precisate, e, dall'altro, al territorio dell'Azerbaigian.
 Articolo 10
 1. Il presente protocollo entra in vigore il primo giorno del mese successivo alla data in cui le Parti si sono notificate reciprocamente, attraverso i canali diplomatici, l'avvenuto espletamento delle procedure a tal fine necessarie.
 2. In attesa della sua entrata in vigore, le Parti decidono di applicare in via provvisoria il presente protocollo a decorrere dalla data della firma, in attesa della sua conclusione in una data successiva.
 Articolo 11
 Il presente protocollo è parte integrante dell'accordo.
 Articolo 12
 Il presente protocollo è redatto in duplice esemplare nelle lingue bulgara, ceca, croata, danese, estone, finnica, francese, greca, inglese, italiana, lettone, lituana, maltese, neerlandese, polacca, portoghese, rumena, slovacca, slovena, spagnola, svedese, tedesca, ungherese e azera, tutti i testi facenti ugualmente fede.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 Avropa İttifaqı adından
 За Република Азербайджан
 Por la República de Azerbaiyán
 Za Ázerbájdžánskou republiku
 For Republikken Aserbajdsjan
 Für die Republik Aserbaidschan
 Aserbaidžaani Vabariigi nimel
 Για τη Δημοκρατία του Αζερμπαϊτζάν
 For the Republic of Azerbaijan
 Pour la République d'Azerbaïdjan
 Za Republiku Azerbajdžan
 Per la Repubblica dell'Azerbaigian
 Azerbaidžānas Republikas vārdā
 AzerbaidÞano Respublikos vardu
 Az Azerbajdzsán Köztársaság részről
 Għar-Repubblika ta' l-Ażerbajġan
 Voor de Republiek Azerbeidzjan
 W imieniu Republiki Azerbejdżanskiej
 Pela República do Azerbaijão
 Pentru Republica Azerbaidjan
 Za Azerbajdžanskú republiku
 Za Azerbajdžansko republiko
 Azerbaidžanin tasavallan puolesta
 För Republiken Azerbajdzjan
 (1) Accordo di partenariato e cooperazione tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da un lato, e la Repubblica di Azerbaigian, dall'altro (GU L 246 del 17.9.1999, pag. 3).
 (2) Regolamento (CE) n. 1638/2006 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 24 ottobre 2006, recante disposizioni generali che istituiscono uno strumento europeo di vicinato e partenariato (GU L 310 del 9.11.2006, pag. 1).
 (3) Regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 25 ottobre 2012, che stabilisce le regole finanziarie applicabili al bilancio generale dell'Unione e che abroga il regolamento (CE, Euratom) n. 1605/2012 (GU L 298 del 26.10.2012, pag. 1).


type: wikipedia

text:
Herredsfogeden udgjorde lokalsamfundets myndighed og var både politimester og dommer ved herredstinget. Under sig havde han nogle retsbetjente, der udgjorde den daglige myndighed.
 Herredstingets stilling
 Om herredets rolle som retsenhed udtaltes i 1656:
 "Et Herred kaldis et Landskab eller Egn aff 6, 8, 10, 12 eller flere Kircke Sogne, hvilcket Herred hafver sit eget Ting, Ting-Foget oc Ting-Skriffver, som samme Egns Indbyggere, om alle mellemfallende Treffer, ved Sentens adskiller; Saa velsom alle groffve Forseelser deris billig Straff effter Lowen tildømmer, hvor paa der oc Execution følger: med mindre slig Dom for Landsdommer (efftersom hvert Land sin Landsdommer er tilordnet) indsteffnis: oc hvad hand da kiender for ret, kand aff ingen underdømmis, uden aff Kongl. Mayt. oc Danmarckis Rigis Raad, til allmindelige Herredage, som er dette Rigis endelige oc høyeste Ret."
 Med andre ord: herredstinget stod under et landsting (henholdsvis i Viborg, Odense, Ringsted og Lund), der atter stod under Kongens Retterting eller herredagen.
 Kongens repræsentant, herredsfogeden, var øverste dommer ved herredstinget. Foruden herredsfogden indgik 12 eller 8 tingmænd (tingsvidner eller tinghørere, også kaldet stokkemænd) udpeget blandt bønder i herredets landsbyer, i den domsmyndighed, der afsagde dommene. Dommen afsagdes af herredsfogden, mens tingsvidnerne dels kunne virke som meddomsmænd, dels – og fortrinsvis – skulle bevidne, at retssagen og domsafsigelsen var sket efter loven.
 Indretning
 I Eriks Sjællandske Lov fra omkring 1241 hedder det i kapitel 48 Om lovligt ting:
 "Det skal man også vide, at der kræves tre betingelser for et ting: stedet, tiden og folket. Det sted er det rette, som kongen har fastsat, og alle, der er i herredet, har givet deres samtykke til; det må heller ikke flyttes et andet sted hen uden med alle herredsmændenes vilje og uden kongens samtykke. Tiden er deres lovlige tingdag, som de har haft fra Arilds tid, og den dag skal det holdes fra midt om morgenen og må ikke holdes længere end til midaften."
 Det var oprindeligt et krav, at herredstingene blev afholdt under åben himmel på fri mark, men i løbet af 1600-tallet begyndte man at opføre tinghuse, og da altid uden for landsbyerne.
 Tingstedet kunne flyttes, men ikke tingdagen: hvert tingsted havde en bestemt ugedag, hvor tinget skulle finde sted, og denne blev der holdt fast ved uanset alle omskiftelser.
 Tingstedet bestod af fire sten, hvorpå var lagt bjælker eller planker (kaldet tingstokke) at sidde på for herredsfoged og stokkemænd således, at de udgjorde et lukket kvadrat. I midten var sat yderligere en sten (kaldet Tyvestenen) beregnet som siddeplads for den anklagede. Som regel lå en galgebakke i nærheden.
 Tingbøger
 Obligatoriske tingbøger blev indført ved lov i 1551. Tingbogen blev først af en tingskriver. Den ældste bevarede herredstingbog er den fra Børglum herred i Vendsyssel og er fra 1576.
 Eksempler
 Mors Nørre Herredsting
 Noter
 Litteratur
 Arent Berntsen: Danmarckis oc Norgis Fructbar Herlighed, Kiøbenhavn 1656 (Reprografisk genudgivet og forlagt af Selskabet for Udgivelse af Kilder til Dansk Historie; København 1971);
 Aksel E. Christensen: Vikingetidens Danmark paa oldhistorisk baggrund; 2. udgave; Akademisk Forlag, Universitetsforlaget i København 1977;
 P. Rønn Christensen: "Tuse herreds ting og retterstedet Drusebjerg" (Historisk Samfund for Holbæk Amt: Fra Holbæk Amt, XV bind, 1. årgang, 1956; s. 24-40)
 Karl-Erik Frandsen: "1536-ca. 1720" i: Claus Bjørn (red.): Det danske landbrugs historie II. 1536-1810; Landbohistorisk Selskab, Odense 1988;
 Ditlev Tamm: "Retfærdighedens vogter" (kronik i Skalk nr. 5, 1992, s. 18-26)
 Paul G. Ørberg: "Om tinget at holde færdig" (kronik i Skalk nr. 5, 1973, s. 18-27)
 "Herredsting" (KLNM, bind 6, sp. 503-505)
 Eksterne henvisninger
 Chr. Christensen: "Om Fleskum Herreds ældste Tingsted" (Historie/Jyske Samlinger, 4. række, Bind 2; 1914)
 Chr. Christensen: "Om Kjær Herreds Tingsteder med nogle Oplysninger om Tingskik og kriminel Retspleje i nævnte Herred, navnlig i det I 17de Aarh." (Historie/Jyske Samlinger, 4. række, Bind 2; 1914)
 Mogens Lebech Frederiksen: "Af Elbo Herreds Historie" (Historie/Jyske Samlinger, 4. række, Bind 6; 1928)
 C. Klitgaard: "Fra Jerslev Herreds Ting." (Historie/Jyske Samlinger, 5. række, Bind 1; 1932)
 Hans Knudsen: "Gamle jydske Tingsteder og Retsdage med en Fortegnelse derover for Viborg Stift." (Historie/Jyske Samlinger, 4. række, Bind 3; 1917)
 Hans Knudsen: "Strid om Valg af Tingsteder for Gørding-Malt og Tyrsting-Vrads Herreder." (Historie/Jyske Samlinger, 4. række, Bind 4; 1924)
 Mogens Lebech: "Jyllands gamle Retskredse." (Historie/Jyske Samlinger, 5. række, Bind 2; 1935)
 Peter Skautrup: "Herredstinget og dets funktion indtil enevælden." (Historie/Jyske Samlinger, 5. række, Bind 4; 1939)
 Historiske domstole og retter


text:
 IL-KUMMISSJONI EWROPEA
 Brussell, 2.6.2021
 COM(2021) 282 final
 2021/0137(NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar linji gwida għall-politiki dwar l-impjiegi tal-Istati Membri
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 It-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea jistipula li l-Istati Membri jridu jqisu l-politiki ekonomiċi tagħhom u l-promozzjoni tal-impjiegi bħala kwistjonijiet ta’ interess komuni u għandhom jikkoordinaw l-azzjoni tagħhom fil-Kunsill. Dan jistipula li l-Kunsill irid jadotta linji gwida dwar l-impjiegi (l-Artikolu 148), filwaqt li jispeċifika li dawn għandhom ikunu konsistenti mal-linji gwida ġenerali għall-politiki ekonomiċi (l-Artikolu 121).
 Filwaqt li l-linji gwida ġenerali għall-politiki ekonomiċi jibqgħu jgħoddu għal kwalunkwe durata ta’ żmien, il-linji gwida dwar l-impjiegi iridu jitfasslu kull sena. Il-linji gwida ġew adottati flimkien għall-ewwel darba fl-2010 (“il-pakkett integrat”) u jirfdu l-istrateġija Ewropa 2020. Il-linji gwida integrati baqgħu stabbli sal-2014. Fl-2015 ġew adottati l-linji gwida integrati riveduti. Fl-2018 il-linji gwida dwar l-impjiegi ġew allinjati mal-prinċipji tal-Pilastru Ewropew tad-Drittijiet Soċjali pproklamat f’Novembru 2017 mill-Parlament Ewropew, mill-Kunsill u mill-Kummissjoni, bl-għan li jiġu xprunati r-riformi fil-livell nazzjonali u biex iservu ta’ boxxla għal proċess imġedded ta’ konverġenza fl-Ewropa kollha. Il-Linji Gwida baqgħu l-istess fl-2019. Fl-2020, ġew allinjati biex jiġu integrati elementi relatati mal-konsegwenzi tal-kriżi tal-COVID-19, it-tranżizzjonijiet ekoloġiċi u diġitali u l-Għanijiet ta’ Żvilupp Sostenibbli tan-NU.
 Flimkien mal-linji gwida ġenerali għall-politiki ekonomiċi, il-linji gwida dwar l-impjiegi qegħdin jiġu ppreżentati bħala Deċiżjoni tal-Kunsill dwar il-linji gwida għall-politiki dwar l-impjiegi tal-Istati Membri (il-Parti II tal-Linji Gwida Integrati) u jipprovdu l-bażi għar-rakkomandazzjonijiet speċifiċi għall-pajjiżi fl-oqsma rispettivi.
 L-objettivi u l-prijoritajiet ġenerali li ġew espressi fil-linji gwida għall-politiki dwar l-impjiegi jibqgħu validi. F’konformità mal-Artikolu 148(2) tat-TFUE, il-validità tal-Linji Gwida dwar l-Impjiegi għall-2021 jeħtieġ li tiġi kkonfermata b’Deċiżjoni tal-Kunsill, wara li jiġu kkonsultati l-Parlament Ewropew, il-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew, il-Kumitat tar-Reġjuni u l-Kumitat tal-Impjiegi.
 Il-“Linji Gwida dwar l-Impjiegi” huma dawn li ġejjin:
 Linja Gwida 5: Nagħtu spinta lid-domanda għax-xogħol
 Linja Gwida 6: Insaħħu l-provvista ta’ ħaddiema u ntejbu l-aċċess għall-impjiegi, għall-ħiliet u għall-kompetenzi
 Linja Gwida 7: Insaħħu l-funzjonament tas-swieq tax-xogħol u l-effettività tad-djalogu soċjali
 Linja Gwida 8: Nippromwovu l-opportunitajiet indaqs għal kulħadd, inrawmu l-inklużjoni soċjali u niġġieldu l-faqar
 2021/0137 (NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar linji gwida għall-politiki dwar l-impjiegi tal-Istati Membri
 IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 148(2) tiegħu,
 Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
 Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew
 1
 ,
 Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew
 2
 ,
 Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni
 3
 ,
 Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat tal-Impjiegi
 4
 Billi:
 (1)L-Istati Membri u l-Unjoni jridu jaħdmu biex tiġi żviluppata strateġija koordinata għall-impjiegi u b’mod partikolari biex tiġi promossa forza tax-xogħol b’ħiliet, imħarrġa u adattabbli, kif ukoll swieq tax-xogħol li jkunu orjentati lejn il-ġejjieni u jwieġbu għat-tibdil ekonomiku, bil-ħsieb li jinkisbu l-objettivi ta’ livell massimu ta’ impjiegi u progress soċjali, tkabbir ibbilanċjat, livell għoli ta’ protezzjoni u titjib tal-kwalità tal-ambjent stabbilit fl-Artikolu 3 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. L-Istati Membri jridu jikkunsidraw il-promozzjoni tal-impjiegi bħala kwistjoni ta’ interess komuni u jridu jikkoordinaw l-azzjoni tagħhom f’dan ir-rigward fi ħdan il-Kunsill, filwaqt li jqisu l-prattiki nazzjonali marbutin mar-responsabbiltajiet ta’ min imexxi u tal-ħaddiema.
 (2)L-Unjoni trid tiġġieled kontra l-esklużjoni soċjali u d-diskriminazzjoni u tippromwovi l-ġustizzja u l-protezzjoni soċjali, kif ukoll l-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel, is-solidarjetà bejn il-ġenerazzjonijiet u l-protezzjoni tad-drittijiet tat-tfal. Meta tiddefinixxi u timplimenta l-politiki u l-attivitajiet tagħha, l-Unjoni trid tqis ir-rekwiżiti marbuta mal-promozzjoni ta’ livell għoli ta’ impjiegi, il-garanzija ta’ protezzjoni soċjali adegwata, il-ġlieda kontra l-faqar u l-esklużjoni soċjali, livell għoli ta’ edukazzjoni u taħriġ u l-ħarsien tas-saħħa tal-bniedem kif stabbilit fl-Artikolu 9 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE).
 (3)F’konformità mat-TFUE, l-Unjoni żviluppat u implimentat strumenti ta’ koordinazzjoni tal-politika għall-politiki ekonomiċi u tal-impjiegi. Bħala parti minn dawn l-istrumenti, il-Linji Gwida għall-Politiki dwar l-Impjiegi tal-Istati Membri (“il-Linji Gwida”) stabbiliti fl-Anness tad-Deċiżjoni tal-Kunsill (UE) 2020/1512(
 5
 ), flimkien mal-Linji Gwida ġenerali għall-Politiki Ekonomiċi tal-Istati Membri u tal-Unjoni stabbiliti fir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill (UE) 2015/1184(
 6
 ), jiffurmaw il-Linji Gwida Integrati. Dawn għandhom jiggwidaw l-implimentazzjoni tal-politika fl-Istati Membri u fl-Unjoni, li tirrifletti l-interdipendenza bejn l-Istati Membri. Is-sett li jirriżulta ta’ politiki u riformi kkoordinati Ewropej u nazzjonali jikkostitwixxi taħlita sostenibbli u ġenerali xierqa ta’ politiki ekonomiċi u tal-impjiegi li jenħtieġ li tikseb effetti kollaterali pożittivi.
 (4)Il-Linji Gwida huma konsistenti mal-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir, mal-leġiżlazzjoni eżistenti tal-Unjoni u ma’ inizjattivi varji tal-Unjoni, inkluż ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tat-30 ta’ Ottubru 2020(
 7
 ), ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tal-15 ta’ Frar 2016(
 8
 ) , ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tad-19 ta’ Diċembru 2016(
 9
 ), ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tal-15 ta’ Marzu 2018(
 10
 ) , ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tat-22 ta’ Mejju 2018 dwar il-Kompetenzi Ewlenin għat-Tagħlim tul il-Ħajja(
 11
 ), ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tat-22 ta’ Mejju 2019(
 12
 ) , ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tat-8 ta’ Novembru 2019(
 13
 ), ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2014(
 14
 ), ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tal-24 ta’ Novembru 2020(
 15
 ), ir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni dwar appoġġ attiv effettiv għall-impjiegi wara l-kriżi tal-COVID-19 (EASE) tal-4 ta’ Marzu 2021(
 16
 ) u r-[Rakkomandazzjoni tal-Kunsill dwar l-istabbiliment ta’ Garanzija Ewropea għat-Tfal(
 17
 )].
 (5)Is-Semestru Ewropew jiġbor flimkien strumenti differenti f’qafas ġenerali għall-koordinazzjoni u s-sorveljanza ta’ politiki ekonomiċi u tal-impjiegi multilaterali integrati. Filwaqt li jsegwi s-sostenibbiltà ambjentali, il-produttività, il-ġustizzja u l-istabbiltà, is-Semestru Ewropew jintegra l-prinċipji tal-Pilastru Ewropew tad-Drittijiet Soċjali, u l-għodda ta’ monitoraġġ tiegħu, it-Tabella ta’ Valutazzjoni Soċjali, u jipprevedi impenn qawwi mas-sħab soċjali, is-soċjetà ċivili u partijiet ikkonċernati oħra. Jappoġġa t-twettiq tal-Għanijiet ta’ Żvilupp Sostenibbli. Jenħtieġ li l-politiki dwar l-impjiegi u dawk ekonomiċi tal-Unjoni u tal-Istati Membri jimxu id f’id mat-tranżizzjoni tal-Ewropa lejn ekonomija b’impatt newtrali fuq il-klima, ambjentalment sostenibbli u diġitali, filwaqt li jtejbu l-kompetittività, jiżguraw kundizzjonijiet xierqa tax-xogħol, irawmu l-innovazzjoni, jippromwovu l-ġustizzja soċjali u l-opportunitajiet indaqs, kif ukoll jindirizzaw l-inugwaljanzi u d-disparitajiet reġjonali.
 (6)It-tibdil fil-klima u l-isfidi relatati mal-ambjent, il-globalizzazzjoni, id-diġitalizzazzjoni, l-intelliġenza artifiċjali, it-telexogħol, l-ekonomija tal-pjattaformi u t-tibdil demografiku se jittrasformaw l-ekonomiji u s-soċjetajiet Ewropej. Jenħtieġ li l-Unjoni u l-Istati Membri tagħha jaħdmu flimkien biex jindirizzaw b’mod effettiv dawn il-fatturi strutturali u jadattaw is-sistemi eżistenti kif meħtieġ, filwaqt li jirrikonoxxu l-interdipendenza mill-qrib tal-ekonomiji u s-swieq tax-xogħol tal-Istati Membri u l-politiki relatati. Dan jirrikjedi azzjoni ta’ politika koordinata, ambizzjuża u effettiva kemm fil-livell tal-Unjoni kif ukoll fil-livell nazzjonali, f’konformità mat-TFUE u d-dispożizzjonijiet tal-Unjoni dwar il-governanza ekonomika. Jenħtieġ li azzjoni ta’ politika bħal din tinkludi spinta għall-investiment sostenibbli, impenn imġedded għal riformi b’sekwenza xierqa li jtejbu t-tkabbir ekonomiku, il-ħolqien ta’ impjiegi ta’ kwalità, il-produttività, il-kundizzjonijiet xierqa tax-xogħol, il-koeżjoni soċjali u territorjali, il-konverġenza ’l fuq, ir-reżiljenza u l-eżerċizzju ta’ responsabbiltà fiskali. Jenħtieġ li tikkombina miżuri min-naħa tal-provvista u min-naħa tad-domanda, filwaqt li tqis l-impatti tagħhom mil-lat ambjentali, soċjali u tal-impjiegi.
 (7)Il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni pproklamaw il-Pilastru Ewropew tad-Drittijiet Soċjali(
 18
 ) (“il-Pilastru”). Il-Pilastru jistabbilixxi għoxrin prinċipju u dritt biex jappoġġaw swieq tax-xogħol u sistemi ta’ protezzjoni soċjali ġusti u li jiffunzjonaw tajjeb, strutturati madwar tliet kategoriji: opportunitajiet u aċċess indaqs għas-suq tax-xogħol, kundizzjonijiet tax-xogħol ġusti u protezzjoni u inklużjoni soċjali. Il-prinċipji u d-drittijiet jagħtu direzzjoni lill-istrateġija tal-Unjoni, filwaqt li jiżguraw li t-tranżizzjonijiet għan-newtralità klimatika u s-sostenibbiltà ambjentali, id-diġitalizzazzjoni u l-bidla demografika jkunu soċjalment ekwi u ġusti. Il-Pilastru, flimkien mat-Tabella ta’ Valutazzjoni Soċjali li takkumpanjah, jikkostitwixxi qafas ta’ referenza għall-monitoraġġ tal-prestazzjoni tal-impjiegi u soċjali tal-Istati Membri, biex imexxi r-riformi fil-livell nazzjonali, reġjonali u lokali u biex jirrikonċilja s-suq “soċjali” u s-“suq” fl-ekonomija moderna tal-lum, inkluż permezz tal-promozzjoni tal-ekonomija soċjali. Fl-4 ta’ Marzu 2021, il-Kummissjoni ressqet Pjan ta’ Azzjoni għall-implimentazzjoni tal-Pilastru Ewropew tad-Drittijiet Soċjali (
 19
 ), inkluż miri ewlenin ambizzjużi iżda realistiċi u submiri komplementari għall-2030 fl-oqsma tal-impjiegi, tal-ħiliet, tal-edukazzjoni u soċjali.
 (8)Fit-8 ta’ Mejju 2021, il-Mexxejja tal-UE fis-Summit Soċjali ta’ Porto (
 20
 ) rrikonoxxew il-Pilastru Ewropew tad-Drittijiet Soċjali bħala element fundamentali tal-irkupru filwaqt li nnutaw li l-implimentazzjoni tiegħu se ssaħħaħ l-isforz tal-Unjoni lejn tranżizzjoni diġitali, ekoloġika u ġusta u tikkontribwixxi għall-kisba ta’ konverġenza ekonomika u soċjali ’l fuq u għall-indirizzar tal-isfidi demografiċi. Enfasizzaw li d-dimensjoni soċjali, id-djalogu soċjali u l-involviment attiv tas-sħab soċjali huma fil-qalba ta’ ekonomija soċjali tas-suq kompetittiva ħafna. L-Istati Membri sabu li l-Pjan ta’ Azzjoni tal-Pilastru Ewropew tad-Drittijiet Soċjali li ppreżentat il-Kummissjoni pprovda gwida utli għall-implimentazzjoni tal-Pilastru, inkluż fl-oqsma tal-impjiegi, tal-ħiliet, tas-saħħa u tal-protezzjoni soċjali. Kienu sodisfatti bil-miri ewlenin il-ġodda tal-UE għall-2030 dwar l-impjiegi (78 % tal-popolazzjoni ta’ età ta’ bejn 20 u 64 sena jenħtieġ li jkollhom impjieg), il-ħiliet (60 % tal-adulti kollha jenħtieġ li jipparteċipaw f’taħriġ kull sena) u t-tnaqqis tal-faqar (ta’ mill-inqas 15-il miljun, inkluż ħames miljun tifel u tifla) u t-Tabella ta’ Valutazzjoni Soċjali riveduta bil-ħsieb li jiġi mmonitorjat il-progress lejn l-implimentazzjoni tal-prinċipji tal-Pilastru Soċjali bħala parti mill-qafas ta’ koordinazzjoni tal-politika fil-kuntest tas-Semestru Ewropew. Barra minn hekk, innutaw li, issa li l-Ewropa qed tibda tirkupra gradwalment mill-pandemija tal-COVID-19, il-prijorità se tkun li nimxu mill-protezzjoni għall-ħolqien tal-impjiegi u t-titjib tal-kwalità tal-impjiegi, u enfasizzaw li l-implimentazzjoni tal-prinċipji fil-Pilastru Ewropew tad-Drittijiet Soċjali se tkun essenzjali biex jiġi żgurat il-ħolqien ta’ aktar impjiegi u impjiegi aħjar għal kulħadd fil-qafas ta’ rkupru inklużiv. Fl-aħħar nett, l-Istati Membri enfasizzaw l-importanza li jiġi segwit mill-qrib, inkluż fl-ogħla livell, il-progress miksub lejn l-implimentazzjoni tal-Pilastru Ewropew tad-Drittijiet Soċjali u l-miri ewlenin tal-UE għall-2030.
 (9)Ir-riformi fis-suq tax-xogħol, inkluż il-mekkaniżmi nazzjonali għall-iffissar tal-pagi, jenħtieġ li jsegwu l-prattiki nazzjonali tad-djalogu soċjali, bil-ħsieb li jiġu pprovduti pagi ġusti li jippermettu livell ta’ għajxien deċenti u tkabbir sostenibbli. Jenħtieġ ukoll li jippermettu l-opportunità meħtieġa għal kunsiderazzjoni wiesgħa tal-kwistjonijiet soċjoekonomiċi, inkluż titjib fis-sostenibbiltà, fil-kompetittività, fl-innovazzjoni, fil-ħolqien ta’ impjiegi ta’ kwalità, fil-kundizzjonijiet tax-xogħol, fil-faqar fost dawk li jaħdmu, fl-edukazzjoni u l-ħiliet, fis-saħħa pubblika u l-inklużjoni u fid-dħul reali. L-Istati Membri u l-Unjoni jenħtieġ li jiżguraw li l-impatt soċjali, tal-impjiegi u ekonomiku tal-kriżi tal-COVID-19 jittaffa u li t-tranżizzjonijiet ikunu soċjalment ġusti u xierqa. Jenħtieġ li jitkompla t-tisħiħ tal-irkupru u tal-isforz biex tiġi stabbilita soċjetà inklużiva u reżiljenti li fiha n-nies ikunu protetti u jkollhom is-setgħa biex jantiċipaw u jiġġestixxu l-bidla, u li fiha jistgħu jipparteċipaw attivament fis-soċjetà u fl-ekonomija. Hemm bżonn ta’ sett koerenti ta’ politiki attivi tas-suq tax-xogħol li jikkonsistu f’inċentivi temporanji ta’ reklutaġġ u ta’ tranżizzjoni, politiki dwar il-ħiliet u servizzi tal-impjiegi imtejba biex jiġu appoġġati t-tranżizzjonijiet tas-suq tax-xogħol kif enfasizzat fir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni (UE) dwar appoġġ attiv effettiv għall-impjiegi wara l-kriżi tal-COVID-19 (EASE).
 (10)Jenħtieġ li tiġi indirizzata d-diskriminazzjoni fil-forom kollha tagħha, tiġi żgurata l-ugwaljanza bejn il-ġeneri u jiġu appoġġati l-impjiegi taż-żgħażagħ. Jenħtieġ li jiġu żgurati l-aċċess u l-opportunitajiet għal kulħadd u jenħtieġ li jitnaqqsu l-faqar u l-esklużjoni soċjali, inkluż fejn jidħlu t-tfal, b’mod partikolari billi jiġu żgurati funzjonament effettiv tas-swieq tax-xogħol u sistemi tal-protezzjoni soċjali xierqa u inklużivi, u billi jitneħħew l-ostakli għall-edukazzjoni, it-taħriġ u l-parteċipazzjoni fis-suq tax-xogħol, inkluż permezz ta’ investimenti fl-edukazzjoni u l-kura bikrija tat-tfal u fil-ħiliet diġitali. L-aċċess f’waqtu u ugwali għal servizzi tal-kura fit-tul u tal-kura tas-saħħa bi prezz li jintlaħaq, inkluż il-prevenzjoni u l-promozzjoni tal-kura tas-saħħa, huwa partikolarment rilevanti, fid-dawl tal-kriżi tal-COVID-19 u f’kuntest ta’ soċjetajiet li qed jixjieħu. Jenħtieġ li l-persuni b’diżabbiltà li jikkontribwixxu għat-tkabbir ekonomiku u għall-iżvilupp soċjali jkomplu jilħqu l-potenzjal tagħhom. Mas-seħħ ta’ mudelli ekonomiċi u kummerċjali ġodda fil-postijiet tax-xogħol tal-Unjoni, ir-relazzjonijiet tax-xogħol qed jinbidlu wkoll. Jenħtieġ li l-Istati Membri jiżguraw li r-relazzjonijiet tax-xogħol li jirriżultaw minn forom ġodda ta’ xogħol iżommu u jsaħħu l-mudell soċjali tal-Ewropa.
 (11)Jenħtieġ li l-Linji Gwida Integrati jsawru l-bażi għal rakkomandazzjonijiet speċifiċi għall-pajjiżi li l-Kunsill jista’ jindirizza lill-Istati Membri. Minħabba n-natura politika komprensiva u li tħares ’il quddiem tal-Pjanijiet għall-Irkupru u r-Reżiljenza u peress li l-Istati Membri kollha ppreżentaw tali pjanijiet, fl-2021 ma kienx hemm bżonn li l-Kummissjoni tipproponi rakkomandazzjonijiet speċifiċi għall-pajjiżi. Madankollu, il-Kummissjoni pproponiet rakkomandazzjonijiet dwar is-sitwazzjoni baġitarja tal-Istati Membri fl-2021 kif previst skont il-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir.
 (12)Jenħtieġ li l-Istati Membri jagħmlu użu sħiħ mir-REACT-EU(
 21
 ) li jirrinforza l-fondi tal-politika ta’ koeżjoni sal-2023, mill-Fond Soċjali Ewropew Plus, mill-Faċilità l-ġdida għall-Irkupru u r-Reżiljenza (
 22
 ) u fondi oħrajn tal-Unjoni, fosthom il-Fond għal Tranżizzjoni Ġusta u InvestEU, biex irawmu l-impjiegi, l-investimenti soċjali, l-inklużjoni soċjali, u l-aċċessibbiltà, u jippromwovu l-opportunitajiet għat-titjib tal-ħiliet u t-taħriġ mill-ġdid tal-forza tax-xogħol, it-tagħlim tul il-ħajja u l-edukazzjoni u t-taħriġ ta’ kwalità għolja għal kulħadd, inkluż il-litteriżmu u l-ħiliet diġitali. Filwaqt li l-Linji Gwida Integrati huma indirizzati lill-Istati Membri u lill-Unjoni, jenħtieġ li jiġu implimentati fi sħubija mal-awtoritajiet nazzjonali, reġjonali u lokali kollha, bl-involviment mill-qrib tal-parlamenti, kif ukoll tas-sħab soċjali u r-rappreżentanti tas-soċjetà ċivili.
 (13)Il-Kumitat tal-Impjiegi u l-Kumitat tal-Protezzjoni Soċjali jenħtieġ li jimmonitorjaw il-mod li bih il-politiki rilevanti jiġu implimentati fid-dawl tal-linji gwida għal-linji politiċi dwar l-impjiegi, skont il-mandati rispettivi tagħhom ibbażati fuq it-Trattat. Dawk il-kumitati u korpi preparatorji oħra tal-Kunsill involuti fil-koordinazzjoni ta’ politiki ekonomiċi u soċjali jenħtieġ li jaħdmu flimkien mill-qrib. Jenħtieġ li jiġi sostnut id-djalogu dwar politiki bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni, b’mod partikolari fir-rigward tal-linji gwida għal-linji politiċi dwar l-impjiegi tal-Istati Membri.
 (14)Il-Kumitat tal-Protezzjoni Soċjali ġie kkonsultat.
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-linji gwida għall-politiki dwar l-impjiegi tal-Istati Membri, kif stabbilit fl-Anness għad-Deċiżjoni tal-Kunsill (UE) 2020/1512, jinżammu għall-2021 u għandhom jitqiesu mill-Istati Membri fil-politiki dwar l-impjiegi u fil-programmi tar-riformi tagħhom.
 Artikolu 2
 Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Kunsill
 Il-President
 (1)
 ĠU C , , p. .
 (2)
 ĠU C , , p. .
 (3)
 ĠU C , , p. .
 (4)
 ĠU C , , p. .
 (5)
 Id-Deċiżjoni tal-Kunsill (UE) 2020/1512 tat-13 ta’ Ottubru 2020 dwar il-linji gwida għall-politiki dwar l-impjiegi tal-Istati Membri ĠU L 344, 19.10.2020, p. 22–28.
 (6)
 Ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill (UE) 2015/1184 tal-14 ta’ Lulju 2015 dwar linji gwida ġenerali għall-politiki ekonomiċi tal-Istati Membri u tal-Unjoni Ewropea (ĠU L 192, 18.7.2015, p. 27).
 (7)
 Ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tat-30 ta’ Ottubru 2020 dwar Pont għall-Impjiegi - It-tisħiħ tal-Garanzija għaż-Żgħażagħ u li tissostitwixxi r-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tat-22 ta’ April 2013 dwar l-istabbiliment ta’ Garanzija għaż-Żgħażagħ 2020/C 372/01 (ĠU C 372, 4.11.2020, p. 1–9).
 (8)
 Ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tal-15 ta’ Frar 2016 dwar l-integrazzjoni tal-persuni li ilhom qiegħda fis-suq tax-xogħol (ĠU C 67, 20.2.2016, p. 1).
 (9)
 Ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tad-19 ta’ Diċembru 2016 dwar Perkorsi ta’ titjib tal-ħiliet: Opportunitajiet Ġodda għall-Adulti (ĠU C 484, 24.12.2016, p. 1).
 (10)
 Ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tal-15 ta’ Marzu 2018 dwar Qafas Ewropew għal Apprendistati ta’ Kwalità u Effettivi (ĠU C 153, 2.5.2018, p. 1).
 (11)
 Ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tat-22 ta’ Mejju 2018 dwar il-Kompetenzi Ewlenin għat-Tagħlim tul il-Ħajja (ĠU C 189, 4.6.2018, p. 1).
 (12)
 Ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tat-22 ta’ Mejju 2019 dwar Sistemi ta’ Edukazzjoni u Kura Bikrija ta’ Kwalità Għolja tat-Tfal (ĠU C 189, 5.6.2019, p. 4).
 (13)
 Ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tat-8 ta’ Novembru 2019 dwar l-aċċess għall-protezzjoni soċjali għall-ħaddiema u għall-persuni li jaħdmu għal rashom (ĠU C 387, 15.11.2019, p. 1).
 (14)
 Ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2014 dwar Qafas tal-Kwalità għat-Traineeships (ĠU C 88, 27.3.2014, p. 1).
 (15)
 Ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tal-24 ta’ Novembru 2020 dwar l-edukazzjoni u t-taħriġ vokazzjonali (VET) għall-kompetittività sostenibbli, il-ġustizzja soċjali u r-reżiljenza 2020/C 417/01 (ĠU C 417, 2.12.2020, p. 1–16).
 (16)
 Ir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2021/402 tal-4 ta’ Marzu 2021 dwar appoġġ attiv effettiv għall-impjiegi wara l-kriżi tal-COVID-19 (EASE) C/2021/1372 (ĠU L 80, 8.3.2021, p. 1–8).
 (17)
 ...
 (18)
 Il-Proklamazzjoni Interistituzzjonali dwar il-Pilastru Ewropew tad-Drittijiet Soċjali (ĠU C 428, 13.12.2017, p. 10).
 (19)
 Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni Il-Pjan ta’ Azzjoni tal-Pilastru Ewropew tad-Drittijiet Soċjali (COM/2021/102 final).
 (20)
 Il-Kunsill Ewropew,
 Id-Dikjarazzjoni ta’ Porto
 , it-8 ta’ Mejju 2021.
 (21)
 Ir-Regolament (UE) 2020/2221 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ Diċembru 2020 li jemenda r-Regolament (UE) Nru 1303/2013 fir-rigward ta’ riżorsi addizzjonali u arranġamenti ta’ implimentazzjoni biex jipprovdi assistenza għat-trawwim ta’ miżuri li jsewwu d-dannu kkawżat mill-kriżi fil-kuntest tal-pandemija tal-COVID-19 u l-konsegwenzi soċjali tagħha u għat-tħejjija ta’ rkupru ekoloġiku, diġitali u reżiljenti tal-ekonomija (REACT-EU) (ĠU L 437, 28.12.2020, p. 30–42).
 (22)
 Ir-Regolament (UE) 2021/241 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta’ Frar 2021 li jistabbilixxi l-Faċilità għall-Irkupru u r-Reżiljenza (ĠU L 57, 18.2.2021, p. 17–75).