text:
Kemija (koptsko/egipčansko kēme - (črna) zemlja, grško : himia - umetnost (predelave) kovin, arabsko الخيمياء: al-kīmiyá - umetnost pretvarjanja) je znanost, ki preučuje sestavo, zgradbo in lastnosti snovi ter spremembe, do katerih pride med kemijskimi reakcijami. Kemija je tudi fizikalna znanost, ki preučuje zgradbo atomov, molekul, kristalov in drugih oblik snovi in energetske spremembe, do katerih pride med kemijskimi reakcijami. Sodobna kemija se je razvila iz alkimije po »kemijski revoluciji« leta 1773.
 Kemija se je sčasoma razdelila na več disciplin, ki jih ni mogoče natančno razmejiti. Mednje spadajo anorganska kemija, ki preučuje snovi neorganskega izvora, organska kemija, ki preučuje organske snovi (kemijo ogljika), biokemija, ki preučuje snovi v živih organizmih, fizikalna kemija, ki preučuje predvsem energetske spremembe ter analizna kemija, ki ugotavlja sestavo in zgradbo neznanih vzorcev. V zadnjih letih so se pojavile tudi zelo specializirane poddiscipline, na primer nevrokemija, ki preučuje kemijo živčnega sistema živali (predvsem človeka).
 Uvod
 Kemija je znanost, ki preučuje vzajemno delovanje kemičnih spojin, ki so sestavljene iz atomov, ti pa iz subatomskih delcev: protonov, elektronov in nevtronov. Atomi se spajajo in tvorijo molekule in kristale. Kemijo pogosto imenujemo »osrednja« znanost, ker povezuje druge naravoslovne znanosti, na primer astronomijo, fiziko, ekologijo, biologijo in geologijo.
 Razvoj kemije sega daleč v zgodovino, v čas pred začetkom alkimije, ki se je več stoletij prakticirala v različnih delih sveta, predvsem na Bližnjem vzhodu. Prvi kemiki so bili verjetno Egipčani, ki so že pred 4000 leti uporabljali kozmetične preparate, ki so bili produkt kemijske sinteze. Do leta 1000 pr. n. št. so stare civilizacije znale pridobivati kovine z rud in izdelovati keramiko, glazure, steklo, barvila in pigmente. Poznale so tudi fermentacijo vina in piva, strojenje usnja, barvanje tkanin in kuhanje mila.
 Stvari, ki nas obdajajo, so takšne zaradi lastnosti snovi, iz katerih so zgrajene: jeklo je trše od železa, ker so v njem atomi povezani v bolj togo kristalno strukturo, les se vname, ker se nad neko temperaturo spontano veže s kisikom iz zraka in tako naprej. Kemične spojine se delijo glede na njihovo zgradbo, agregatno stanje in kemijsko sestavo. Z ugotavljanjem sestave in zgradbe snovi se ukvarja analizna kemija.
 Pretvorbo snovi v eno ali več drugih snovi imenujemo kemijska reakcija, ki jo zapišemo s simboli v kemijski enačbi. Število atomov vseh elementov na levi in desni strani enačbe je zaradi zakona o ohranitvi mase. Kemijsko reakcijo običajno spremljajo tudi energetske spremembe, na primer oddajenje in sprejemanje toplote, ki se podrejajo nekim osnovnim pravilom – kemijskim zakonom.
 Kemija je učni predmet na vseh osnovnih in srednjih šolah. Na teh nivojih se poučuje tako imenovana splošna kemija, ki zajema osnovne pojme kemije in spoznavanje orodij in veščin, ki so potrebne za začetek študija kemije na univerzitetnem nivoju. Na najvišjem nivoju se s kemijo ukvarjajo znanstveniki – kemiki, ki so običajno specialisti za eno ali več poddisciplin.
 Zgodovina
 Kemija se je začela verjetno z opazovanjem gorenja, ki je pripeljalo do odkritja keramike, stekla in metalurgije – veščine pridobivanja kovin iz rud. Zaradi pomanjkljivega znanja je ogenj postal tista mistična sila, ki je pretvarjala snov v drugo snov (gorenje lesa, izparevanje vode) in istočasno dajala toploto in svetlobo. Filozofski poskusi, da bi pojasnili, zakaj imajo različne snovi različne lastnosti (barvo, gostoto, vonj...), zakaj obstojajo v treh agregatih stanjih (trdno, tekoče in plinasto) in pri enakih pogojih reagirajo različno, so pripeljali do prvih teorij. Po prvih razlagah so svet sestavljali štirje glavni elementi: voda, ogenj, zemlja in zrak.
 Grška atomista Demokrit (470-400 pr. n. št.) in Levkip (prva polovica 5. stoletja pr. n. št.) sta bila prva, ki sta trdila, da so snovi sestavljene iz majhnih nedeljivih delcev – atomov. Zaradi pomanjkanja znanstvenih dokazov je bilo njuno teorijo o obstoju atomov zelo lahko ovreči. Teorija o štirih elementih se je še dolgo obdržala, verjetno tudi zato, ker jo je zagovarjal Aristotel (384 — 322 pr. n. št.). Aristotel je obstoječim štirim elementom dodal še petega – eter – ki je predstavljal božansko silo. Takšno učenje je kasneje sprejela tudi Cerkev. Grški atomizem je v delu De Rerum Natura (O naravi stvari) leta 50 pr. n. št. napisal rimski filozof Tit Lukrecij Kar.
 Pohlep po zlatu je pripeljal do postopkov za njegovo rafiniranje. Zaradi pomanjkljivega znanja so bili ljudje prepričani, da je rafiniranje pretvarjanje snovi in ne povečevanje njene čistoče. Mnogi učenjaki tistega časa so bili zato prepričani, da obstoja način, s katerim bi cenene kovine pretvorili v plemenite. Rodila se je alkimija in iskanje kamna modrosti, za katerega so menili, da takšno pretvorbo opravi s preprostim dotikom. Večino takrat znanih metod rafiniranja je v svojem delu Naturalis Historia (Prirodopis) opisal Plinij Starejši.
 Mnogi poznavalci trdijo, da so bili prvi kemiki Arabci in Perzijci, ki so v kemijo vpeljali natančno opazovanje in nadziranje eksperimentov ter odkrili mnogo kemičnih spojin. Najvplivnejši islamski kemiki so bili Džabir ibn Hajjan (721-815), v Evropi znan kot Geber, al-Kindi (umrl 873), al-Razi (umrl 925) in al-Biruni (umrl 1048). Geberjeva dela so postala v Evropi znana v 14. stoletju, ko jih je v latinščino prevedel španski kemik psevdo-Geber. Na področju metalurgije so bili v tistem času zelo pomembni indijski alkimisti in metalurgi.
 V Evropi se je kemija začela razvijati v zgodnjem srednjem veku po več epidemijah kuge. Ljudje so začeli iskati zdravila zanjo in verjeli v obstoj eliksirja življenja oziroma eliksirja večne mladosti, ki ga, tako kot kamna modrosti, niso nikoli odkrili.
 Z alkimijo so se začeli intenzivno ukvarjali tudi zdravniki, med katerimi je najbolj znan Paracelzij (1492-1541). Paracelzij je sicer verjel v teorijo štirih elementov (voda, ogenj, zrak in zemlja), vendar je kljub temu vpeljal novo idejo, da je kozmos sestavljen iz treh duhovnih snovi: živega srebra, žvepla in soli. Te snovi niso bile enostavne snovi, kakor jih pojmujemo danes, pač pa principi, ki so dali predmetom notranje bistvo in zunanjo obliko. Živo srebro je predstavljalo pretvorbeni agens (taljivost in hlapnost), žveplo je predstavljalo povezovalni agens med snovjo in pretvorbo (gorljivost), sol pa je predstavljala agens strjevanja/uresničevanja (stalnost in negorljivost). Sistem, ki je za naše predstave zelo zapleten, najbolje ilustrira naslednji primer: ko kos lesa zgori, produkti gorenja odražajo njegovo sestavo: dim odraža živo srebro, plamen odraža žveplo, pepel pa odraža sol.
 Pod vplivom filozofov, med katerimi sta izstopala Francis Bacon (1561 – 1626) in René Descartes (1596-1650), ki so zahtevali v matematiki in drugih znanostih več točnosti in manj predsodkov do znanstvenih opazovanj, je prišlo do znanstvene revolucije, ki se je v kemiji začela z Robertom Boyleom (1627-1691) in njegovim zakonom o obnašanju plinov. Sodobna kemija se je začela z Lavoisierovim (1743-1794) odkritjem zakona o ohranitvi mase leta 1783, Proustovim (1754–1826) zakonom o stalnih masnih razmerjih (1799) in Daltonovo (1766-1844) atomsko teorijo, ki je nastala okrog leta 1800. Zakon o ohranitvi mase in teorija zgorevanja, ki je temeljila predvsem na Lavoisierovih delih, sta kemijo povsem preoblikovali. Lavoisierovi temeljni prispevki h kemiji so bili rezultat njegovih naporov, da rezultate poskusov uskladi s teorijo. Ugotovil je, da je gorenje reakcija s kisikom, s čimer je ovrgel flogistonsko teorijo, vzporedno pa je razvil nov sistem kemijske nomenklature. Arhaični in tehnični jezik kemije je prevedel v nekaj, kar so razumeli tudi manj izobraženi, s čimer se je zanimanje za kemijo močno povečalo. Zaradi teh dosežkov Lavoisier velja za očeta sodobne kemije. Naslednji velik korak v kemiji je naredil Wöhler, ki je odkril in dokazal, da se v laboratoriju lahko proizvedejo tudi snovi, ki so sicer naravni organski proizvodi.
 Odkrivanje kemičnih elementov, ki je staro toliko kot alkimija, je doseglo svoj višek s periodnim sistemom elementov Dimitrija Mendelejeva (1834-1907) in s kasnejšim odkritjem nekaterih sintetičnih elementov.
 Nastanek imena
 Beseda kemija se je uporabljala že v zgodnjem obdobju alkimije, psevdoznanosti, ki je obsegala elemente kemije, metalurgije, filozofije, astrologije, misticizma in medicine. Med manj poučenimi prevleduje mnenje, da je bil njen glavni namen odkriti postopek pretvarjanja svinca in manj plemenitih kovin v zlato.
 Poreklo besede alkimija je še vedno predmet razprav. Besedo se da zanesljivo slediti do Starih Grkov, nekateri poznavalci pa trdijo, da izhaja iz Egipta. Beseda alkimija naj bi nastala iz besede Hemi ali Kimi, ki je staroegipčansko ime Egipta. Besedo so si kasneje sposodili Stari Grki, od njih pa Arabci, ki so v 7. stoletju osvojili Aleksandrijo. Arabci so ji dodali predpono al-, tako da je nastala beseda الكيمياء - al-kīmiyā, iz nje pa starofrancoska beseda alkemie.
 Alkimijo lahko v grobem razdelimo na naslednja obdobja:
 Egipčanska alkimija (3.000 pr. n. št. – 400 pr. n. št.) formulira prve osnovne teorije, na primer ogdoado (iz grškega ογδοάς – osemkraten). Ogdoada so bili štirje mešani pari ženskih in moških božanstev, ki so predstavljali ženski in moški aspekt enega od štirih konceptov: prvobitne vode (Naunet in Nu), zraka ali nevidnosti (Amunet in Amun), teme (Kauket in Kuk) in večnosti ali neskončega prostora (Hauhet in Huh).
 Grška alkimija (332 pr. n. št. – 642); Egipt osvoji Aleksander Veliki in ustanovi Aleksandrijo z največjo knjižnico na svetu, ki postane zbirališče modrecev in učenjakov.
 Arabska alkimija (642 - 1200); Aleksandrijo osvojijo Arabci; najpomembnejši kemik je Džabir.
 Evropska alkimija (1300 do danes); na arabski alkimiji začne graditi Psevdo-Geber.
 Kemija (1661): Boyle objavi klasičen kemijski tekst Skeptični kemik (Sceptical Chymist).
 Kemija (1789): Lavoisier objavi Osnove kemije (Traité élémentaire de chimie).
 Kemija (1803): Dalton objavi svojo Atomsko teorijo (Atomic Theory).
 Alkimisti so sami sebe imenovali kemik, z besedo alkimija pa so imenovali »umetnost, ki so jo gojili«.
 Definicije
 Definicije kemije so se v preteklosti večkrat spremenile, predvsem zaradi novih odkritij in novih teorij, ki so nastale na osnovi teh odkritij. Nekateri znani kemiki so uporabljali naslednje definicije kemije:
 Alkimija (330) – preučevanje sestave voda, nastajanja, rasti, združevanja, ločevanja, izhajanja duha iz teles in vezanje duha v telesa (Zosimos iz Panopolisa).
 Kimija (1661) - preučevanje snovnih načel sestavljenih teles (Boyle).
 Kimija (1663) – znanstvena umetnost, s katero se lahko telesa raztopi, izvleče iz njih različne snovi, jih ponovno združi in poveča njihovo popolnost (Glaser).
 Kemija (1730) – umetnost razstavljanja zmesi, spojin in agregatnih teles v njihove principe in sestavljanje takšnih teles iz njihovih principov (Stahl).
 Kemija (1837) – znanost, ki preučuje zakone in učinke molekularnih sil (Dumas).
 Kemija (1947) – znanost, ki preučuje snovi, njihovo zgradbo, lastnosti in reakcije, ki jih spremenijo v druge snovi (Pauling).
 Kemija (1998) – preučevanje snovi in njenih sprememb (Chang).
 Osnovni pojmi
 Za razumevanje kemije je treba poznati vsaj nekaj osnovnih pojmov.
 Atom
 Atom je osnovna gradbena enota kemičnega elementa. Atom je skupek snovi, sestavljene iz atomskega jedra, ki vsebuje pozitivno naelektrene protone in nevtrone, ki so brez naboja, ter negativno naelektrenih ov v elektronskem oblakau, ki vzpostavlja ravnotežje pozitivno nabitemu jedru. Atom je električno nevtralen in je nosilec nekaterih kemičnih lastnosti elementa, na primer elektronegativnosti, ionizacijskega potenciala, oksidacijskih stanj, koordinacijskega števila in vrste kemijskih vezi, na primer kovinske, ionske in kovalentne vezi.
 Element
 Je čista snov, ki jo s kemijsko reakcijo ne moremo razgraditi na enostavnejše snovi. Vseh elementov je 116, od tega je 92 naravnih, ostali pa so umetno pridobljeni. Kemični element ali prvina je določen s številom protonov v jedru njegovega atoma. To število imenujemo atomsko število elementa. Primer: vsi atomi s šestimi protoni v jedru so atomi kemičnega elementa ogljika, vsi atomi z 92 protoni v jedru pa so atomi elementa urana. Nekateri elementi imajo izotope, ki se med seboj razlikujejo po številu nevtronov.
 Najbolj prikladen pregled kemičnih elementov je periodni sistem elementov, v katerem so elementi razvrščeni po naraščajočih atomskih številih. Elementi so razporejeni v kolone (skupine) in vrstice (periode), odviso od tega, ali imajo podobne kemične lastnosti ali sledijo nekaterim trendom lastnosti, na primer atomskega polmera, elektronegativnosti itd.
 Elementi so lahko razvrščeni tudi drugače, na primer po abecedi, simbolih, atomskem številu itd.
 Spojina
 Spojina je snov, ki je sestavljena iz natančno določenega razmerja najmanj dveh kemičnih elementov. Elementi in njihovo razmerje določajo njeno sestavo, notranjo organizacijo atomov in njene kemične lastnosti. Voda, na primer, je spojina, ki vsebuje vodik in kisik v razmerju 2:1. Kisikov atom je vezan med obema vodikovima atomoma, kót med njimi pa meri 104,5°. Spojine nastanejo in se spreminjajo s kemičnimi reakcijami.
 Snov
 Kemična snov je vrsta snovi, ki ima točno določeno sestavo ter fizikalne in kemične lastnosti. Zmes snovi, elementov in spojin v strogem pomenu besede torej ni kemična snov. Večina homogenih snovi, s katerimi se srečujemo v vsakdanjem življenju, na primer zrak, morska voda in zlitine, so pravzaprav zmesi.
 Kritičen del kemijskega jezika je poimenovanje snovi – kemijska nomenklatura. V preteklosti je mnogo snovi dobilo ime po svojem odkritelju, kar je pogosto pripeljalo do zmede in težav. Današnji standardizirani sistem poimenovanja, ki ga je zasnovala IUPAC, omogoča nedvoumno poimenovanje katere koli snovi iz milijonske množice znanih snovi. Organske spojine se poimenujejo skladno z nomenklaturo organske kemije, anorganske spojine pa skladno z nomenklaturo anorganske kemije.
 CAS (Chemical Abstracts Service), oddelek Združenja ameriških kemikov (American Chemical Society), je ločeno od IUPAC razvil svoj sistem označevanja, v katerem ima vsaka kemična snov svojo karakteristično registracijsko številko, imenovano CAS registracijska številka.
 Molekula
 Molekula je najmanjši nedeljivi delec čiste kemične snovi, ki ima značilne kemične lastnosti, se pravi, da z drugimi kemičnimi snovmi reagira z značilnimi kemičnimi reakcijami. Molekule so električno nevtralne. Za molekule s kovalentno vezjo to pomeni, da imajo vsi valenčni elektroni svoje pare, nevezni elektroni pa so parni.
 Ena od glavnih značilnosti molekule je njena geometrija, ki jo običajno imenujemo molekularna struktura. Strukture dvoatomnih, troatomnih ali štiriatomnih molekul so enostavne: linerane, kotne, piramidalne itd., stukture večatomnih molekul z več kot šestimi atomi (več elementov) pa so lahko ključnega pomena za njene kemične lastnosti.
 Mol
 Mol je količina kemične snovi, ki vsebuje toliko osnovnih enot (atomov, molekul ali ionov), kot jih vsebuje 0,012 kg ogljika 12C. Ogljik mora biti nevezan in v svojem osnovnem stanju. To število osnovnih enot se imenuje Avogadrovo število in je določeno empirično. Njegova trenutno veljavna vrednost je 6,02214179(30)×1023 mol−1 (CODATA, 2007). Mol je običajno absolutno število brez enote, ki se lahko uporablja za vse vrste osnovnih delcev, čeprav je praviloma omejeno na subatomske, atomske in molekularne strukture.
 Število molov snovi v enem litru raztopine je molarnost. Molarnost je osnovna enota za izražanje koncentracije raztopin v fizikalni kemiji.
 Ioni in soli
 Ion je delec, ki nastane, če atom ali molekula izgubi ali dobi enega ali več elektronov. Pozitivno nabiti ioni, na primer Na+, so kationi, negativno nabiti ioni, na prmer Cl-, pa anioni. Ioni lahko tvorijo kristalno rešetko nevtralnih soli, na primer natrijevega klorida (NaCl). Dvo ali večatomni ioni, na primer OH- in PO43- v kislo-bazičnih reakcijah ne razpadejo.
 Ione v plinski fazi imenujemo plazma.
 Kislost in bazičnost
 Kemične snovi se pogosto lahko razvrstijo na kisline in baze. Razvrstitev temelji na kemijskih reakcijah, v katerih pride med kemičnimi spojinami do izmenjave protonov (H+). Ameriški kemik Gilbert Newton Lewis je pojma kislina in baza razširil, tako da tovrstne reakcije niso več omejene samo na vodne raztopine. V njegovem konceptu je pri teh reakcijah ključna izmenjava naboja. Za razvrščanje snovi v kisline in baze obstoja še nekaj drugih kriterijev.
 Faza
 Faza snovi je definirana kot vsak homogen, fizično ločen del sistema, ki je od drugih delov sistema ločen z mejno površino – fazno mejo. Faze so npr. led, voda in vodna para, ki so ločene z jasnimi faznimi mejami - mejnimi ploskvami ledu in gladino vode. Faza snovi je torej definirana kot niz stanj kemičnega sistema, ki ima pri nekih pogojih, na primer pritisku in temperaturi, podobne lastnosti. Za fazo značilne fizikalne lastnosti so npr. kristalna zgradba, gostota in lomni količnik.
 Prehod iz ene faze v drugo se imenuje fazni prehod ali fazna sprememba. Fazni prehod je pogojen z izmenjavo energije, ki je potrebna za prestrukturiranje sistema. Za fazno spremembo je značilna nezvezna sprememba ene ali več fizikalnih lastnosti, npr. specifične toplote. Faze je včasih težko razločiti, ker prehod med njimi ni diskreten, ampak zvezen. V takšnih primerih govorimo o nadkritičnem stanju snovi.
 Termodinamsko stanje, opredeljeno s temperaturo in pritiskom, pri katerem tri faze soobstojajo v termodinamskem ravnovesju, imenujemo trojna točka. Trojna točka vode, v kateri soobstojajo vodna para, tekoča voda in led, je pri temperaturi 273,16 K (0,01 °C) in tlaku 611,73 Pa (približno 0,6 % normalnega zračnega tlaka).
 Najpogostejši primeri faz so trdno, tekoče in plinasto agregatno stanje iste snovi, mnoge snovi pa imajo tudi več trdnih faz. Takšno je npr. železo, ki ima pri različnih temperaturah in pritiskih različne kristalne strukture: α, β, γ in δ-železo. Manj znane faze so plazma, Bose-Einsteinov kondenzat in fermionski kondezati ter paramagnetne in feromagnetne faze magnetnih snovi. Poleg trodimenzionalnih sistemov obstojajo tudi dvodimenzionalni sistemi, ki so zelo pomembni v biologiji.
 Oksidacija in redukcija
 Pojem oksidacije in redukcije je povezan s sposobnostjo atoma, da odda in sprejme elektrone. Oksidacija je oddajenje elektronov, snov, ki elektrone oddaja, pa je reducent. Redukcija je sprejemanje elektronov, snov, ki sprejema elektrone, pa je oksidant. Značilna redoks reakcija je gorenje. Oksidacija in redukcija sta najbolje definirani s spremembo oksidacijskega stanja.
 Kemijska vez
 Kemijska vez je pojem, ki je potreben za razumevanje, kako se atomi povezujejo v molekule. Kemijsko vez si najlaže predstavljamo kot večpolno ravnotežje med pozitivnimi naboji atomskih jeder in negativnimi naboji, ki nihajo okoli njih. Kemijska vez ni samo preprost privlak in odboj, ker je razpoložljivost elektrona, da se veže na drug atom, odvisna od energij in njihovih porazdelitev. Vzajemno delovanje teh vplivov je tisto, kar povezuje atome v molekule ali kristale.
 Za napovedovanje sestave in zgradbe večine preprostih molekul zadostujejo valenčna teorija vezi, model odboja orbital valenčnih elektronskih parov (VSEPR) in koncept oksidacijskega stanja. Na podoben način se s klasično fiziko lahko predvidi zgradbo mnogih ionskih molekul. Za bolj zapletene spojine, na primer kovinske komplekse, valenčna teorija vezi odpove. Za takšne spojine so potrebni drugačni pristopi, ki temeljijo na principih kvantne kemije, npr. na teoriji molekularnih orbital.
 Kemijska reakcija
 Kemijska reakcija je pojem, ki je povezan s spremembo kemične snovi zaradi vzajemnega vpliva druge snovi ali ene od oblik energije. Kemijska reakcija je lahko naravna ali umetna, izvedena v laboratoriju v laboratorijski posodi. Rezultat kemijske reakcije je lahko nastanek nove molekule, razpad molekule na dve ali več manjših molekul ali prerazporeditev atomov znotraj iste molekule ali med molekulami. V kemijski reakciji pride običajno do pretrganja starih in tvorbe novih kemijskih vezi. Najpogostejše reakcije so npr. oksidacija, redukcija, disociacija, nevtralizacija itd.
 Kemijsko reakcijo lahko simbolično prikažemo s kemijsko enačbo. V nejedrskih reakcijah mora biti število atomov vseh elementov na obeh straneh enačbe enako. V jedrskih reakcijah mora biti enako tudi število subatomskih delcev, se pravi protonov, nevtronov in elektronov. Kemijska enačba, ki izpolnjuje navedene pogoje, je urejena.
 Niz zaporednih osnovnih kemijskih reakcij, ki na koncu pripeljejo do reorganizacije kemjskih vezi, imenujemo reakcijski mehanizem. Kemijska reakcija poteka v več zaporednih korakih, ki imajo različne hitrosti, vmesni produkti pa so različno obstojni. Z reakcijskim mehanizmom lahko razložimo kinetiko reakcije in relativno sestavo reakcijske zmesi. Za določanje oziroma predvidevanje reakcijskih mehanizmov velja nekaj izkustvenih pravil, na primer Woodward-Hoffmannovih pravil.
 Bolj stroga definicija kemijske reakcije pravi, da je to proces, katerega rezultat je vzajemna pretvorba kemičnih snovi. Po tej definiciji so reakcije lahko osnovne ali stopenjske, definicija pa zajema tudi vzajemne pretvorbe konformacijskih izomerov.
 Energija
 V kemiji je energija lastnost snovi, ki je posledica njene atomske oziroma molekularne zgradbe, v katero spadajo molekularna geometrija ter elektronska in kristalna struktura. Med kemijsko spremembo pride do spremembe vsaj ene od teh struktur, zato pride tudi do spremembe energije snovi. Nekaj energije se lahko z reaktantov prenese na okolico kot toplota ali svetloba, tako da imajo produkti reakcije manjšo energijo kot reaktanti. Takšne reakcije imenujemo eksotermne reakcije. Reakcije, pri katerih je končno stanje energije višje od začetnega, imenujemo endotermne reakcije.
 Kemijska reakcija se ne more začeti, dokler reaktanti ne dosežejo nekega energetskega praga, ki ga imenujemo aktivacijska energija. Hitrost kemijske reakcije pri neki temperaturi T je z aktivacijsko energijo E povezana z Boltzmanovim populacijskim faktorjem e-E/kT, ki je verjetnost, da ima molekula pri dani temperaturi energijo, ki je večja ali enaka aktivacijski energiji E. Ta eksponentna odvisnost je znana kot Arrheniusova enačba. Aktivacijska energija, ki je potrebna za začetek reakcije, je lahko dovedena v obliki svetlobe, toplote, električne energije ali mehanske energije v obliki ultrazvoka.
 Z energijo je povezan pojem proste energije, v katero je vključena tudi entropija, ki je zelo uporabna za napovedovanje izvedljivosti reakcije in določanje kemijskega ravnotežja. Reakcija je izvedljiva samo takrat, kadar je celotna sprememba Gibbsove proste energije negativna (ΔG≤0). Če je ΔG=0, pravimo, da je reakcija v ravnotežju.
 Možna energetska stanja elektronov, atomov in molekul so omejena in določena s pravili kvantne mehanike. Za atome in molekule, ki so v višjih energetskih stanjih, pravimo, da so vzbujeni. Atomi in molekule v vzbujenih stanjih so praviloma bolj reaktivni, kar je še kako pomembno za začetek in potek kemijske reakcije.
 Od energije snovi in njene okolice je odvisna tudi faza snovi: če so medmolekularne sile takšne, da jih energija iz okolice ne more premagati, bo snov ostala v takšni fazi, v kakršni je. Primer: voda (H2O) je pri sobni temperaturi tekoča, ker so njeno molekule povezane z dovolj močnimi vodikovimi vezmi. Vodikov sulfid (H2S), ki ima zelo podobno zgradbo molekule, je pri sobni temperaturi in standardnem pritisku plin, ker so interakcije med dipoli molekul šibke.
 Prenos energije z ene kemijske snovi na drugo je odvisen od velikosti kvanta energije, ki ga snov emitira. Prenos energije z ene snovi na drugo je običajno bolj enostaven zaradi fononov – kvantizirane vibracijske in rotacijske energije v sicer togi kristalni mreži. Fononi imajo mnogo manjšo energijo kot fotoni, zato se med snovmi prenašajo laže kot fotoni in druge oblike energije elektronov. Primer: ultravijolično elektromagnetno sevanje se z ene snovi na drugo prenaša mnogo teže kot toplotna ali električna energija.
 Obstoj značilnih energetskih nivojev kemičnih snovi je uporaben za njihovo identifikacijo z analizo spektralnih črt, ki jo imenujemo spektralna analiza. V kemiji se najpogosteje uporabljajo infrardeča (IR) in mikrovalovna (MV) spektroskopija, jedrska magnetna resonanca (JMR) in elektronska spinska resonanca (ESR). Spektroskopija je uporabna tudi za ugotavljanje kemične sestave oddaljenih objektov, na primer zvezd in galaksij.
 Kemijski zakoni
 Kemijske reakcije se podrejajo določenim zakonom, med katerimi so najpomembnejši
 Avogadrov zakon (1811), ki pravi, da enaki volumni idealnih plinov pri enaki temperaturi in pritisku vsebujejo enako število delcev.
 Beer-Lambertov zakon, ki povezuje absorpcijo svetlobe z lastnostmi snovi, skozi katero potuje.
 Boylov zakon (1662) - zveza med pritiskom in volumnom idealnega plina.
 Charlesov zakon (1787) - zveza med temperaturo in volumnom idealnega plina.
 Gay-Lussacov zakon (1809)- zveza med temperaturo in pritiskom idealnega plina.
 Fickov zakon o difuziji.
 Henryjev zakon (1803), ki govori o parcialnih tlakih in topnosti plinov.
 Hessov zakon, ki pravi, da sprememba energije v kateremkoli fizikalnem ali kemijskem procesu ni odvisna od poti, po kateri proces poteka, ampak samo od začetnega in končnega stanja.
 Zakon o ohranitvi energije, ki je pripeljal do pomembnih pojmov kemijskega ravnotežja, termodinamike in kemijske kinetike.
 Zakon o ohranitvi mase; sodobna fizika trdi, da je masa pravzaprav konservirana energija in da sta masa in energija med seboj povezani.
 Zakon o stalnih razmerjih.
 Zakon o mnogokratnih razmerjih.
 Raoultov zakon o parnih tlakih idealnih raztopin.
 Poddiscipline
 Kemija je zaradi večje razdeljena na več logičnih poddisciplin. Nekatere poddiscipline se prekrivajo in dopolnujejo, večina pa se še naprej deli na množico specializiranih področij kemije.
 Analizna kemija z analiziranjem vzorcev snovi ugotavlja njeno kemično sestavo in zgradbo.
 Biokemija preučuje kemikalije, kemijske reakcije in interakcije, ki se dogajajo v živih organizmih. Biokemija je tesno povezana z organsko in medicinsko kemijo, nevrokemijo ter molekularno biologijo in genetiko.
 Anorganska kemija preučuje lastnosti in reakcije anorganskih spojin. Na mnogih področjih, predvsem na področju organskih kovinskih spojin, se kljub navidezni nezdružljivosti prekriva tudi z organsko kemijo.
 Kemija materialov se ukvarja s pripravo, karakteriziranjem in razumevanjem snovi in preučevanjem njene uporabnosti.
 Nevrokemija preučuje snovi, ki so povezane z živčnim sistemom, med katere spadajo transmiterji, peptidi, proteini, lipidi, sladkorji in nukleinske kisline, njihove vzajemne vplive in pravila, ki veljajo za vzpostavljanje, vzdrževanje in prilagajanje živčnega sistema.
 Jedrska kemija preučuje nastajanje atomskih jeder iz subatomskih delcev. Obsežno področje jedrske kemije je jedrska transmutacija, ki preučuje pretvarjanje kemijskih elementov in njihovih izotopov v druge elemente, do katerega pride med jedrskimi reakcijami.
 Organska kemija preučuje zgradbo, lastnosti, sestavo, reakcijske mehanizme in reakcije organskih spojin. Organske spojine so vse spojine, katerih osnova je skelet ogljikovih atomov.
 Fizikalna kemija preučuje fizikalne in druge temeljne osnove kemijskih sistemov in procesov, predvsem področje energije in dinamike teh procesov. Najpomembnejša področja fizikalne kemije so kemijska termodinamika, kemijska kinetika, elektrokemija, statistična mehanika in spektroskopija. Fizikalna kemija se v mnogočem prekriva z molekularno fiziko. Povezana je s kvantno in teoretično kemijo, razlikuje pa se od kemijske fizike.
 Teoretična kemija preučuje kemijo s temeljnim teoretičnim sklepanjem, običajno v okviru matematike in fizike. Področje, ki se ukvarja s kvantno mehaniko, se imenuje kvantna kemija. Teoretična kemija se je zelo razvila po drugi svetovni vojni, predvsem zaradi naglega razvoja računalnikov in računalniških programov. Teoretična kemija se na teoretičnem in eksperimentalnem področju prekriva s fiziko kondenzirane snovi in molekularno fiziko.
 Viri in opombe
 Glej tudi
 Mednarodna zveza za čisto in uporabno kemijo (IUPAC)
 periodni sistem elementov
 seznam kemijskih spojin
 seznam kemijskih vsebin
 seznam kemikov
 seznam slovenskih kemikov
 Zunanje povezave
 Slovenski kemijski portal Kemija.org
 Mednarodna zveza za čisto in uporabno kemijo (IUPAC)
 Naravoslovje


type: other

text:
[2020] Dlhy pred manželstvom | Právna Poradňa
 Dobrý deň, snúbenec ma dlh vyše 30. 000 Eur. Plánujeme svadbu. Čo sa stane s dlhom v manželstve v prípade úrazu resp. smrti manžela a tým neschopnosti splácať. Je potrebné nejak právne ošetriť pred manželstvom, aby som to nemusela splácať?
 Základná právna úprava predmetnej problematiky je obsiahnutá v ustanoveniach Občianskeho zákonníka (ďalej iba "OZ") a ust. exekučného poriadku. Preto v ďalšom texte upriamime Vašu pozornosť na zákonné ustanovenia a uvedieme aj náš názor na riešenie.
 1./ Uzatvorením manželstva vzniká bezdpodielové spoluvlastníctvo manželov ("BSM), pričom podľa ust. § 143 OZ "v BSM manželov je všetko, čo môže byť predmetom vlastníctva a čo nadobudol niektorý z manželov za trvania manželstva, s výnimkou vecí získaných dedičstvom alebo darom, ako aj vecí, ktoré podľa svojej povahy slúžia osobnej potrebe alebo výkonu povolania len jedného z manželov, a vecí vydaných v rámci predpisov o reštitúcii majetku jednému z manželov, ktorý mal vydanú vec vo vlastníctve pred uzavretím manželstva alebo ktorému bola vec vydaná ako právnemu nástupcovi pôvodného vlastníka."
 "Manželia môžu dohodou rozšíriť alebo zúžiť zákonom určený rozsah BSM . Obdobne sa môžu dohodnúť aj o správe spoločného majetku. Manželia sa môžu dohodnúť, že vyhradia vznik BSM ku dňu zániku manželstva."
 Vyššie uvedené dohody vyžadujú formu notárskej zápisnice. Manželia sa môžu voči inej osobe na túto dohodu odvolať len vtedy, ak jej je táto dohoda známa.
 Ďalej podľa § 144 a nasl. OZ platí, že "veci v BSM užívajú obaja manželia spoločne; spoločne uhradzujú aj náklady vynaložené na veci alebo spojené s ich užívaním a udržiavaním. Bežné veci týkajúce sa spoločných vecí môže vybavovať každý z manželov. V ostatných veciach je potrebný súhlas oboch manželov; inak je právny úkon neplatný."
 2./ "Z právnych úkonov týkajúcich sa spoločných vecí sú oprávnení a povinní obaja manželia spoločne a nerozdielne. Ak dôjde medzi manželmi k nezhode o právach a povinnostiach vyplývajúcich z BSM, rozhodne na návrh niektorého z nich súd."
 3./ Podľa §147 OZ platí :
 "Pohľadávka veriteľa len jedného z manželov, ktorá vznikla za trvania manželstva, môže byť pri výkone rozhodnutia uspokojená i z majetku patriaceho do BSM.
 To neplatí, ak ide o pohľadávku veriteľa jedného z manželov, ktorí sa dohodli podľa ustanovení § 143a, pokiaľ táto pohľadávka vznikla pri používaní majetku, ktorý nepatrí do BSM."
 Ako poznámku k textu uvádzame z relevantnej judikatúry :
 Uzn. NS SR z 22.11.2010, sp. zn. 3 Cdo 8/2010 :
 "Ust. § 147 ods. 1 OZ zohľadňuje pojmový znak BSM – bezpodielovosť. Keďže v BSM neexistujú podiely žiadneho zo spoluvlastníkov (manželov) na spoločnej veci, nemôže sa veriteľ pri vymáhaní svojej pohľadávky, ktorá vznikla za trvania manželstva len voči jednému z manželov, obmedziť iba na „podiel“ tohto manžela (dlžníka) na spoločnom majetku. Toto ustanovenie umožňuje, aby veriteľ dosiahol uspokojenie svojej pohľadávky aj z tých vecí, ktorých je dlžník bezpodielovým spoluvlastníkom. Predpokladom možnosti postupu podľa tohto ustanovenia je
 I keď vo vzťahu k veriteľovi nejde v prípade druhého manžela, ktorý sám nie je dlžníkom, o jeho osobný záväzok, je tento manžel povinný strpieť, aby veriteľova pohľadávka bola pri výkone rozhodnutia (pri exekúcii) uspokojená aj z majetku, ktorý patrí do BSM oboch manželov. V prípade, keď nariadeným výkonom rozhodnutia (exekúciou) majú byť postihnuté veci, ktoré tvoria predmet BSM, stáva sa manžel dlžníka účastníkom konania (§ 37 ods. 1 Exek. poriadku)."
 Z odôvodnenia cit uznesenia :
 "To znamená, že pohľadávka len jedného z manželov, ktorá vznikla pred uzavretím manželstva tohto dlžníka s jeho manželom – bezpodielovým spoluvlastníkom (rovnako ktorá vznikla po zániku ich manželstva), nemôže byť uspokojená z majetku patriaceho do ich BSM."
 1./ V otázke sa nezmieňujete na akom právnom základe a kedy vznikol predmetný dlh cez 30 000 €, či Váš snúbenec ho aj hradí sám dobrovoľne resp. či je už nariadená exekúcia, ako resp. či je nejakým spôsobom platenie predmetného dlhu zabezpečené, napr. záložným právom k nehnuteľnosti v prospech veriteľa. Ak by sa jednalo napr. úver v banke či je platenie predmetného úveru aj nejakým spôsobom poistené pre prípad straty zamestnania, prípadne má uzatvorené nejaké adekvátne poistenie, ktoré by eliminovalo škodlivé následky pre BSM. Zodpovedanie týchto otázok je dosť podstatné.
 2./ Ak by sa jednalo napr. o dlhy napr. v nebankovej spoločnosti, potom odporúčame posúdenie samotného dlhu, resp. zmluvy, splátok a podobne, teda či nedošlo k uzatvoreniu zmluvy s neprijateľnými zmluvnými podmienkami. Veľmi podstatné je pre Vás aj to, čo tento dlh priniesol, teda z hľadiska hmotného - kúpa nejakej dôležitej veci do spoločnej domácnosti, alebo sa jedná o majetok na výlučné používanie pre Vášho snúbenca, resp. či samotný dlh cez 30 000 eur nesvedčí o nie príliš zodpovednom hospodárení, čo už je na Vašom posúdení. Uvádzame viacero alternatív z dôvodu, že nepoznáme okolnosti.
 3./ Pre prípad, že v čase manželstva by došlo k nútenému výkonu rozhodnutia kvôli uvedenému dlhu, potom v zmysle exek. poriadku by ste ako manželka museli podať žalobu na súd o vylúčenie veci z exekúcie, čo by spôsobilo pre Vás len komplikácie. Aj v odbornej literatúre bol vyslovený názor, že ak je exekúciou postihnutá vec, ktorá patrí do BSM, avšak pohľadávka povinného manžela vznikla pred uzavretím manželstva, má druhý manžel možnosť podať excindačnú žalobu.
 4./ Riešením pre Vás by bolo v prípade uzatvorenia manželstva následne u notára spísať zmluvu o vyhradení vzniku BSM až ku dňu zániku manželstva, avšak táto zmluva sa týka len záväzkov, ktoré vzniknú v budúcnosti, nakoľko ju možno uzatvoriť až po vzniku manželstva a platí len do budúcnosti, teda pre právne úkony uzatvorené po jej podpísaní oboma účastníkmi. Zmluva sa spisuje formou notárskej zápisnice. Potom by výkon rozhodnutia mohol byť nariadený len z výlučného majetku Vášho manžela, nie z BSM, nakoľko toto ani nebude existovať, a Vášho majetku ako manželky sa exekúcia nemôže dotknúť.
 Podotázka: Dlhy pred manželstvom (Občianske právo)
 Dobrý deň, mám exekúciu ktorú splácam zrážkami zo mzdy. S priateľom sa chceme zosobášiť. Môžu mu siahnuť na dôchodok ? Ďakujem.
 Odpovedá: JUDr. Milan Ficek, advokát (odpoveď odoslaná: 20.10.2018)
 Podľa ust. § 147 Občianskeho zákonníka platí /citujeme/ :
 Keďže sa jedná o dlh vzniklý pred manželstvom, Váš budúci manžel za tento dlh nezodpovedá a ani mu nemôže byť nariadená exekúcia zrážkami z jeho dôchodku.
 Chceme sa vziať, ale môj budúci spláca exekúcie na zdravotnom poistení. Keďže je vážne chorý, stačí, keď odmietnem dedičstvo, aby som nemusela platiť potom jeho dlhy? A dostanem vdovské? Ďakujem za radu.
 Dobrý deň. Pokiaľ ide o dlhy Vášho budúceho manžela, ktoré vznikli pred uzavretím manželstva, dovoľujem si uviesť, že v prípade jeho smrti naozaj stačí odmietnuť dedičstvo. Nakoľko sa dedičstvo odmieta ako celok, nebudete zodpovedať za jeho dlhy vôbec.
 Pre úplnosť tiež uvádzam, že ak by ste sa aj po (budúcom) manželovi rozhodli dediť, tak dlhy prechádzajú na dediča/dedičov len do výšky ceny nadobudnutého dedičstva. Vychádza sa pritom z toho, že dedením by sa dedič nemal dostať do nepriaznivejšej situácie.
 Pokiaľ ide nárok na vdovský dôchodok, v tomto smere v zadanej otázke neuvádzate všetky potrebné údaje na zodpovedanie tejto časti otázky. Odporúčam Vám preto navštíviť internetovú stránku Sociálnej poisťovne, kde nájdete pomerne prehľadne rozpísanú právnu úpravu vdovského dôchodku (https://www.socpoist.sk/vdovsky-dochodok/1289s).


type: wikipedia

text:
Folketingets udvalg er en række arbejdsgrupper, som Folketinget opretter og udpeger folketingsmedlemmer til at deltage i. Et udvalgs vigtigste opgave at behandle de lov- og beslutningsforslag, der henvises til behandling i udvalget, men herudover følger udvalget med i udviklingen inden for sit sagsområde, f.eks. ved at stille spørgsmål til en minister. Ministeren kan svare skriftligt eller mundtligt (ministeren kommer i såkaldt samråd med udvalget). Desuden kan et udvalg modtage henvendelser (deputationer) fra organisationer og andre.
 Der er to forskellige udvalgstyper: stående udvalg, dvs. faste udvalg, og særlige udvalg.
 Folketinget har nedsat 30 stående udvalg, hvis sagsområder i vidt omfang svarer til ministeriernes ressortområder. Udvalgenes sagsområder besluttes af Udvalget for Forretningsordenen.
 Særlige udvalg, der også kaldes ad hoc udvalg, nedsættes til at tage sig af enkelte sager eller særlige emner.
 De fleste udvalg har 17 medlemmer, og udpegning af medlemmerne sker ved valg i Folketinget efter reglerne for forholdstalsvalg. Da partigrupperne ofte slutter sig sammen i valggrupper, afspejler et udvalgs sammensætning ikke nødvendigvis helt sammensætningen i Folketingssalen.
 For medlemmerne af de fleste stående udvalg er der normalt udpeget et antal stedfortrædere. Disse skal være medlemmer af Folketinget og har ret til at deltage i udvalgsmøderne, men uden stemmeret og uden ret til at komme med udtalelser i udvalgets betænkninger.
 Udvalgene vælger en udvalgsformand, og til hjælp for arbejdet tilknyttes ligeledes en udvalgssekretær, som ikke er et folketingsmedlem, men normalt en embedsmand med juridisk eller nationaløkonomisk uddannelse. Udvalgssekretæren fører protokol over udvalgets arbejde.
 Folketingets stående udvalg
 I henhold til Folketingets forretningsorden er de 27 stående udvalg (per august 2021) følgende:
 Beskæftigelsesudvalget (BEU)
 Børne- og Undervisningsudvalget (BUU)
 Epidemiudvalget (EPI)
 Erhvervsudvalget (ERU)
 Europaudvalget (EUU)
 Finansudvalget (FIU)
 Forsvarsudvalget (FOU)
 Færøudvalget (FÆU)
 Grønlandsudvalget (GRU)
 Indenrigs- og Boligudvalget (BOU)
 Indfødsretsudvalget (IFU)
 Kirkeudvalget (KIU)
 Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget (KEF)
 Kulturudvalget (KUU)
 Ligestillingsudvalget (LIU)
 Miljø- og Fødevareudvalget (MOF)
 Retsudvalget (REU)
 Skatteudvalget (SAU)
 Social- og Ældreudvalget (SOU)
 Sundhedsudvalget (SUU)
 Transportudvalget (TRU)
 Uddannelses- og Forskningsudvalget (UFO)
 Udenrigsudvalget (URU)
 Udlændinge- og Integrationsudvalget (UUI)
 Udvalget for Forretningsordenen (UFO)
 Udvalget for Landdistrikter og Øer (ULØ)
 Udvalget til Valgs Prøvelse (UVP)
 Tidligere udvalg
 Arbejdsmarkedsudvalget (før 16. september 2011)
 By- og Boligudvalget
 Det Energipolitiske Udvalg
 Det Politisk-Økonomiske Udvalg
 Energi-, Forsynings- og Klimaudvalget
 Folketingets Økontaktudvalg
 Klima-, Energi- og Bygningsudvalget
 Kommunaludvalget
 Miljø- og Planlægningsudvalget
 Miljøudvalget
 Uddannelsesudvalget
 Udvalget for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser
 Udvalget for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri
 Udvalget for Videnskab og Teknologi
 Undervisningsudvalget
 Andre udvalg
 Foruden de stående udvalg er der en række udvalg, der eksempelvis behandler aktuelle problemstillinger. Herunder er listet nuværende og tidligere øvrige udvalg.
 21-mands-udvalget vedrørende Færøerne
 Det Udenrigspolitiske Nævn
 Epidemiudvalget
 Europaudvalget, Underudvalg
 Granskningsudvalget
 Folketingets Økontaktudvalg
 Folketingets Udvalg vedrørende Efterretningstjenesterne
 Sydslesvigudvalget (tidligere også kaldet Udvalget vedrørende Danske Kulturelle Anliggender i Sydslesvig og Seksmandsudvalget)
 Udvalget vedrørende Færøske Forhold
 Udvalget vedrørende Det Etiske Råd
 Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne
 Udvalget vedrørende Grønlandske Forhold
 Underudvalget under Udvalget for Forretningsorden
 Udvalget til Prøvelse af Valgene
 §71-tilsynet
 Se også
 Folketinget
 Folketingets kommissioner
 Referencer
 Eksterne links
 Folketingets udvalg, nævn og kommissioner
 Udvalg, Folketingets


text:
DECRET 591 17/12/1955 - Portal Legislativ
 DECRET nr. 591 din 17 decembrie 1955pentru reglementarea contractelor privitoare la executarea lucrărilor de arta plastica, precum şi achiziţionarea de lucrări de arta plastica şi de obiecte de muzeu
 Publicat în BULETINUL OFICIAL nr. 34 din 24 decembrie 1955
 + Articolul 1Pentru executarea şi achiziţionarea lucrărilor de arta plastica, instituţiile, întreprinderile şi organizaţiile economice de stat, cooperatiste şi obşteşti vor încheia contracte cu Fondul Plastic din Republica Populara Română.Fondul Plastic va executa contractele, fie prin comenzi făcute direct artiştilor plastici, fie prin achiziţionarea de lucrări corespunzătoare contractului, în ambele cazuri cu acordul beneficiarului. + Articolul 2Lucrările de arta plastica necesare agitatiei vizuale vor fi executate de către întreprinderile de stat cu acest obiect de activitate şi de cooperativele de arta autorizate prin ordinul Ministrului Culturii, pe baza prototipurilor realizate prin Fondul Plastic din Republica Populara Română. + Articolul 3Proiectarea şi executarea expoziţiilor, precum şi proiectarea şi amenajarea de decoraţii interioare organizate de ministere, instituţii de stat, organizaţii centrale cooperatiste sau obşteşti se va face de I.S. "Decorativa".Asemenea lucrări pot fi executate în regie proprie cînd valoarea lor nu depăşeşte 200.000 lei. + Articolul 4Preţul lucrărilor prevăzute mai sus va fi stabilit pe baza tarifelor aprobate prin ordinul Ministrului Culturii. + Articolul 5Pe lîngă Fondul Plastic din Republica Populara Română, I.S. "Decorativa" şi cooperativele autorizate conform art. 2 din prezentul Decret, vor funcţiona comisii de avizare asupra valorii artistice a lucrărilor şi de stabilire a preţurilor definitive.Comisiile vor fi numite de organul central tutelar respectiv, cu aprobarea Ministerului Culturii.Preţul stabilit de comisie nu va putea depăşi preţul prevăzut în contract, în limita tarifelor aprobate de Ministerul Culturii. + Articolul 6Unităţile contractante vor vira Fondului Plastic din Republica Populara Română, în contul lucrărilor, avansuri pînă la 50% din preţul stabilit cu titlu provizoriu în contracte.Fondul Plastic din Republica Populara Română şi întreprinderea "Decorativa" vor putea acorda colaboratorilor avansuri succesive pînă la 50% din valoarea preţului contractat. Întreprinderea "Decorativa" va putea acorda avansuri, în aceleaşi condiţii, colaboratorilor angajaţi pentru lucrări de proiectare.Fondul Plastic va prevedea în planul sau de casa sumele necesare plăţilor în numerar către artiştii plastici pentru lucrările de arta achiziţionate la comanda. Pentru aceste plati nu va fi necesară planificarea de fond de salarii pentru personalul nescriptic. + Articolul 7Preţul lucrărilor de arta plastica executate de artişti pentru edituri, ziare, reviste şi alte publicaţii, în baza contractelor încheiate cu aceste unităţi, va fi stabilit, în cadrul tarifelor existente, de comisiile de evaluare ale acestor unităţi, numite cu aprobarea Ministerului Culturii.Preţul lucrărilor va fi plătit direct artiştilor plastici de către unităţile arătate mai sus, cu obligaţia pentru acestea de a retine şi vira Fondului Plastic din Republica Populara Română taxele de 2%, potrivit art. 10 din Decretul nr. 294/1954. + Articolul 8Muzeele şi colectiile statului au dreptul sa achizitioneze de la particulari obiecte necesare expunerii sau documentării şi vor putea plati în numerar valoarea acestor obiecte.Evaluarea obiectelor se va face de comisii locale numite de instituţia tutelara a muzeului cu avizul Ministerului Culturii.Aprobarea sumelor ce urmează a se plati se va da de către organul tutelar respectiv, pe baza evaluărilor făcute de comisiile arătate în alineatul precedent. + Articolul 9Decretul nr. 161 din 18 aprilie 1953, pentru reglementarea contractelor privitoare la achizitionarile şi executările lucrărilor de arta plastica, se abroga.------------------------


text:
L-Opossum irqiq skur jew Opossum ġurdien irqiq ta' żaqqu griża, magħruf xjentifikament bħala Marmosops fuscatus, huwa mammiferu marsupjal, tal-familja Didelphidae (didelfidu), fl-ordni Didelphimorphia (didelfimorfju) u huwa wieħed mill-opossumi irqaq, nattiv tal-kontinent tal-Amerika t'Isfel.
 Dan l-opossum irqiq arborju (Nowak 1999) ġeneralment jippreferi jgħix f'abitat kemm ta' foresti tax-xita tropikali, kif ukoll tropikali umdi.
 Dieta
 L-Opossum irqiq skur huwa annimal omnivoru u d-dieta prinċipali tikkonsisti minn frott, insetti u annimali invertebrati żgħar oħra.
 Distribuzzjoni
 Marmosops fuscatusus għandu distribuzzjoni fil-kontinent tal-Amerika t'Isfel u huwa speċi mifruxa mal-Kolombja, it-Trinidad u Tobago u l-Veneżwela.
 Klassifikazjoni
 Ordni Didelphimorphia
 Superfamilja Didelphoidea
 Familja Didelphidae
 Sottofamilja Didelphinae
 Ġeneru Marmosops
 Sottoġeneru Incanus
 Opossum irqiq skur, Marmosops fuscatus
 Sottospeċi
 Marmosops fuscatus carri (J.A. Allen u Chapman, 1897)
 Marmosops fuscatus fuscatus (Thomas, 1896)
 Marmosops fuscatus perfuscus (Thomas, 1924)
 Referenzi
 Gardner, Alfred (16 ta' Novembru, 2005). Wilson, D. E., and Reeder, D. M. (eds) Mammal Species of the World, 3et edizzjoni, Johns Hopkins University Press. ISBN 0-801-88221-4
 The Paleobiology Database
 Infonatura
 Ħoloq esterni
 New World Marsupial Specialist Group 1996. Marmosops fuscatus In: IUCN 2006. 2006 IUCN Red List of Threatened Species.
 Tassonomija tal-Mammiferi
 Didelphimorphia


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 11972B/PRO/03
 Documentos relativos a la adhesion a las Comunidades Europeas del Reino de Dinamarca, de Irlanda, del Reino de Noruega y del Reino Unido de Gran Bretaña e Irlanda del Norte, Protocolo No. 3 relativo a las islas del Canal y a la isla de Man
 Diario Oficial n° L 073 de 27/03/1972 p. 0164
 Protocolo no 3 relativo a las islas del Canal y a la isla de ManArtículo 11. La regulación comunitaria en materia aduanera y en materia de restricciones cuantitativas, y en especial la del Acta de adhesión, se aplicará a las islas del Canal y a la isla de Man en las mismas condiciones que al Reino Unido. En particular, los derechos de aduana y las exacciones de efecto equivalente entre estos territorios y la Comunidad en su composición originaria y entre estos territorios y los nuevos Estados miembros se reducirán progresivamente según el ritmo previsto en los artículos 32 y 36 del Acta de adhesión. El arancel aduanero común y el arancel aduanero unificado CECA se aplicarán progresivamente según el ritmo previsto en los artículos 39 y 59 del Acta de adhesión y teniendo en cuenta los artículos 109, 110 y 119 de esta Acta.2. Con respecto a los productos agrícolas y a los productos que resultan de su transformación y que están sometidos a un régimen de intercambio especial, las exacciones reguladoras y otras medidas a la importación previstas por la regulación comunitaria y aplicables por el Reino Unido se aplicarán respecto de los terceros países.Serán igualmente aplicables aquellas disposiciones de la regulación comunitaria, y en especial las del Acta de adhesión, que sean necesarias para conseguir la libre circulación y el respecto de las condiciones normales de competencia en los intercambios de estos productos.El Consejo, por mayoría cualificada y a propuesta de la Comisión, determinará las condiciones de aplicación a estos territorios de las disposiciones mencionadas en los párrafos anteriores.Artículo 2El Acta de adhesión no afectará a los derechos de que gozan los ciudadanos de estos territorios en el Reino Unido. No obstante, dichos ciudadanos no se beneficiarán de las disposiciones comunitarias relativas a la libre circulación de personas y servicios.Artículo 3Las disposiciones del Tratado CEEA aplicables a las personas o empresas definidas en el artículo 196 de este Tratado se aplicarán a estas personas o empresas cuando se establezcan en los mencionados territorios.Artículo 4Las autoridades de estos territorios aplicarán el mismo trato a todas las personas físicas o jurídicas de la Comunidad.Artículo 5Si, en el momento de la aplicación del régimen definido en el presente Protocolo, surgieren dificultades por una u otra parte en las relaciones entre la Comunidad y estos territorios, la Comisión propondrá sin demora al Consejo las medidas de salvaguardia que estime necesarias, precisando las condiciones y las modalidades de su aplicación.El Consejo decidirá por mayoría cualificada en el plazo de un mes.Artículo 6 (1)(1) NOTA DE LOS EDITORES: Véase al respecto la «Declaración del Gobierno del Reino Unido de Gran Bretaña e Irlanda del Norte relativa a la definición del término "nacionales"», reproducida en la p. 103 del presente volumen.Con arreglo al presente Protocolo, se considerará ciudadano de las islas del Canal o de la isla de Man, todo ciudadano del Reino Unido y de sus colonias que posea tal ciudadanía por el hecho de que él mismo, su padre o su madre, un abuelo o una abuela hubiere nacido, hubiere sido adoptado, naturalizado o inscrito en el Registro Civil de una de las islas mencionadas. No obstante, tal persona no será considerada, a este respecto, ciudadano de dichos territorios si ella misma, su padre o su madre, un abuelo o una abuela hubiere nacido, hubiere sido adoptado, naturalizado o inscrito en el Registro Civil del Reino Unido. Tampoco será considerada como tal si en una época cualquiera hubiere residido regularmente en el Reino Unido durante cinco años.Las disposiciones administrativas necesarias para su identificación serán comunicadas a la Comisión.


text:
Hem / HD / bästa live wallpaper app för android HD
 Postat av: ner i september 9, 2016 i HD Lämna en kommentar 1,478 visningar 0
 Here is most beautiful Selection Of best live wallpaper app for android HD For Desktops, PC, bärbara datorer, Mobiler och pekdatorer. Härwallpapermad.com Bakgrund databasen kan du ladda ner Miljontals hög kvalitet tapeter . Alla tapeter är helt gratis för nedladdning. Vi har massor av tapeter över trettio Plus kategorier som djur, Tecknad serie, Blomma, Utrymme , Spel och Sport ,Etc. trots den typ av dator som du helt enkelt äger, du helt enkelt överföra hög upplösning tapeter som ändrar storlek och beskärs för att passa din skärm Desktop.
 För bekvämlighet, Välj din Desktop Storlek (t.ex.. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 etc.) från besluten listan inom den högra panelen, och även systemet kan välja för dig den främsta systemet acceptabel storlek Ställa. Och tänka på alla bakgrundsbilder är gratis för personligt bruk. Om du gillar denna bästa live wallpaper app för android HDCollection Ge oss en liknande och Dela på Facebook och andra sociala medier.
 Tidigare: gratis animerade jul bakgrundsbilder HD
 Nästa: gratis iPhone Bakgrunds HD
 ipad jul tapeter HD
 Trip Lee tapet
 spiderman tapet


text:
Čimabue (dzimis ap 1240. gadu, miris pēc 1302. gada; īstajā vārdā Čenno di Pepo) bija viduslaiku itāliešu gleznotājs un mozaīku meistars.
 Uzskata, ka Čimabue ir pēdējais izcilais mākslinieks, kurš strādājis Bizantijas tradīcijā, taču viņa darbos jaušama pāreja uz reālistiskāku figūru tēlojumu (dabiskākas proporcijas, ēnojums). No Čimabues ietekmējušies Džoto un Dučo. "Čimabue" ("vērša galva") ir mākslinieka pavārds.
 Nācis no Florences babtistērija mozaīku darbnīcas. Droši zināms, ka 1272. gadā viņš darbojies Romā, bet 1301./1302.g. — Pizā. Čimabue savos darbos stipri iespaidojās no Bizantijas mākslas, taču viņš no tās atbrīvojās, piešķirot figūrai plastiskumu, trīsdimensionalitāti un kustīgumu. Viņš pakāpeniski novērsās no Rietumeiropas glezniecības raksturīgās deformācijas, nonākot pie stilizētās monumentalitātes un intensīva glezniecības veida.
 Dante Aligjēri nosaucis Čimabui par izcilāko mākslinieku līdz Džoto ("Dievišķajā komēdijā", jāpiezīmē, minēts, ka viņš cietis no lepnības); Džordžo Vazāri tieši ar viņa biogrāfiju sācis darbu "Nozīmīgāko itāliešu gleznotāju, tēlnieku un arhitektu dzīves".
 Lai arī Čimabue savas dzīves laikā bijis atzīts mākslinieks, par viņa dzīvi zināms maz. Iespējams, viņš mācījies mozaīku darbnīcā Florencē un to pametis ap 1260. gadu. 1272. gadā viņš atradies Romā, 1301. vai 1302. gadā – Pizā. Starp Čimabues izcilākajiem darbiem jāmin Svētā Jāņa mozaīka Pizas katedrālē, "Krucifikss" Sv. Dominika baznīcā Areco, "Svētās Trīsvienības Madonna" Ufici, Jaunās Derības fresku cikls Asīzes Sv. Franciska baznīcā, "Krucifikss" Florences Svētā Krusta baznīcā (šis darbs būtiski cieta Florences 1966. gada plūdos) un citi.
 Toskānā dzimušie
 Viduslaiku gleznotāji
 Itāliešu mākslinieki


text:
Caza du Kesrouane (arabiska: قضاء كسروان) är ett distrikt i Libanon. Det ligger i guvernementet Libanonberget, i den centrala delen av landet, kilometer nordost om huvudstaden Beirut.
 Omgivningarna runt Caza du Kesrouane är i huvudsak ett öppet busklandskap. Runt Caza du Kesrouane är det mycket tätbefolkat, med invånare per kvadratkilometer. Medelhavsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är °C. Den varmaste månaden är augusti, då medeltemperaturen är °C, och den kallaste är januari, med °C. Genomsnittlig årsnederbörd är millimeter. Den regnigaste månaden är januari, med i genomsnitt mm nederbörd, och den torraste är juni, med mm nederbörd.
 Källor
 Indelningar i Libanonberget (guvernement)


type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 23.3.2018.
 COM(2018) 156 final
 Prijedlog
 ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temeljuzahtjeva iz Belgije – EGF/2017/010 BE/Caterpillar
 OBRAZLOŽENJE
 KONTEKST PRIJEDLOGA
 1.Pravila koja se primjenjuju na financijske doprinose iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) utvrđena su Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
 1
 („Uredba o EGF-u”).
 2.Dana 18. prosinca 2017. Belgija je podnijela zahtjev EGF/2017/010 BE/Caterpillar za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja
 2
 u poduzeću Caterpillar i pet dobavljača (dalje u tekstu „otpuštanja”).
 3.Komisija je nakon ocjenjivanja tog zahtjeva, u skladu sa svim primjenjivim odredbama Uredbe o EGF-u, donijela zaključak da su ispunjeni uvjeti za dodjelu financijskog doprinosa iz EGF-a.
 SAŽETAK ZAHTJEVA
 Zahtjev za doprinos iz EGF-a
 EGF/2017/010 BE/Caterpillar
 Država članica
 Belgija
 Predmetna regija (razina NUTS 2
 3
 )
 Pokrajina Hainaut (BE32)
 Datum podnošenja zahtjeva
 18. prosinca 2017.
 Datum potvrde primitka zahtjeva
 18. prosinca 2017.
 Datum podnošenja zahtjeva za dodatne informacije
 24. prosinca 2017.
 Rok za dostavu dodatnih informacija
 4. veljače 2018.
 Rok za dovršetak ocjenjivanja
 29. travnja 2018.
 Intervencijski kriterij
 Članak 4. stavak 1. točka (a) Uredbe o EGF-u
 Primarno poduzeće
 Caterpillar – Solar Gosselies
 Broj obuhvaćenih poduzeća
 1
 Sektor/sektori gospodarske djelatnosti
 (odjeljak NACE-a Rev. 2)
 4
 28 (Proizvodnja strojeva i opreme d.n.)
 Broj podružnica, dobavljača i daljnjih proizvođača
 5
 5
 Referentno razdoblje (četiri mjeseca)
 31. svibnja 2017. – 30. rujna 2017.
 Broj otpuštanja tijekom referentnog razdoblja (a)
 1 364
 Broj otpuštanja prije i nakon referentnog razdoblja (b)
 921
 Ukupan broj otpuštanja
 2 287
 Ukupan broj prihvatljivih korisnika
 2 287
 Ukupan broj ciljanih korisnika
 2 287
 Broj ciljanih mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET)
 300
 Proračun za usluge prilagođene potrebama (EUR)
 7 575 294
 Proračun za provedbu EGF-a
 6
 (EUR)
 127 400
 Ukupni proračun (EUR)
 7 702 694
 Doprinos iz EGF-a (60 %) (EUR)
 4 621 616
 OCJENJIVANJE ZAHTJEVA
 Postupak
 4.Belgija je podnijela zahtjev EGF/2017/010 BE/Caterpillar 18. prosinca 2017., u roku od 12 tjedana od datuma kad su ispunjeni intervencijski kriteriji utvrđeni člankom 4. Uredbe o EGF-u. Komisija je potvrdila primitak zahtjeva istog dana te je 24. prosinca 2017. od Belgije zatražila dodatne informacije. Te dodatne informacije dostavljene su u roku od šest tjedana od datuma tog zahtjeva. Rok od 12 tjedana od dana primitka potpunog zahtjeva unutar kojeg bi Komisija trebala dovršiti ocjenjivanje usklađenosti zahtjeva s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa isteći će 29. travnja 2018.
 Prihvatljivost zahtjeva
 Predmetna poduzeća i korisnici
 5.Zahtjev se odnosi na 2 287 radnika koje su poduzeće Caterpillar Solar Gosselies (Caterpillar) i pet dobavljača proglasili viškom. Caterpillar djeluje u gospodarskom sektoru razvrstanom u odjeljak 28 NACE-a Rev. 2 (Proizvodnja strojeva i opreme). Do otpuštanja u predmetnim poduzećima došlo je u pokrajini Hainaut (BE32), regiji razine NUTS 2.
 Poduzeća i broj otpuštanja
 Caterpillar
 1 997
 Cediwal
 68
 Eutraco
 63
 Yusen
 125
 Attecam
 9
 MHP
 25
 Ukupan broj poduzeća 6
 Ukupan broj otpuštanja 2 287
 Ukupan broj samozaposlenih osoba koje su prestale obavljati svoju djelatnost
 0
 Ukupan broj prihvatljivih radnika i samozaposlenih osoba
 2 287
 Intervencijski kriteriji
 6.Belgija je podnijela zahtjev na temelju intervencijskih kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u kojom se propisuje da u poduzeću u državi članici najmanje 500 radnika mora biti proglašeno viškom u referentnom razdoblju od četiri mjeseca, uključujući radnike proglašene viškom kod dobavljača i daljnjih proizvođača.
 7.Za ovaj je zahtjev referentno razdoblje od četiri mjeseca trajalo od 31. svibnja 2017. do 30. rujna 2017.
 8.Tijekom referentnog razdoblja zabilježena su sljedeća otpuštanja:
 –1 161 radnik proglašen viškom u poduzeću Caterpillar,
 – 203 radnika proglašena viškom u četiri dobavljača poduzeća Caterpillar.
 Izračun broja otpuštanja i prestanaka djelatnosti
 9.Svih 1 364 otpuštanja tijekom referentnog razdoblja izračunano je od datuma stvarnog raskida ugovora ili njegova isteka.
 Prihvatljivi korisnici
 10.Uz već navedene radnike prihvatljivi su korisnici i 923 radnika otpuštena prije ili nakon referentnog razdoblja od četiri mjeseca. Ukupan broj prihvatljivih korisnika stoga je 2 287. Nema preklapanja između radnika koji dobivaju potporu u okviru predmeta EGF/2014/011 BE/Caterpillar i radnika obuhvaćenih ovim zahtjevom.
 Veza između otpuštanja i velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije
 11.Kako bi se uspostavila veza između otpuštanja i velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije, Belgija tvrdi da je glavni razlog smanjenja broja radnika globalno tržišno natjecanje u građevinskom sektoru i sektoru rudarskih strojeva te gubitak udjela poduzeća Caterpillar na tržištu strojeva
 7
 koji je posljedica navedenih razloga.
 12.Proizvodnja rudarskog sektora u Europi smanjila se s 234 milijuna EUR 2012. na 180 milijuna EUR 2015.
 8
 , a izvoz zemalja EU28 drastično se smanjuje od 2014.
 9
 13.Prema informacijama koje su dostavila belgijska tijela proizvodna postrojenja poduzeća Caterpillar smještena su blizu njihovih tržišta, čime se objašnjava veza između europskih i svjetskih tržišnih kretanja i smanjenja radne snage u postrojenju u Gosseliesu. Konkretno, azijski udio u prodaji poduzeća Caterpillar gotovo se udvostručio u razdoblju od 2003. do 2013.
 10
 14.Europska cijena čelika naglo se povećala 2008., a kineska se smanjila, te je trenutačno još uvijek niža od europske.
 11
 Stoga je proizvodnja stroja u Gosseliesu 21 % skuplja nego u Kini.
 12
 Događaji koji su doveli do otpuštanja i prestanka djelatnosti
 15.Glavni događaj koji je doveo do tih otpuštanja najava je poduzeća Caterpillar Belgium S.A. od 2. rujna 2016. o započinjanju postupka kolektivnog otpuštanja viška radnika u proizvodnom postrojenju u Gosseliesu.
 16.To je Belgiji već drugi zahtjev za doprinos iz EGF-a u vezi s poduzećem Caterpillar. Godine 2014. prvim zahtjevom za doprinos iz EGF-a povezanim s otpuštanjima u tom poduzeću bilo je obuhvaćeno 1 399 radnika. Trenutačnim prijedlogom obuhvaćeno je preostalih 1 997 radnika tog postrojenja.
 17.Caterpillar je 2015. uložio u novu pokretnu traku kako bi osnažio svoj položaj na tržištu. Međutim, suprotno očekivanjima, gospodarski rast u Europi odvijao se sporo pa se stoga ekonomska situacija tog poduzeća nije popravila kako se očekivalo.
 18.U usporedbi s drugim postrojenjima njegov objekt u Gosseliesu u Belgiji više nije konkurentan. Zato je poduzeće Caterpillar premjestilo proizvodnju u azijske i latinskoameričke zemlje u usponu, poput Kine i Južne Koreje, zbog novih tržišta koja brzo rastu i niskih troškova proizvodnje, povezanih s propisima u području okoliša koji nisu toliko strogi i s nižim troškovima rada po satu. Poduzeće sad prestaje sa svim svojim aktivnostima u Belgiji.
 Predviđene posljedice otpuštanja na lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i zapošljavanje
 19.Valonski zavod za zapošljavanje (FOREM)
 13
 očekuje da će stopa nezaposlenosti u regiji Hainaut porasti za 6,1 %.
 20.Zatvaranje postrojenja Caterpillar dovelo je do otpuštanja 288 radnika kod dobavljača.
 21.Više od 11 % ciljanih radnika starije je od 55 godina.
 22.Tražitelji zaposlenja iz Charleroia uglavnom su niskokvalificirani (50,6 % nema više sekundarno obrazovanje) te je 40 % tražitelja zaposlenja dugotrajno nezaposleno (dulje od 24 mjeseca). Stopa zaposlenosti u Charleroiu iznosi samo 52,2 %, što je gotovo pet postotnih bodova niže od prosječne stope u regiji Valoniji (57,1 %) (Izvor: FOREM)
 14
 .
 Ciljani korisnici i predložene mjere
 Ciljani korisnici
 23.Očekuje se da će u mjerama sudjelovati svih 2 287 otpuštenih radnika. Podjela ciljanih radnika prema spolu, državljanstvu i dobnoj skupini:
 Kategorija
 Broj
 ciljanih korisnika
 Spol
 muškarci
 2 115
 (92,47 %)
 žene
 172
 (7,53 %)
 Državljanstvo
 građani EU-a
 2 233
 (97,64 %)
 građani država izvan EU-a
 54
 (2,36 %)
 Dobna skupina
 15–24 godine
 2
 (0,09 %)
 25–29 godina
 70
 (3,06 %)
 30–54 godine
 1 952
 (85,34 %)
 55–64 godine
 263
 (11,51 %)
 stariji od 64 godine
 0
 (0,00 %)
 24.Osim toga, Belgija će osigurati usluge prilagođene potrebama sufinancirane iz EGF-a za najviše 300 mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET) i koji su na dan podnošenja zahtjeva mlađi od 30 godina, s obzirom na to da je do 1 364 otpuštanja iz stavka 8. došlo u regiji Hainaut (BE32) svrstanoj u razinu NUTS 2, koja je prihvatljiva u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih.
 25.Člankom 6. stavkom 2. Uredbe o EGF-u propisuje se da do 31. prosinca 2017. države članice mogu i mladima koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju pružati usluge prilagođene potrebama koje se sufinanciraju iz EGF-a. Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije
 15
 („skupna uredba”) uključuje izmjenu članka 6. stavka 2. Uredbe o EGF-u kako bi se proširilo odstupanje za mlade koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju. Prema podacima koje je Eurostat objavio 17. siječnja 2018. stopa nezaposlenosti osoba u dobi od 15 do 24 godine u regiji Hainaut iznosi 33,3 %. Stoga je ta regija i dalje prihvatljiva u skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe o EGF-u. Ta bi se izmjena primjenjivala s retroaktivnim učinkom od 1. siječnja 2018. Stoga se ova Odluka, koja uključuje potporu mladima koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju, može donijeti čim se donese i stupi na snagu skupna uredba.
 26.Ukupan predviđeni broj ciljanih korisnika za koje se očekuje da će sudjelovati u mjerama, uključujući mlade koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET), stoga iznosi 2 587.
 Prihvatljivost predloženih mjera
 27.Usluge prilagođene potrebama koje će se pružiti otpuštenim radnicima i mladima koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET) sastoje se od sljedećih mjera:
 –pojedinačne pomoći pri traženju zaposlenja, vođenja predmeta i usluga pružanja općih informacija: te mjere uključuju pomoć pri traženju zaposlenja prilagođenu potrebama, poput savjetovanja i profesionalnog usmjeravanja, te otvorene usluge pružanja informacija za radnike i mlade koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET),
 –osposobljavanja i ponovnog osposobljavanja: to obuhvaća strukovno i trajno osposobljavanje namijenjeno radnicima i mladima koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET). Tečajevi su osmišljeni tako da je ponuda osposobljavanja prilagođena razvojnim prioritetima Charleroia iz plana CATCH-a
 16
 ,
 –promicanja poduzetništva: tom se mjerom sudionicima osigurava sustav potpore za poduzetnike, kojim se predviđa uska suradnja s regionalnim tijelima za potporu samozapošljavanju,
 –doprinosa za pokretanje poduzeća: tom će se mjerom pružiti bespovratna sredstva za promicanje samozapošljavanja, uspostavljanje poslovne djelatnosti te pokretanje i uspostavljanje punog ili nepunog poslovanja,
 –naknada: one uključuju: 1) naknade za osposobljavanje za pokrivanje troškova tražitelja zaposlenja ili mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET) tijekom osposobljavanja, 2) naknade za mobilnost za potporu radu na većoj udaljenosti od mjesta stanovanja, 3) naknade za povratak u sustav obrazovanja, kako bi se promicao povratak u sustav obrazovanja, isplaćivat će se najviše 12 mjeseci i ovisit će o dokazu o upisu u program tercijarnog obrazovanja koji podnositelji zahtjeva moraju predočiti, 4) naknade za traženje zaposlenja kako bi se pomoglo tražiteljima zaposlenja i mladima koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET) u plaćanju troškova nastalih uslijed pohađanja aktivnosti povezanih s traženjem zaposlenja, 5) naknadu za poduzetništvo kako bi se pokrili troškovi tražitelja zaposlenja tijekom sudjelovanja u aktivnostima povezanima s traženjem zaposlenja; ta će naknada ovisiti o pojedinačnom ili zajedničkom projektu samozapošljavanja koji podnositelji zahtjeva moraju predočiti.
 28.Usluge prilagođene potrebama koje treba osigurati mladima koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET) sastoje se od istih mjera kao usluge za radnike proglašene viškom.
 29.Predložene opisane mjere aktivne su mjere tržišta rada u okviru prihvatljivih mjera utvrđenih člankom 7. Uredbe o EGF-u. Te mjere nisu zamjena za pasivne mjere socijalne zaštite.
 30.Belgija je dostavila tražene informacije o mjerama koje su, na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora, obvezne za predmetno poduzeće. Potvrdila je da financijski doprinos iz EGF-a neće biti zamjena za te mjere.
 Procijenjeni proračun
 31.Predviđeni ukupni troškovi iznose 7 702 694 EUR, a sastoje se od rashoda za usluge prilagođene potrebama u iznosu od 7 575 294 EUR i rashoda za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te nadzora i izvješćivanja u iznosu od 127 400 EUR.
 32.Ukupni financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 4 621 616 EUR (60 % ukupnih troškova).
 Mjere
 Predviđeni broj sudionika
 Predviđeni trošak po sudioniku
 (u EUR)
 Predviđeni ukupni troškovi
 (u EUR)
 17
 Usluge prilagođene potrebama (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe o EGF-u)
 Mjere usmjeravanja i druge pripremne mjere (Reconversion: accompagnement/orientation/insertion)
 2 587
 1 852
 4 790 323
 Osposobljavanje i ponovno osposobljavanje
 (Formations spécifiques)
 1 050
 841
 883 265
 Promicanje poduzetništva
 (Dispositif d'accompagnement à l'entreprenariat)
 250
 463
 115 743
 Bespovratna sredstva za pokretanje poduzeća
 (Bourse de lancement)
 75
 10 000
 750 000
 Podzbroj (a)
 Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama
 –
 6 539 331
 (86,32 %)
 Naknade i poticaji (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u)
 Naknade za osposobljavanje, mobilnost, povratak u sustav obrazovanja, traženje zaposlenja i poduzetništvo
 (formation, prime à l'emploi distant, reprise d'étude, recherche d'emploi et création d'activité)
 2 587
 400
 1 035 963
 Podzbroj (b)
 Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama
 –
 1 035 963
 (13,68 %)
 Mjere na temelju članka 7. stavka 4. Uredbe o EGF-u
 1. Pripremne aktivnosti
 –
 82 000
 2. Upravljanje
 –
 10 400
 3. Informiranje i promidžba
 –
 5 000
 4. Nadzor i izvješćivanje
 –
 30 000
 Podzbroj (c)
 Postotak ukupnih troškova
 –
 127 400
 (1,65 %)
 Ukupni troškovi (a + b + c)
 –
 7 702 694
 Doprinos iz EGF-a (60 % ukupnih troškova)
 –
 4 621 616
 33.Troškovi mjera koje su u prethodnoj tablici utvrđene kao mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u ne premašuju 35 % ukupnih troškova usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama. Belgija je potvrdila da te mjere ovise o aktivnom sudjelovanju ciljanih korisnika u traženju zaposlenja ili u aktivnostima osposobljavanja.
 34.Belgija je potvrdila da troškovi ulaganja za samozapošljavanje, osnivanje poduzeća i radničko preuzimanje poduzeća neće premašiti 15 000 EUR po korisniku.
 Razdoblje prihvatljivosti rashoda
 35.Belgija je ciljanim korisnicima počela pružati usluge prilagođene potrebama 22. listopada 2016. Rashodi za te mjere stoga će ispunjavati uvjete za financijski doprinos iz EGF-a od 22. listopada 2016. do 18. prosinca 2019.
 36.Belgija je počela stvarati administrativne rashode za provedbu EGF-a 5. rujna 2016. Rashodi za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te nadzora i izvješćivanja stoga ispunjavaju uvjete za financijski doprinos iz EGF-a od 5. rujna 2016. do 18. lipnja 2020.
 Komplementarnost s mjerama koje se financiraju iz nacionalnih fondova ili fondova Unije
 37.Izvori nacionalnog pretfinanciranja ili sufinanciranja su Valonski zavod za zapošljavanje (FOREM) i regija Valonija.
 38.Belgija je potvrdila da se za navedene mjere za koje se dodjeljuje financijski doprinos iz EGF-a neće primati financijski doprinosi i iz drugih financijskih instrumenata Unije.
 Postupci za savjetovanje s ciljanim korisnicima, njihovim predstavnicima ili socijalnim partnerima te s lokalnim i regionalnim tijelima
 39.Belgija je navela da je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen u savjetovanju s radnom skupinom koja je obuhvaćala Valonski zavod za zapošljavanje, SOGEPA-u
 18
 , predstavnike sindikata i druge socijalne partnere.
 Sustavi upravljanja i nadzora
 40.Belgija je obavijestila Komisiju da će financijskim doprinosom upravljati i da će ga nadzirati ista tijela koja su nadležna za Europski socijalni fond (ESF).
 Obveze predmetne države članice
 41.Belgija je dostavila sva potrebna jamstva u vezi sa sljedećim:
 –u pristupu predloženim mjerama i njihovoj provedbi poštovat će se načela jednakog postupanja i nediskriminacije,
 –ispunjeni su zahtjevi utvrđeni nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a o kolektivnom otpuštanju,
 –poduzeća koja su nastavila s radom nakon što su provela otpuštanja ispunila su svoje pravne obveze kojima se uređuju otpuštanja te su se u skladu s tim obvezama pobrinula za svoje radnike,
 –za predložene mjere neće se primati financijska potpora iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije te će se spriječiti dvostruko financiranje,
 –predložene mjere nadopunjavat će se mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova,
 –financijski doprinos iz EGF-a bit će u skladu s proceduralnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama.
 UTJECAJ NA PRORAČUN
 Prijedlog proračuna
 42.EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020.
 19
 43.Nakon što je proučila zahtjev u odnosu na uvjete utvrđene člankom 13. stavkom 1. Uredbe o EGF-u te uzela u obzir broj ciljanih korisnika, predložene mjere i procijenjene troškove, Komisija predlaže da se na temelju zahtjeva mobilizira EGF kako bi se osigurao financijski doprinos od 4 621 616 EUR, što je 60 % ukupnih troškova predloženih aktivnosti.
 44.Predloženu odluku o mobilizaciji EGF-a zajednički će donijeti Europski parlament i Vijeće, kako je utvrđeno točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju.
 20
 Povezani akti
 45.Istodobno s podnošenjem ovog Prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Komisija će Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od 4 621 616 EUR u odgovarajuću proračunsku liniju.
 46.Istodobno s donošenjem ovog Prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Komisija će provedbenim aktom donijeti odluku o financijskom doprinosu koja će stupiti na snagu na dan kad Europski parlament i Vijeće donesu predloženu odluku o mobilizaciji EGF-a.
 Prijedlog
 ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju
 zahtjeva iz Belgije – EGF/2017/010 BE/Caterpillar
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
 uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
 21
 , a posebno njezin članak 15. stavak 4.,
 uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
 22
 , a posebno njegovu točku 13.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Svrha je Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) pružanje potpore radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom, zbog nastavka svjetske financijske i gospodarske krize ili zbog nove svjetske financijske i gospodarske krize te pomaganje tim radnicima da se ponovno uključe na tržište rada.
 (2)EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013.
 23
 (3)Dana 18. prosinca 2017. Belgija je podnijela zahtjev za mobilizaciju EGF-a u pogledu otpuštanja u poduzeću Caterpillar i pet dobavljača te prestanka djelatnosti (dalje u tekstu „otpuštanja”). Zahtjev je dopunjen dodatnim informacijama dostavljenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Taj zahtjev ispunjava uvjete za određivanje financijskog doprinosa iz EGF-a utvrđene člankom 13. Uredbe (EU) br. 1309/2013.
 (4)U skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1309/2013 Belgija je odlučila osigurati usluge prilagođene potrebama sufinancirane iz EGF-a i za 300 mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET).
 (5)Stoga bi trebalo mobilizirati EGF kako bi se za zahtjev koji je podnijela Belgija osigurao financijski doprinos u iznosu od 4 621 616 EUR.
 (6)Ova bi se Odluka trebala primjenjivati od dana njezina donošenja kako bi se što više skratilo vrijeme za mobiliziranje EGF-a,
 DONIJELI SU OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 U okviru općeg proračuna Unije za financijsku godinu 2018. mobilizira se Europski fond za prilagodbu globalizaciji kako bi se osigurao iznos od 4 621 616 EUR u obliku odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje.
 Članak 2.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od [datuma donošenja odluke]*.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Europski parlament
 Za Vijeće
 Predsjednik
 Predsjednik
 (1)
 SL L 347, 20.12.2013., str. 855.
 (2)
 U smislu članka 3. Uredbe o EGF-u.
 (3)
 Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od 8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.).
 (4)
 SL L 393, 30.12.2006., str. 1.
 (5)
 Četiri dobavljača proglasila su radnike viškom u referentnom razdoblju, a jedan je dobavljač proglasio radnike viškom izvan tog razdoblja.
 (6)
 U skladu s člankom 7. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1309/2013.
 (7)
 S 26 % 2003. na 13 % 2013., Caterpillar, Priopćenje Upravnom odboru, 28. veljače 2013.
 (8)
 Eurostat, Godišnja detaljna statistika poduzeća za industriju (NACE Rev. 2, B-E).
 (9)
 S 3,1 milijarde EUR 2014. na 8 milijuna EUR 2016., Eurostat.
 Eurostat: oznaka DS016890
 (10)
 S 25 % 2003. na 48 % 2013.
 (11)
 http://steelbenchmarker.com/files/history.pdf
 (12)
 Caterpillar, Priopćenje Upravnom odboru, 28. veljače 2013.
 (13)
 Izračun na temelju broja tražitelja zaposlenja u prosincu 2016.
 (14)
 https://www.leforem.be/MungoBlobs/44/644/20180212_Chiffres_SeriesStatistiquesMde201801.pdf
 (15)
 http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:a59b6beb-7a4f-11e6-b076-01aa75ed71a1.0001.02/DOC_1&format=PDF
 (16)
 Plan CATCH, Accélérer la Croissance de l'Emploi dans la Région de Charleroi („Ubrzati rast zapošljavanja u regiji Charleroi”), rujan 2017.
 http://www.catch-charleroi.be/
 (17)
 Ukupni se iznosi ne podudaraju zbog zaokruživanja.
 (18)
 Sogepa je investicijski fond koji pruža investicijske usluge i podupire inicijative reorganizacije poslovanja na temelju pouzdanih i održivih gospodarskih i industrijskih projekata.
 (19)
 SL L 347, 20.12.2013., str. 884.
 (20)
 SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
 (21)
 SL L 347, 20.12.2013., str. 855.
 (22)
 SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
 (23)
 Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).