text:
 20.2.2019
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 49/1
 Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 58: ühtsed sätted, mis käsitlevad
 I.
 tagumiste allasõidutõkete tüübikinnitust,
 II.
 sõidukite tüübikinnitust seoses tüübikinnituse saanud tagumise allasõidutõkke paigaldamisega,
 III.
 sõidukite tüübikinnitust seoses nende tagumise allasõidutõkkega [2019/272]
 Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:
 Eeskirja 03-seeria muudatused – jõustumiskuupäev: 18. juuni 2016
 SISUKORD
 EESKIRI
 1.
 Kohaldamisala
 2.
 Üldnõuded
 3.
 I, II ja III osa ühised mõisted
 I OSA. TAGUMISTE ALLASÕIDUTÕKETE TÜÜBIKINNITUS
 4.
 Mõisted
 5.
 Tüübikinnituse taotlemine
 6.
 Tüübikinnitus
 7.
 Nõuded
 8.
 Tootmise nõuetele vastavus
 9.
 Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral
 10.
 Tagumise allasõidutõkke tüübikinnituse muutmine ja laiendamine
 11.
 Tootmise lõpetamine
 12.
 Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid
 II OSA. SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS SEOSES TÜÜBIKINNITUSE SAANUD TAGUMISE ALLASÕIDUTÕKKE PAIGALDAMISEGA
 13.
 Mõisted
 14.
 Tüübikinnituse taotlemine
 15.
 Tüübikinnitus
 16.
 Tüübikinnituse saanud tagumise allasõidutõkke paigaldamist käsitlevad nõuded
 17.
 Tootmise nõuetele vastavus
 18.
 Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral
 19.
 Sõiduki tüübikinnituse muutmine ja laiendamine
 20.
 Tootmise lõpetamine
 21.
 Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid
 III OSA. SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS SEOSES TEMA TAGUMISE ALLASÕIDUTÕKKEGA
 22.
 Mõisted
 23.
 Tüübikinnituse taotlemine
 24.
 Tüübikinnitus
 25.
 Tagumist allasõidutõket käsitlevad nõuded
 26.
 Tootmise nõuetele vastavus
 27.
 Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral
 28.
 Tüübikinnituse muutmine ja laiendamine
 29.
 Tootmise lõpetamine
 30.
 Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid
 IV OSA. ÜLEMINEKUSÄTTED
 31.
 Üleminekusätted
 LISAD
 1.
 Teatis (I osa)
 2.
 Teatis (II osa)
 3.
 Teatis (III osa)
 4.
 Tüübikinnitusmärkide kujundus
 5.
 Katsetingimused ja -menetlused
 6.
 Erisõidukid
 7.
 Nõuded eri sõidukikategooriate puhul
 1. KOHALDAMISALA
 1.1. Käesolevat eeskirja kohaldatakse
 1.1.1.
 I OSA: tagumiste allasõidutõkete suhtes, mis on ette nähtud paigaldamiseks M-, N- ja O-kategooria sõidukitele (1);
 1.1.2.
 II OSA: käesoleva eeskirja I osa kohaselt tüübikinnituse saanud tagumiste allasõidutõkete paigaldamise suhtes M-, N- ja O-kategooria (1) sõidukitele;
 1.1.3.
 III OSA: nende M-, N- ja O-kategooria (1) sõidukite suhtes, mis on varustatud tagumise allasõidutõkkega, mis ei ole saanud eraldi tüübikinnitust käesoleva eeskirja I osa kohaselt, või mis on nii konstrueeritud ja/või varustatud, et nende osi võib pidada täielikult või osaliselt tagumise allasõidutõkke funktsiooni täitvaks;
 1.1.4.
 M1-, M2-, M3-, N1-, O1- ja O2-kategooria (1) sõidukite suhtes tagumise allasõidutõkke alusel.
 1.2. Käesolevat eeskirja ei kohaldata järgmise suhtes:
 1.2.1.
 liigendatud sõidukite vedukite suhtes;
 1.2.2.
 erikonstruktsiooniga haagiste suhtes, mis on konstrueeritud ja ehitatud väga pikkade jagamata pikkusega koormate vedamiseks, näiteks palgid, terastalad jms.
 1.3. Tüübikinnitusasutuse otsuse alusel võib sõidukid, mille puhul mis tahes tagumine allasõidutõke (nt fikseeritud, eemaldatav, kokkukäiv, reguleeritav jne) raskendab nende kasutamist liikluseks mõeldud teedel, osaliselt või täielikult vabastada käesoleva eeskirja nõuete täitmisest.
 2. ÜLDNÕUDED
 2.1. Kõik sõidukid konstrueeritakse ja/või varustatakse selliselt, et pakkuda kogu oma laiuses tõhusat kaitset käesoleva eeskirja punktis 1 nimetatud sõidukite allasõidu vastu tagant otsasõidu korral M1- ja N1-kategooria sõidukitele. (2)
 2.2. Sõidukit katsetatakse 5. lisa punktis 2 sätestatud tingimustel.
 2.3. M1-, M2-, M3-, N1-, O1- või O2-kategooria sõiduk loetakse eeltoodud tingimustele vastavaks, kui:
 a)
 see vastab samadele tingimustele, nagu on sätestatud II või III osas, või
 b)
 laiuses, mis ei ole tagatelje laiusest (v.a rehvide maapinnalähedane väljaulatuv kumerus) kummaltki poolt rohkem kui 100 mm võrra lühem, ei ületa tühja sõiduki tagaosa kliirens 550 mm, või
 c)
 O1- ja O2-kategooria sõidukite puhul, mille rehvid ulatuvad rohkem kui poole oma laiuse ulatuses kerest väljapoole (arvestamata ratta porikaitsmeid) või kere puudumise korral šassiist väljapoole: laiuses, mis ei ole väiksem kui rehvide sisekülgede vähim vahekaugus (v.a rehvide maapinnalähedane väljaulatuv kumerus) miinus 100 mm kummaltki poolt, ei ületa tühja sõiduki tagaosa kliirens 550 mm.
 Kui tagatelgi on enam kui üks, võetakse arvesse kõige laiema telje laiust.
 Punktide 2.3.b ja 2.3.c nõuded peavad olema täidetud vähemalt joonel:
 a)
 mis asub sõiduki tagaservast kuni 450 mm kaugusel;
 b)
 millel võib olla katkestusi, mis ei ületa kokku 200 mm.
 2.4. G-kategooria sõiduk loetakse eespool nimetatud kliirensitingimusele vastavaks, kui tagumine ülendinurk (ISO 612:1978) ei ole
 a)
 M1G- ja N1G-kategooria sõidukite puhul suurem kui 10°,
 b)
 M2G- ja N2G-kategooria sõidukite puhul suurem kui 20°, ning
 c)
 M3G- ja N3G-kategooria sõidukite puhul suurem kui 25°,
 laiuses, mis ei ole väiksem tagatelje laiusest (v.a rehvide maapinnalähedane väljaulatuv kumerus) rohkem kui 100 mm kummaltki poolt.
 Kui tagatelgi on enam kui üks, võetakse arvesse kõige laiema telje laiust. Selle punkti alapunktide a kuni c nõuded peavad olema täidetud vähemalt joonel:
 a)
 mis asub sõiduki tagaservast kuni 450 mm kaugusel;
 b)
 millel võib olla katkestusi, mis ei ületa kokku 200 mm.
 3. I, II JA III OSA ÜHISED MÕISTED
 3.1. Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:
 3.1.1. „tühimass“– töökorras sõiduki mass ilma juhi, sõitjate ja koormata, kusjuures kütusepaak on täidetud kütusega, sõiduk on varustatud jahutusvedeliku ja määrdeainetega ning tööriistakomplekti ja varurattaga (kui need kuuluvad sõiduki tootja poolt kindlaks määratud tavapärasesse varustusse);
 3.1.2. „täismass“– maksimaalne mass, mille tootja on deklareerinud tehniliselt lubatavaks (see mass võib olla riikliku ametiasutuse lubatud registrimassist suurem);
 3.1.3. „tagumine allasõidutõke“– koosneb tavaliselt risttalast ja šassii peeltalade või sõiduki muude konstruktsiooniosade külge kinnitatud ühendusosadest;
 3.1.4. „eraldi kabiin“– sõiduki raami külge spetsiaalsete ühendustega kinnitatud kabiin, millel puudub ühine osa lastiruumiga.
 I OSA. TAGUMISTE ALLASÕIDUTÕKETE TÜÜBIKINNITUS
 4. MÕISTED
 4.1. Käesoleva eeskirja I osas kasutatakse järgmisi mõisteid:
 4.1.1. „tagumise allasõidutõkke tüübikinnitus“– tagumise allasõidutõkke tüübile kooskõlas punkti 7 nõuetega antud tüübikinnitus;
 4.1.2. „tagumise allasõidutõkke tüüp“– tagumised allasõidutõkked, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste omaduste poolest: kuju, mõõtmed, kinnitus, materjalid ja punktis 5.2.2 osutatud märgised.
 5. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE
 5.1. Tagumise allasõidutõkke tüübikinnituse taotluse esitab tagumise allasõidutõkke tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.
 5.2. Iga tagumise allasõidutõkke tüübi puhul peab taotlusele olema lisatud:
 5.2.1.
 kolmes eksemplaris dokumendid, milles kirjeldatakse tagumise allasõidutõkke tehnilisi omadusi: mõõtmed, kuju, koostisosade materjalid ning paigaldusmeetod;
 5.2.2.
 tagumise allasõidutõkke tüübi näidis: näidise kõikidele peamistele osadele peab olema selgelt ja loetavalt märgitud taotluse esitaja kaubanimi või kaubamärk ja tüübi tähistus.
 5.3. Tüübikinnituse saamiseks tagumise allasõidutõkke tüübile tuleb tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitada selle tüübi representatiivne näidis.
 5.4. Enne tüübikinnituse andmist veendub tüübikinnitusasutus, et on sisse seatud rahuldav kord, millega tagatakse tootmise nõuetele vastavuse tulemuslik kontroll.
 6. TÜÜBIKINNITUS
 6.1. Kui käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse saamiseks esitatud tagumine allasõidutõke vastab punkti 7 nõuetele, antakse sellele tagumise allasõidutõkke tüübile tüübikinnitus.
 6.2. Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praeguse versiooni puhul 03, tulenevalt 03-seeria muudatustest) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama lepinguosaline ei tohi anda sama numbrit ühelegi muule tagumise allasõidutõkke tüübile.
 6.3. Otsusest tüübikinnituse andmise, või laiendamise või andmata jätmise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisa näidisele vastaval vormil.
 6.4. Igale tagumisele allasõidutõkkele, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tagumise allasõidutõkke tüübile, paigaldatakse taotluse vormis kindlaks määratud kergesti ligipääsetavale pinnale selgesti nähtav rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest:
 6.4.1.
 ringiga ümbritsetud täht „E“, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3);
 6.4.2.
 punktis 6.4.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb täht „R“, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber.
 6.5. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.
 6.6. Tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 4. lisas.
 7. NÕUDED
 7.1. Risttala profiili kõrgus peab olema vähemalt 120 mm. Risttala külgservad ei tohi olla painutatud tahapoole ega terava välisservaga; see tingimus on täidetud, kui risttala külgservad on väljastpoolt ümardatud ja nende kumerusraadius on vähemalt 2,5 mm.
 Tagumiste allasõidutõkete puhul, mis on ette nähtud paigaldamiseks M-, N1- ja N2-kategooria sõidukitele täismassiga kuni 8 t, O1- ja O2-kategooria sõidukitele, G-kategooria sõidukitele ja platvormtõstukiga varustatud sõidukitele, peab risttala profiili kõrgus olema vähemalt 100 mm.
 7.2. Tagumine allasõidutõke võib olla ka nii konstrueeritud, et selle asukohta sõiduki tagaosas on võimalik muuta. Sellisel juhul peab selle tööasendisse kinnitamiseks olema kindel viis, et oleks välistatud asukoha juhuslik muutus. Kasutajal peab olema võimalik tõkke asukohta muuta, rakendades jõudu kuni 40 daN.
 Kui tagumine allasõidutõke on nii konstrueeritud, et sellel võib sõiduki tagaosas olla mitu asendit, tuleb tõkkele lisada märgis, millele on kas sümboli(te)ga või selle riigi keel(t)es, kus seadet müüakse, märgitud käitaja jaoks teave tagumise allasõidutõkke standardasendi kohta, mis pakub tõhusat kaitset allasõidu vastu.
 Märgise minimaalne suurus on 60 × 120 mm.
 7.3. Tagumine allasõidutõke peab olema piisavalt vastupidav sõiduki pikiteljega paralleelselt mõjuvate jõudude suhtes. (Seda tõendatakse käesoleva eeskirja 5. lisas sätestatud korra ja tingimuste kohaselt tehtava katsega.) 5. lisas määratletud katsejõudude rakendamise ajal ja pärast seda täheldatud tagumise allasõidutõkke maksimaalne horisontaalne läbipaine tuleb registreerida tüübikinnitusteatises (1. lisa punkt 8).
 7.4. Tagumise platvormtõstukiga varustatud sõidukite puhul võib allasõidutõke olla katkestustega, et mehhanism saaks töötada. Sellisel juhul kohaldatakse järgmisi erinõudeid:
 7.4.1.
 külgvahe allasõidutõkke elementide ja platvormtõstuki elementide vahel, mille tõttu on vaja teha katkestus ja mis liiguvad tõstuki kasutamise ajal läbi selle katkestuse, ei tohi ületada 2,5 cm;
 7.4.2.
 allasõidutõkke iga üksikelemendi, sealhulgas platvormtõstuki mehhanismi väljaulatuvate osade kasulik pindala peab olema vähemalt 420 cm2;
 7.4.3.
 kui risttala profiili kõrgus on väiksem kui 120 mm, peab allasõidutõkke iga üksikelemendi, sealhulgas platvormtõstuki mehhanismi väljaulatuvate osade kasulik pindala olema vähemalt 350 cm2;
 7.4.4.
 kui sõiduki laius on väiksem kui 2 000 mm ja punktides 7.4.2 ja 7.4.3 nimetatud nõudeid ei ole võimalik täita, võib kasulik pindala olla väiksem, kui vastupidavuse nõue on täidetud.
 8. TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS
 Tootmise nõuetele vastavuse menetlus peab vastama 1958. aasta kokkuleppe liites 1 sätestatud korrale (E/ECE/TRANS/505/Rev.3), arvestades järgmisi nõudeid:
 8.1.
 iga käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tagumine allasõidutõke peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktis 7 sätestatud nõuded;
 8.2.
 tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses tootmise vastavuse kontrollimiseks kasutatavaid meetodeid. Tavaliselt toimub kontroll iga kahe aasta tagant.
 9. KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL
 9.1. Tagumise allasõidutõkke tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui tagumine allasõidutõke ei ole läbinud 5. lisas kirjeldatud katset.
 9.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.
 10. TAGUMISE ALLASÕIDUTÕKKE TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE
 10.1. Tagumise allasõidutõkke tüübi igasugusest muutmisest tuleb teatada tagumise allasõidutõkke tüübikinnituse väljastanud tüübikinnitusasutusele. Seejärel võib tüübikinnitusasutus:
 10.1.1.
 võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et tagumine allasõidutõke vastab igal juhul endiselt nõuetele, või
 10.1.2.
 nõuda katsetamise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.
 10.2. Tüübikinnituse kinnitamisest või sellest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 6.3 kindlaks määratud korra kohaselt, täpsustades tehtud muudatused.
 10.3. Tüübikinnitusasutus, kes annab välja tüübikinnituse laienduse, määrab sellisele laiendusele seerianumbri ning teatab sellest käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.
 11. TOOTMISE LÕPETAMINE
 Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tagumise allasõidutõkke tüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Pärast sellekohase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.
 12. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID
 Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laienduste, andmata jätmiste või tühistamiste kohta.
 II OSA. SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS SEOSES TÜÜBIKINNITUSE SAANUD TAGUMISE ALLASÕIDUTÕKKE PAIGALDAMISEGA
 13. MÕISTED
 13.1. Käesoleva eeskirja II osas kasutatakse järgmisi mõisteid:
 13.1.1. „sõiduki tüübikinnitus“– sõiduki tüübikinnitus seoses sõidukile käesoleva eeskirja I osa kohaselt tüübikinnituse saanud tagumise allasõidutõkke paigaldamisega;
 13.1.2. „sõidukitüüp“– sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste aspektide poolest:
 tagatelje laius;
 sõiduki tagaosa ehitus, mõõtmed, kuju ja kõrgus maapinnast ning vedrustuse omadused, niivõrd kui need omavad tähtsust seoses käesoleva eeskirja punktis 19 sätestatud nõuetega;
 sõidukile paigaldatud ja tüübikinnituse saanud tagumised allasõidutõkked.
 13.2. Muud II osas kasutatavad mõisted sisalduvad käesoleva eeskirja punktis 3.
 14. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE
 14.1. Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses tüübikinnituse saanud tagumise allasõidutõkke paigaldamisega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.
 14.2. Taotlusele tuleb lisada allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed:
 14.2.1.
 sõiduki joonised, millel on käesoleva eeskirja punktis 13.1.2 osutatud kriteeriumide kohaselt kujutatud sõidukitüüpi külg- ja tagantvaates ning tüübikinnituse saanud tagumise allasõidutõkke asendit ning esitatud sõiduki šassii külge kinnitamiseks kasutatavate kinnituselementide konstruktsiooni üksikasjad;
 14.2.2.
 sõiduki täismass;
 14.2.3.
 sõidukile paigaldamiseks ettenähtud tagumiste allasõidutõkete loetelu;
 14.2.4.
 tüübikinnitusasutuse nõudel tuleb esitada ka iga tagumise allasõidutõkke tüübikinnitusteatise vorm (s.o käesoleva eeskirja 1. lisa).
 14.3. Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse tüübikinnituse saanud tagumise allasõidutõkkega varustatud kinnitatava tüübi representatiivsõiduk.
 14.3.1. Sõidukit, mis ei sisalda kõiki asjaomase tüübi nõuetekohaseid osi, võib katsete läbiviimisel kasutada juhul, kui taotluse esitaja suudab tüübikinnitusasutusele veenvalt tõendada, et puuduvad osad ei mõjuta käesoleva eeskirja nõuete täitmise kontrollimise tulemusi.
 14.4. Enne tüübikinnituse andmist veendub tüübikinnitusasutus, et on sisse seatud rahuldav kord, millega tagatakse tootmise nõuetele vastavuse tulemuslik kontroll.
 15. TÜÜBIKINNITUS
 15.1. Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk on varustatud tüübikinnituse saanud tagumise allasõidutõkkega ja vastab punkti 16 nõuetele ning seda on katsetatud punkti 2.2 tingimuste kohaselt, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.
 15.2. Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praeguse versiooni puhul 03, tulenevalt 03-seeria muudatustest) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.
 15.3. Otsusest tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmata jätmise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.
 15.4. Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:
 15.4.1.
 ringiga ümbritsetud täht „E“, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (4);
 15.4.2.
 punktis 15.4.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb täht „R“, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber.
 15.5. Kui sõiduk vastab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riigis ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei ole punktis 15.4.1 nimetatud sümbolit vaja korrata; sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised punktis 15.4.1 sätestatud tähisest paremale tulpadesse.
 15.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.
 15.7. Tüübikinnitusmärk peab asuma sõiduki tootja paigaldatud sõiduki andmeplaadil või selle läheduses.
 15.8. Tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 4. lisas.
 16. TÜÜBIKINNITUSE SAANUD TAGUMISE ALLASÕIDUTÕKKE PAIGALDAMIST KÄSITLEVAD NÕUDED
 16.1. N2-kategooria sõidukite puhul täismassiga üle 8 t ning N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukite puhul ei tohi isegi tühja sõiduki korral olla kaitseseadise alumise külje kliirens suurem kui
 a)
 450 mm, kui tegemist on mootorsõidukite või haagistega, mis on varustatud hüdropneumaatilise, hüdraulilise või pneumaatilise vedrustusega või koormusele vastava automaatse loodimisseadmega. Igal juhul loetakse nõuetele vastavaks standardi ISO 612:1978 kohane tagumine ülendinurk kuni 8° ja kliirens 550 mm;
 b)
 500 mm või standardi ISO 612:1978 kohane tagumine ülendinurk kuni 8° (olenevalt sellest, kumb on väiksem), kui tegemist on muude kui punktis a nimetatud sõidukitega. Igal juhul loetakse nõuetele vastavaks standardi ISO 612:1978 kohane tagumine ülendinurk kuni 8° ja kliirens 550 mm;
 See nõue kehtib kogu sõiduki või haagise laiuses ning kliirens peab olema selline, et seadisele käesoleva eeskirja I osa kohaselt rakendatud ja tüübikinnitusteatise vormis (1. lisa punkt 7) registreeritud katsejõudude rakendamise punktide kõrgus maapinnast ei ületaks punktides a ja b esitatud väärtusi, millele on lisatud pool tagumise allasõidutõkke risttala profiili minimaalsest kõrgusest.
 Katsejõudude rakendamisega seotud kõrgusnõue viiakse vastavusse kliirensiga, mida on reguleeritud vastavalt eespool esitatud tagumist ülendinurka käsitlevatele sätetele.
 16.2. M-, N1- ja N2-kategooria sõidukite puhul täismassiga mitte üle 8 t ning O1- ja O2-kategooria sõidukite puhul ei tohi kaitseseadise alumise külje kliirens isegi tühja sõiduki korral olla suurem kui 550 mm kogu laiuses ning peab olema selline, et seadisele käesoleva eeskirja I osa kohaselt rakendatud ja tüübikinnitusteatise vormis (1. lisa punkt 7) registreeritud katsejõudude rakendamise punktid ei oleks maapinnast kõrgemal kui 600 mm.
 16.3. Tagumine allasõidutõke ei tohi üheski punktis olla laiem tagateljest, mida mõõdetakse rataste kõige välimiste punktide järgi, v.a rehvide maapinnalähedane väljaulatuv kumerus, ega olla sellest lühem kui 100 mm kummaltki poolt. Nõuet, et tagumise allasõidutõkke laius ei tohi olla suurem tagatelje laiusest, ei kohaldata, kui tõket sisaldav või moodustav sõiduki kere on tagateljest laiem. O1- ja O2-kategooria sõidukite puhul, mille rehvid ulatuvad rohkem kui poole oma laiuse ulatuses kerest väljapoole (arvestamata ratta porikaitsmeid) või kere puudumise korral šassiist väljapoole, ei tohi siiski tagumise allasõidutõkke laius olla väiksem kui rehvide sisekülgedelt mõõdetud vähim vahekaugus (v.a rehvide maapinnalähedane väljaulatuv kumerus) miinus 100 mm kummaltki poolt. Kui tagatelgi on enam kui üks, võetakse arvesse kõige laiema telje laiust. Lisaks tuleb kontrollida ka 5. lisa punktides 3.1.2. ja 3.1.3. sätestatud katsejõudude rakenduspunktide kaugusi tagarataste välisservadest (1. lisa punkt 7) käsitlevate nõuete täitmist ja märkida see tüübikinnitusteatise vormile.
 16.4. M-, N1- ja N2-kategooria sõidukite puhul täismassiga mitte üle 8 t ning O1- ja O2-kategooria sõidukite puhul peab tõke olema niimoodi kinnitatud, et tõkke risttala tagumise osa ja sõiduki tagaserva kõige tagumise punkti (kaasa arvatud platvormtõstukisüsteem) vaheline horisontaalkaugus ei ületaks 400 mm, millest on maha arvatud suurim kogudeformatsioon, sh plastiline ja elastne deformatsioon (I osa punkt 7.3), mis on mõõdetud ja registreeritud tagumise allasõidutõkke tüübikinnituskatse ajal ükskõik millises katsejõudude rakenduspunktis (1. lisa punkt 8) vastavalt käesoleva eeskirja I osa sätetele ja märgitud tüübikinnitusteatise vormi. Kõnealuse kauguse mõõtmisel ei võeta arvesse sõiduki osi, mis on sõiduki igas koormusseisundis maapinnast kõrgemal kui 2 m.
 Sama nõuet kohaldatakse ka N2-kategooria sõidukite puhul täismassiga üle 8 t, N3-kategooria sõidukite puhul ning O1- ja O2-kategooria sõidukite puhul, mis on varustatud platvormtõstukiga või konstrueeritud kallurhaagisena; nende sõidukikategooriate puhul ei tohi horisontaalkaugus olla suurem kui 300 mm, mõõdetuna risttala tagumisest osast enne katsejõudude rakendamist.
 O3- ja O4-kategooria sõidukite puhul, mis ei ole varustatud platvormtõstukiga ega konstrueeritud kallurhaagisena, vähendatakse maksimaalset horisontaalkaugust 200 mm-ni enne katsejõudude rakendamist ja 300 mm-ni, millest arvatakse maha suurim kogudeformatsioon, sh plastiline ja elastne deformatsioon (I osa punkt 7.3), mõõdetuna ja registreerituna katse ajal ükskõik millises katsejõudude rakenduspunktis (1. lisa punkt 8).
 Igal juhul jäetakse sõiduki tagaserva kõige tagumise punkti kindlaksmääramisel arvesse võtmata konstruktsioonivälised eenduvad osad, nt tagumised ääretulelaternad ja vähem kui 50 mm mis tahes suunas eenduvad osad, nagu kummist kaitserauad, vetruvad puhvrid, hinged ja sulgurid.
 Enne katsejõudude rakendamist on tagumise allasõidutõkke üksiku, segmenteeritud või kaldega risttala tagumise osa kõige eesmise ja kõige tagumise punkti vaheline suurim lubatud horisontaalkaugus 100 mm mõõdetuna sõiduki pikitasapinnal.
 16.5. Tõke peab olema niimoodi kinnitatud, et pärast 5. lisas kirjeldatud katsejõudude rakendamist ei ületa N2-kategooria sõidukite puhul täismassiga üle 8 t ning N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukite puhul tõkke kliirens isegi tühja sõiduki korral üheski punktis katse-eelset väärtust rohkem kui 60 mm võrra. Sõidukite puhul, mille tagumine ülendinurk on kuni 8° (punkt 16.1), ei või maksimaalne kliirens olla suurem kui 600 mm.
 16.6. Sõidukitüübi puhul, millele tüübikinnitust taotletakse, ei tohi täismass olla suurem väärtusest, mis on märgitud iga sellele sõidukile paigaldatava tagumise allasõidutõkke tüübikinnitusteatisele.
 16.7. Võttes arvesse punkti 7.2 sätteid reguleeritava tagumise allasõidutõkke kohta, tuleb märgis paigaldada kohta, kust see on selgelt ja püsivalt nähtav juhiistmelt, või tagumise allasõidutõkke lähedale kergesti nähtavasse kohta sõiduki tagaosas.
 17. TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS
 Tootmise nõuetele vastavuse menetlus peab vastama 1958. aasta kokkuleppe liites 1 sätestatud korrale (E/ECE/TRANS/505/Rev.3), arvestades järgmisi nõudeid:
 17.1.
 Iga käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktis 16 sätestatud nõuded.
 17.2.
 Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses tootmise vastavuse kontrollimiseks kasutatavaid meetodeid. Tavaliselt toimub kontroll iga kahe aasta tagant.
 18. KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL
 18.1. Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool esitatud nõuded ei ole täidetud.
 18.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.
 19. SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE
 19.1. Sõidukitüübi igasugusest muutmisest tuleb teatada sõidukitüübile tüübikinnituse väljastanud tüübikinnitusasutusele. Sellisel juhul võib tüübikinnitusasutus:
 19.1.1.
 võtta seisukoha, et kõnealustel muudatustel ei ole negatiivset mõju ja et sõiduk vastab endiselt nõuetele, või
 19.1.2.
 nõuda katsetamise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.
 19.2. Tüübikinnituse andmisest või andmata jätmisest teatatakse käesolevat eeskirja rakendavatele kokkuleppeosalistele punktis 15.3 kindlaksmääratud korras.
 19.3. Tüübikinnitusasutus, mis annab välja tüübikinnituse laienduse, määrab sellisele laiendusele seerianumbri ning teatab sellest käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.
 20. TOOTMISE LÕPETAMINE
 Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Pärast sellekohase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.
 21. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID
 Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laienduste, andmata jätmiste või tühistamiste kohta.
 III OSA. SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS SEOSES TEMA TAGUMISE ALLASÕIDUTÕKKEGA
 22. MÕISTED
 22.1. Käesoleva eeskirja III osas kasutatakse järgmisi mõisteid:
 22.1.1. „sõiduki tüübikinnitus“– sõidukitüübi tüübikinnitus seoses tema tagumise allasõidutõkkega;
 22.1.2. „sõidukitüüp“– sõidukite kategooria, mis ei erine üksteisest oluliselt sellistes olulistes punktides nagu tagatelje laius, sõiduki tagaosa ehitus, mõõtmed, kuju ja materjalid, vedrustuse omadused, niivõrd kui need omavad tähtsust seoses käesoleva eeskirja punktis 25 sätestatud nõuetega;
 22.1.3. „tagumine allasõidutõke“– sõidukil on tagaosas:
 22.1.3.1.
 tagumine allasõidutõke kui spetsiaalne seadis või
 22.1.3.2.
 selline kere, sellised šassii osad või muud osad, mida võib nende kuju ja omaduste tõttu pidada osaliselt või täielikult tagumise allasõidutõkke funktsiooni täitvaks.
 22.2. Muud III osas kasutatavad mõisted sisalduvad käesoleva eeskirja punktis 3.
 23. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE
 23.1. Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses tagumise allasõidutõkkega tagatava kaitsega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.
 23.2. Taotlusele tuleb lisada allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed:
 23.2.1.
 sõidukitüübi konstruktsiooni, mõõtmete, kuju ja koostismaterjalide üksikasjalik kirjeldus käesoleva eeskirjaga nõutud ulatuses;
 23.2.2.
 sõiduki joonised, millel on kujutatud sõidukitüüpi külg- ja tagantvaates ning tema tagaosa konstruktsiooni üksikasju;
 23.2.3.
 sõiduki täismass;
 23.2.4.
 tagumise allasõidutõkke üksikasjalik kirjeldus: selle mõõtmed, kuju ja koostismaterjalid ning asend sõidukil.
 23.3. Tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele tuleb esitada kinnitatava tüübi representatiivne sõiduk.
 23.3.1. Sõidukit, mis ei sisalda kõiki asjaomase tüübi nõuetekohaseid osi, võib katsete läbiviimisel kasutada juhul, kui taotluse esitaja suudab tüübikinnitusasutusele veenvalt tõendada, et puuduvad osad ei mõjuta käesoleva eeskirja nõuete täitmise kontrollimise tulemusi.
 23.4. Enne tüübikinnituse andmist veendub tüübikinnitusasutus, et on sisse seatud rahuldav kord, millega tagatakse tootmise nõuetele vastavuse tulemuslik kontroll.
 24. TÜÜBIKINNITUS
 24.1. Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk vastab punkti 2.3.b või 2.3.c või punkti 25 nõuetele ning seda on katsetatud punktis 2.2 sätestatud tingimuste kohaselt, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.
 24.2. Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praeguse versiooni puhul 03, tulenevalt 03-seeria muudatustest) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.
 24.3. Otsusest tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmata jätmise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 3. lisa näidisele vastaval vormil.
 24.4. Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:
 24.4.1.
 ringiga ümbritsetud täht „E“, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (5);
 24.4.2.
 punktis 24.4.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb täht „R“, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber.
 24.5. Kui sõiduk vastab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riigis ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei ole punktis 24.4.1 nimetatud sümbolit vaja korrata; sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised punktis 24.4.1 sätestatud tähisest paremale tulpadesse.
 24.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.
 24.7. Tüübikinnitusmärk peab asuma sõiduki tootja paigaldatud sõiduki andmeplaadil või selle läheduses.
 24.8. Tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 4. lisas.
 25. TAGUMIST ALLASÕIDUTÕKET KÄSITLEVAD NÕUDED
 25.1. N2-kategooria sõidukite puhul täismassiga üle 8 t ning N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukite puhul ei tohi isegi tühja sõiduki korral olla tagumise allasõidutõkke alumise külje kliirens suurem kui
 a)
 450 mm, kui tegemist on mootorsõidukite või haagistega, mis on varustatud hüdropneumaatilise, hüdraulilise või pneumaatilise vedrustusega või koormusele vastava automaatse loodimisseadmega. Igal juhul loetakse nõuetele vastavaks standardi ISO 612:1978 kohane tagumine ülendinurk kuni 8° ja maksimaalne kliirens 550 mm;
 b)
 500 mm või standardi ISO 612:1978 kohane tagumine ülendinurk kuni 8° (olenevalt sellest, kumb on väiksem), kui tegemist on muude kui punktis a nimetatud sõidukitega. Igal juhul loetakse nõuetele vastavaks standardi ISO 612:1978 kohane tagumine ülendinurk kuni 8° ja maksimaalne kliirens 550 mm;
 See nõue kehtib kogu sõiduki või haagise laiuses ning kliirens peab olema selline, et seadisele käesoleva eeskirja I osa kohaselt rakendatud ja tüübikinnitusteatise vormis (1. lisa punkt 7) registreeritud katsejõudude rakendamise punktide kõrgus maapinnast ei ületaks alapunktides a ja b esitatud väärtusi, millele on lisatud pool tagumise allasõidutõkke risttala profiili minimaalsest kõrgusest.
 Katsejõudude rakendamisega seotud kõrgusnõue viiakse vastavusse kliirensiga, mida on reguleeritud vastavalt eespool esitatud tagumist ülendinurka käsitlevatele sätetele.
 25.2. M-, N1- ja N2-kategooria sõidukite puhul täismassiga mitte üle 8 t ning O1- ja O2-kategooria sõidukite puhul ei tohi kaitseseadise alumise külje kliirens isegi tühja sõiduki korral olla suurem kui 550 mm kogu laiuses ning peab olema selline, et tagumisele allsõidutõkkele rakendatud katsejõudude rakendamise punktid ei oleks maapinnast kõrgemal kui 600 mm.
 25.3. M-, N1- ja N2-kategooria sõidukite puhul täismassiga mitte üle 8 t ning O1- ja O2-kategooria sõidukite puhul peab tagumine allasõidutõke asuma võimalikult lähedal sõiduki tagaosale. Seadise tagumise osa ja sõiduki tagaserva kõige tagumise punkti (kaasa arvatud platvormtõstukisüsteem) vaheline suurim horisontaalkaugus ei või olla suurem kui 400 mm, mõõdetuna risttala tagumisest osast katsejõudude rakendamise ajal.
 Sama nõuet kohaldatakse ka N2-kategooria sõidukite puhul täismassiga üle 8 t, N3-kategooria sõidukite puhul ning O1- ja O2-kategooria sõidukite puhul, mis on varustatud platvormtõstukiga või konstrueeritud kallurhaagisena; nende sõidukikategooriate puhul ei tohi horisontaalkaugus olla suurem kui 300 mm, mõõdetuna risttala tagumisest osast enne katsejõudude rakendamist.
 Tagumiste allsõidutõkete puhul, mis on ette nähtud O3- ja O4-kategooria sõidukite jaoks, mis ei ole varustatud platvormtõstukiga ega konstrueeritud kallurhaagisena, vähendatakse maksimaalset horisontaalkaugust 200 mm-ni enne katsejõudude rakendamist ja 300 mm-ni katsejõudude rakendamisel katse ajal.
 Igal juhul jäetakse sõiduki tagaserva kõige tagumise punkti kindlaksmääramisel arvesse võtmata konstruktsioonivälised eenduvad osad, nt tagumised ääretulelaternad ja vähem kui 50 mm mis tahes suunas eenduvad osad, nagu kummist kaitserauad, vetruvad puhvrid, hinged ja sulgurid.
 Enne katsejõudude rakendamist on tagumise allasõidutõkke üksiku, segmenteeritud või kaldega risttala tagumise osa kõige eesmise ja kõige tagumise punkti vaheline suurim lubatud horisontaalkaugus 100 mm mõõdetuna sõiduki pikitasapinnal.
 25.4. Tagumine allasõidutõke ei tohi üheski punktis olla laiem tagateljest, mida mõõdetakse rataste kõige välimiste punktide järgi, v.a rehvide maapinnalähedane väljaulatuv kumerus, ega olla sellest lühem rohkem kui 100 mm kummaltki poolt. Nõuet, et tagumise allasõidutõkke laius ei tohi olla suurem tagatelje laiusest, ei kohaldata, kui tõket sisaldav või moodustav sõiduki kere on tagateljest laiem. O1- ja O2-kategooria sõidukite puhul, mille rehvid ulatuvad rohkem kui poole oma laiuse ulatuses kerest väljapoole (arvestamata ratta porikaitsmeid) või kere puudumise korral šassiist väljapoole, ei tohi siiski tagumise allasõidutõkke laius olla väiksem kui rehvide sisekülgedelt mõõdetud vähim vahekaugus (v.a rehvide maapinnalähedane väljaulatuv kumerus) miinus 100 mm kummaltki poolt. Kui tagatelgi on enam kui üks, võetakse arvesse kõige laiema telje laiust. Lisaks tuleb kontrollida ka 5. lisa punktides 3.1.2. ja 3.1.3. sätestatud katsejõudude rakenduspunktide kaugusi tagarataste välisservadest (1. lisa punkt 7) käsitlevate nõuete täitmist ja märkida see tüübikinnitusteatise vormile.
 25.5. Risttala profiili kõrgus peab olema vähemalt 120 mm. Risttala külgservad ei tohi olla painutatud tahapoole ega terava välisservaga; see tingimus on täidetud, kui tagumise allasõidutõkke külgservad on väljastpoolt ümardatud ja nende kumerusraadius on vähemalt 2,5 mm.
 M-, N1- ja N2-kategooria sõidukite puhul täismassiga kuni 8 t, O1- ja O2-kategooria sõidukite, G-kategooria sõidukite ja platvormtõstukiga varustatud sõidukite puhul peab risttala profiili kõrgus olema vähemalt 100 mm.
 25.6. Tagumine allasõidutõke võib olla konstrueeritud ka nii, et selle asukohta sõiduki tagaosas on võimalik muuta. Sellisel juhul peab selle tööasendisse kinnitamiseks olema kindel viis, et oleks välistatud asukoha juhuslik muutus. Kasutajal peab olema võimalik tagumise allsõidutõkke asukohta muuta, rakendades jõudu kuni 40 daN.
 Kui tagumine allasõidutõke on nii konstrueeritud, et sellel võib sõiduki tagaosas olla mitu asendit, tuleb tõkkele lisada märgis selle riigi keel(t)es, kus seadet müüakse.
 Märgise minimaalne suurus on 60 × 120 mm.
 Märgis tuleb paigaldada sõiduki tagaossa tagumise allasõidutõkke kõrvale kohta, kust see on selgelt ja püsivalt nähtav, ning sellele tuleb märkida käitaja jaoks teave tagumise allasõidutõkke standardasendi kohta, mis pakub tõhusat kaitset allasõidu vastu.
 25.7. Tagumine allasõidutõke peab olema piisavalt vastupidav sõiduki pikiteljega paralleelselt mõjuvate jõudude suhtes ning olema tööasendis kinnitatud šassii peeltalade või neid asendavate osade külge. Kõnealune nõue on täidetud, kui on tõendatud, et tagumise allsõidutõkke tagumise osa ja sõiduki tagumise ääre kõige tagumise punkti (kaasa arvatud platvormtõstukisüsteem) vaheline horisontaalkaugus 5. lisas kirjeldatud jõudude rakendamise ajal ja pärast seda ei ületa üheski katsejõudude rakendamise punktis 400 mm. Kõnealuse kauguse mõõtmisel ei võeta arvesse sõiduki osi, mis on maapinnast kõrgemal kui 2 m, kui sõiduk on tühi.
 Pärast 5. lisas kirjeldatud katsejõudude rakendamist ei või N2-kategooria sõidukite puhul täismassiga üle 8 t ning N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukite puhul kaitseseadise kliirens isegi tühja sõiduki korral ületada üheski punktis katse-eelset väärtust rohkem kui 60 mm võrra. Sõidukite puhul, mille tagumine ülendinurk on kuni 8° (punkt 16.1), ei või maksimaalne kliirens olla suurem kui 600 mm.
 25.8. Katset ei ole vaja teha, kui 5. lisa punkti 3 nõuetest kinnipidamist on võimalik tõendada arvutustega. Kui aga tehakse katse, tuleb seade ühendada sõiduki šassii peeltalade või nende oluliste osade või muude konstruktsiooniosadega.
 25.9. Tagumise platvormtõstukiga varustatud sõidukite puhul võib allasõidutõke olla katkestustega, et mehhanism saaks töötada. Sellisel juhul kohaldatakse järgmisi erinõudeid:
 25.9.1.
 külgvahe allasõidutõkke elementide ja platvormtõstuki elementide vahel, mille tõttu on vaja teha katkestus ja mis liiguvad tõstuki kasutamise ajal läbi selle katkestuse, ei tohi ületada 2,5 cm;
 25.9.2.
 allasõidutõkke iga üksikelemendi kasulik pindala (sealhulgas tõstukisüsteemi väljaulatuvad osad) peab igal juhul olema vähemalt 420 cm2;
 25.9.3.
 kui risttala profiili kõrgus on väiksem kui 120 mm, peab allasõidutõkke iga üksikelemendi, sealhulgas platvormtõstuki mehhanismi väljaulatuvate osade kasulik pindala olema vähemalt 350 cm2;
 25.9.4.
 kui sõiduki laius on väiksem kui 2 000 mm ning punktides 25.9.2 ja 25.9.3 nimetatud nõudeid ei ole võimalik täita, võib kasulikku pindala vähendada, kui vastupidavuse nõue on täidetud.
 26. TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS
 Tootmise nõuetele vastavuse menetlus peab vastama 1958. aasta kokkuleppe liites 1 sätestatud korrale (E/ECE/TRANS/505/Rev.3), arvestades järgmisi nõudeid:
 26.1.
 iga käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktis 25 sätestatud nõuded;
 26.2.
 tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses tootmise vastavuse kontrollimiseks kasutatavaid meetodeid. Tavaliselt toimub kontroll iga kahe aasta tagant.
 27. KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL
 27.1. Kui eespool esitatud nõudeid ei ole täidetud või sõiduk ei ole 5. lisas kirjeldatud katset läbinud, võidakse käesoleva eeskirja kohaselt sõidukitüübile antud tüübikinnitus tühistada;
 27.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.
 28. TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE
 28.1. Sõidukitüübi igasugusest muutmisest tuleb teatada sõidukitüübile tüübikinnituse väljastanud tüübikinnitusasutusele. Sellisel juhul võib tüübikinnitusasutus:
 28.1.1.
 võtta seisukoha, et kõnealustel muudatustel ei ole negatiivset mõju ja et sõiduk vastab endiselt nõuetele, või
 28.1.2.
 nõuda katsetamise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.
 28.2. Tüübikinnituse kinnitamisest või sellest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 24.3 kindlaks määratud korra kohaselt, täpsustades tehtud muudatused.
 28.3. Tüübikinnitusasutus, mis annab välja tüübikinnituse laienduse, määrab sellisele laiendusele seerianumbri ning teatab sellest käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.
 29. TOOTMISE LÕPETAMINE
 Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Pärast sellekohase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.
 30. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID
 Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laienduste, andmata jätmiste või tühistamiste kohta.
 IV OSA. ÜLEMINEKUSÄTTED
 31. ÜLEMINEKUSÄTTED
 31.1. Alates 03-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda sõidukitele, osadele või eraldi seadmestikele tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest käesoleva eeskirja I, II või III osa alusel, mida on muudetud 03-seeria muudatustega.
 31.2. Kuni 1. septembrini 2019 ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda sõidukitele, osadele või eraldi seadmestikele tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest käesoleva eeskirja I, II või III osa alusel, mida on muudetud 02-seeria muudatustega.
 31.3. Alates 1. septembrist 2019 annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab 03-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja I, II või III osa nõuetele.
 31.4. Alates 1. septembrist 2021 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud riikliku või piirkondliku tüübikinnituse andmisel tunnustama sõidukit, osa või eraldi seadmestikku, mis ei ole saanud käesoleva eeskirja I, II või III osa 03-seeriate muudatustele vastavat tüübikinnitust.
 31.5. Kuni 1. septembrini 2021 ei tohi käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tüübikinnituse laienduse andmisest sõidukitele, osadele või eraldi seadmestikele, mis vastavad 02-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele. Kokkuleppeosalised, kes tunnustavad punkti 31.4 kohaselt 02-seeria muudatuste kohaseid tüübikinnitusi ka pärast 1. septembrit 2021, ei tohi keelduda tüübikinnituse laienduse andmisest pärast 1. septembrit 2021.
 31.6. Olenemata eespool esitatud üleminekusätetest ei ole kokkuleppeosalised, kes hakkavad kohaldama käesolevat eeskirja pärast viimase seeria muudatuste jõustumiskuupäeva, kohustatud tunnustama käesoleva eeskirja mis tahes varasema seeria muudatuste kohaseid tüübikinnitusi.
 (1) Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 (2) Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 (3) 1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas, dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, 3. lisa, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (4) 1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas, dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, 3. lisa, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (5) 1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas, dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, 3. lisa, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 1. LISA
 Tekst pildi
 TEATIS
 (Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Välja andnud: ametiasutuse nimi
 milles käsitletakse (2): tüübikinnituse andmist
 tüübikinnituse laiendamist
 tüübikinnituse andmata jätmist
 tüübikinnituse tühistamist
 tootmise lõpetamist
 tagumise allasõidutõkke tüübile vastavalt eeskirjale nr 58.
 Tüübikinnituse nr: Laienduse nr:
 1. Seadme kaubanimi või kaubamärk:
 2. Seadme tüüp
 3. Tootja nimi ja aadress
 4. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress
 5. Seadme karakteristikud (mõõtmed ja kinnituselemendid)
 6. Katse on läbi viidud sõidukil/sõiduki šassii representatiivsel osal (2)
 7. Katsejõudude rakenduspunktide asukohad seadmel
 8. Maksimaalne horisontaalne ja vertikaalne läbipaine 5. lisas osutatud katsejõudude rakendamise ajal ja järel
 9. Kasutamisega seotud piirangud
 Sõidukid, millele võib seadme paigaldada (vajaduse korral)
 Sellise šassii omadused, millele võib seadme paigaldada (nt jäikus, profiili mõõtmed jne) (vajaduse korral)
 10. Sellise sõiduki täismass, millele seadme võib paigaldada
 11. Seade on esitatud tüübikinnituse saamiseks: [kuupäev]
 12. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus
 13. Teenistuse väljastatud aruande kuupäev
 14. Teenistuse väljastatud aruande number
 15. Tagumise allasõidutõkke tüübikinnitus antud/andmata jäetud/laiendatud/tühistatud (2)
 16. Tüübikinnitusmärgi paigutus seadmel
 Tekst pildi
 17. Koht
 18. Kuupäev
 19. Allkiri
 20. Taotluse korral on kättesaadavad järgmised eespool märgitud tüübikinnitusnumbrit kandvad dokumendid:
 käesoleva eeskirja tähenduses oluliste konstruktsiooniosade joonised, diagrammid ja skeemid;
 üksikasjalik teave nende sõiduki konstruktsiooniosade kohta, mida kasutatakse tagumise allasõidutõkke paigaldamiseks (nt talade inertsimoment);
 kui see on vajalik, siis joonised kaitseseadmete ja nende asukoha kohta sõidukil.
 (1) Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).
 (2) Mittevajalik maha tõmmata.
 2. LISA
 Tekst pildi
 TEATIS
 (Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Välja andnud: ametiasutuse nimi
 milles käsitletakse sõidukitüübi (2): tüübikinnituse andmist
 tüübikinnituse laiendamist
 tüübikinnituse andmata jätmist
 tüübikinnituse tühistamist
 tootmise lõpetamist
 seoses tüübikinnituse saanud tagumise allasõidutõkke paigaldamisega vastavalt eeskirja nr 58 II osale.
 Tüübikinnituse nr: Laienduse nr:
 1. Sõiduki kaubanimi või kaubamärk
 2. Sõiduki tüüp
 3. Tootja nimi ja aadress
 4. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress
 5. Sõidukitüübi mõõtmete ja kuju lühikirjeldus:
 6. Iga tagumise allasõidutõkke kaubanimetus või kaubamärk ja tüübikinnitusnumber:
 7. Sõiduki täismass
 8. Sõiduk on esitatud tüübikinnituse saamiseks: [kuupäev]
 9. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus
 10. Teenistuse väljastatud aruande kuupäev
 11. Teenistuse väljastatud aruande number
 12. Tüübikinnitus antud/andmata jäetud/seda laiendatud/see tühistatud (2)
 13. Tüübikinnitusmärgi paigutus sõidukil
 14. Koht
 15. Kuupäev
 16. Allkiri
 17. Taotluse korral on kättesaadavad järgmised eespool märgitud tüübikinnitusnumbrit kandvad dokumendid:
 käesoleva eeskirja tähenduses oluliste konstruktsiooniosade joonised, diagrammid ja skeemid;
 kui see on vajalik, siis joonised kaitseseadmete ja nende asukoha kohta sõidukil.
 (1) Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).
 (2) Mittevajalik maha tõmmata.
 3. LISA
 Tekst pildi
 TEATIS
 (Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Välja andnud: ametiasutuse nimi
 milles käsitletakse sõidukitüübi (2): tüübikinnituse andmist
 tüübikinnituse laiendamist
 tüübikinnituse andmata jätmist
 tüübikinnituse tühistamist
 tootmise lõpetamist
 seoses tema tagumise allasõidutõkkega vastavalt UNECE eeskirja nr 58 punktile 2.3.b/punktile 2.3.c/III osale (2).
 Tüübikinnituse nr: Laienduse nr:
 1. Sõiduki kaubanimi või kaubamärk
 2. Sõiduki tüüp
 3. Tootja nimi ja aadress
 4. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress
 5. Sõidukitüübi konstruktsiooni, mõõtmete, kuju ja kõigi kinnituselementide lühikirjeldus
 6. Tagumise allasõidutõkke mõõtmete ja koostismaterjalide lühikirjeldus
 7. Sõiduki täismass
 8. Katse ajal rakendatud jõu numbriline väärtus
 9. Sõiduk on esitatud tüübikinnituse saamiseks: [kuupäev]
 10. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus
 11. Teenistuse väljastatud aruande kuupäev
 12. Teenistuse väljastatud aruande number
 13. Tüübikinnitus antud/andmata jäetud/laiendatud/tühistatud (2)
 14. Tüübikinnitusmärgi paigutus sõidukil
 15. Koht
 16. Kuupäev
 17. Allkiri
 18. Taotluse korral on kättesaadavad järgmised eespool märgitud tüübikinnitusnumbrit kandvad dokumendid:
 käesoleva eeskirja tähenduses oluliste konstruktsiooniosade joonised, diagrammid ja skeemid;
 kui see on vajalik, siis joonised kaitseseadmete ja nende asukoha kohta sõidukil.
 (1) Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).
 (2) Mittevajalik maha tõmmata.
 4. LISA
 TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS
 NÄIDIS A
 (Vt käesoleva eeskirja punktid 6.4, 15.4, 24.4)
 a = vähemalt 8 mm
 Sõidukile või tagumisele allasõidutõkkele kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõiduki või tagumise allasõidutõkke tüüp on saanud tüübikinnituse UNECE eeskirja nr 58 kohaselt Madalmaades (E4) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 032439. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas UNECE eeskirja nr 58 nõuetega, mida on muudetud 03-seeria muudatustega.
 NÄIDIS B
 (Vt käesoleva eeskirja punktid 6.5, 15.5, 24.5)
 a = vähemalt 8 mm
 Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E 4) UNECE eeskirjade nr 58 ja 31 kohaselt (1). Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et asjaomaste tüübikinnituste andmise kuupäeval sisaldas UNECE eeskiri nr 58 03-seeria muudatusi ja eeskiri nr 31 oli oma esialgsel kujul.
 (1) Viimane number on toodud üksnes näiteks.
 5. LISA
 KATSETINGIMUSED JA -MENETLUSED
 1. TAGUMISTE ALLASÕIDUTÕKETE KATSETINGIMUSED
 1.1. Tootja taotlusel võib teha katse:
 1.1.1.
 seda tüüpi sõidukil, mille jaoks tagumine allasõidutõke on ette nähtud; sellisel juhul järgitakse punktis 2 sätestatud tingimusi, või
 1.1.2.
 sellist tüüpi sõiduki šassii osal, millele tagumine allasõidutõke on ette nähtud; see šassii osa peab olema kõnealuse sõidukitüübi (kõnealuste sõidukitüüpide) puhul representatiivne; või
 1.2. punkti 1.1.2 puhul peavad osad, mida kasutatakse tagumise allasõidutõkke kinnitamiseks sõiduki šassii osa külge, olema võrdväärsed tagumise allasõidutõkke sõidukile paigaldamisel kasutatavate osadega. Šassii osa võib kinnitada katsestendile allpool oleva joonise kohaselt, kus on esitatud täitmist vajavad miinimumnõuded. Külgpiirdena kasutatavad konstruktsioonid peavad vastama sellise sõiduki šassiile, millele allasõidutõke on ette nähtud.
 Tagumise allasõidutõkke kõige eesmise kinnituspunkti kaugus jäigast katsestendist peab olema vähemalt 500 mm. Kui tagumise allasõidutõkke toetamiseks kasutatakse diagonaalvarrast, tuleb mõõta külgpiirdekonstruktsiooni külge kinnitatud varda kõige eesmise kinnituspunkti ja jäiga katsestendi vaheline kaugus.
 Tekst pildi
 Katsetatav osa (tagumine allasõidutõke)
 min 1 000 mm
 mi. 500 mmn
 Jäik stend
 Kaitsekonstruktsiooni jäik kinnitus
 Eesmine kinnituspunkt (polt või keevisliide)
 1.3. Tootja taotluse korral ja tehnilise teenistuse nõusolekul võib punktis 3 kirjeldatud katsemenetluse asendada arvutustega.
 Matemaatiline mudel tuleb valideerida võrreldes tegelike katsetingimustega. Selleks tuleb läbi viia füüsiline katse, et võrrelda matemaatilist mudelit kasutades saadud tulemusi füüsilise katse tulemustega. Katsetulemuste võrreldavust tuleb tõendada. Tootja või tehniline teenistus koostab valideerimisaruande ja esitab selle tüübikinnitusasutusele.
 Kõigist matemaatilises mudelis või tarkvaras tehtud muudatustest, mis võivad valideerimisaruande kehtetuks muuta, tuleb teatada tüübikinnitusasutusele, kes võib nõuda uut valideerimist.
 1.4. Tagumise allasõidutõkke puhul, mille risttalal puudub vertikaalne tasapind, mis punkti 16.1 või 25.1 kohaste katsejõudude rakenduspunktide kõrgusel moodustaks vähemalt 50 % käesoleva eeskirja punkti 7.1 või 25.5 kohasest risttala profiili väikseimast kõrgusest, annab tootja tehnilisele teenistusele seadme, mis võimaldab rakendada risttalale horisontaalset katsekoormust tehnilise teenistuse kasutatavate katseseadmetega. Seade ei tohi muuta tagumise allasõidutõkke mõõtmeid ja mehaanilisi omadusi ega suurendada katse ajal selle vastupidavust. Seadet ei tohi kinnitada jäigalt tagumise allasõidutõkke ega katseseadmete külge.
 2. SÕIDUKITE KATSETINGIMUSED
 2.1. Sõiduk peab olema seisvas asendis tasasel, jäigal ja siledal pinnal.
 2.2. Esirattad peavad olema otseasendis.
 2.3. Rehvid peavad olema täis pumbatud kuni tootja soovitatud rõhuni.
 2.4. Vajaduse korral võib punktis 3.1 nõutud katsejõudude saavutamiseks sõiduki kinnitada sõiduki tootja täpsustatud meetodiga.
 2.5. Kui sõiduk on varustatud hüdropneumaatilise, hüdraulilise või pneumaatilise vedrustusega või koormusele vastava automaatse loodimisseadmega, siis peab seda katsetama sõiduki tootja poolt täpsustatud tavakasutuse tingimustes.
 3. KATSEMENETLUS
 3.1. Käesoleva eeskirja punktides 7.3 ja 25.7 sätestatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks kasutatakse sobivaid katsetorne; punktides 3.1.1 ja 3.1.2 kirjeldatud katsete puhul rakendatakse üksikult ja järjestikku jõudusid pinna kaudu, mis on kuni 250 mm kõrge (kuid mis katab risttala või tagumise allasõidutõkke profiili suurima kõrguse; täpse kõrguse määrab tootja) ja 200 mm lai ning mille vertikaalservade kumerusraadius on 5 ± 1 mm. Tagumine allasõidutõke peab olema piisavalt vastupidav sõiduki pikiteljega paralleelselt mõjuvate jõudude suhtes. Pind ei tohi olla jäigalt kinnitatud tagumise allasõidutõkke kui eraldi seadme ega muu tagumise allasõidutõkke külge ning see peab olema kõigis suundades liigendatud. Pinna keskpunkti kõrguse maapinnast näeb ette sõiduki tootja tõket horisontaalselt piiravate joonte piires. Kui katse tehakse sõidukil, ei tohi see kõrgus siiski ületada käesoleva eeskirja punktides 16.1 ja 16.2 või punktides 25.1 ja 25.2 ettenähtud kõrgust, kui sõiduk on tühi. Jõudude rakendamise järjekorra võib ette näha tootja.
 Seade, mida kasutatakse katsejõu jaotamiseks kõnealusel tasapinnal, peab olema jõuajamiga ühendatud liigendühenduse kaudu. Tõmbe- või tõukejõudu tekitava jõuajami töö peab olema korraldatud nii, et see ei suurenda allasõidutõkke konstruktsiooni jäikust ega stabiilsust, st see ei suurenda allasõidutõkke ebastabiilsuse lävijõudu ega vähenda allasõidutõkke maksimaalset läbipainet.
 3.1.1. Kahele teineteisest minimaalselt 700 mm ja maksimaalselt 1 m kaugusel asuvale punktile, mis asetsevad seadme või sõiduki (olenevalt asjaoludest) keskjoone suhtes sümmeetriliselt, rakendatakse järjestikku horisontaalset jõudu 180 kN või 85 % sõiduki täismassi tekitatud jõust (olenevalt sellest, kumb on väiksem). Rakenduspunktide täpse asukoha määrab kindlaks tootja.
 Olenemata eelnevast sättest võib eraldi kabiinita N2-kategooria sõidukite puhul, mille täismass on kuni 8 t, vähendada horisontaaljõudu kuni 100 kN-ni või 50 %-ni.
 3.1.2. Käesoleva lisa punktides 1.1.1 ja 1.1.2 määratletud juhtudel rakendatakse kahele punktile, mis asuvad 300 ± 25 mm kaugusel tagatelje rataste välisservade või pikisuunalisest puutetasapinnast või tagumisest allasõidutõkkest, kui see ületab tagatelje laiust, ja kolmandale punktile, mis asub neid kahte punkti ühendaval joonel sõiduki keskmisel vertikaaltasapinnal, järjestikku horisontaalset jõudu 100 kN või 50 % sõiduki täismassi tekitatud jõust (olenevalt sellest, kumb on väiksem).
 Olenemata eelnevast sättest võib eraldi kabiinita N2-kategooria sõidukite puhul, mille täismass on kuni 8 t, vähendada horisontaaljõudu kuni 50 kN-ni või 25 %-ni.
 3.1.3. Tootja taotluse korral võib 6. lisas loetletud sõidukite puhul vähendada jõudu 80 protsendini punktide 3.1.1–3.1.2 kohasest nõudest.
 3.2. Jõu rakendamise asenduspunktid
 Kui mõni punktis 3.1 määratletud punkt asub käesoleva eeskirja punktis 7.4 või 25.8 nimetatud allasõidutõkke katkestusalal, siis rakendatakse katsejõudusid asenduspunktides, mis asuvad:
 3.2.1.
 punkti 3.1.1 nõude puhul horisontaalsel keskjoonel ja mitte rohkem kui 50 mm kaugusel selles punktis nimetatud jõu rakenduspunktidele kõige lähemal asuvatest vertikaalservadest; ja
 3.2.2.
 punkti 3.1.2 nõude puhul seadme või sõiduki (olenevalt asjaoludest) kummagi vertikaalsest keskjoonest kõige kaugemal asuva elemendi horisontaalse ja vertikaalse keskjoone ristumiskohas. Need punktid peavad olema mitte rohkem kui 325 mm kaugusel tagatelje ratta välisserva pikisuunalisest puutetasapinnast.
 6. LISA
 ERISÕIDUKID
 1. SPETSIAALSED SÕIDUKITÜÜBID
 1.1. Kallurkerega sõidukid
 1.2. Tagumise platvormtõstukiga varustatud sõidukid
 7. LISA
 NÕUDED ERI SÕIDUKIKATEGOORIATE PUHUL
 Sõidukikategooria või sõidukitüüp
 Järgmistes punktides nimetatud geomeetria
 Järgmis(t)es punkti(de)s osutatud katsejõud
 Kõrgus
 Kliirens enne katset
 Tagumise allasõidutõkke tagaserva ja sõiduki tagaserva vaheline horisontaalkaugus
 M, N1, N2, mille MaxM (*1) < 8 t, O1, O2, G
 2.3/2.4/7.1/25.5
 2.3/2.4/16.2/25.2
 2.3/2.4/16.4/25.3
 2.3/2.4/A5/3.1.1 kuni 3.1.2
 N2, mille MaxM (*1) > 8 t, N3
 7.1 või 25.5
 16.1 või 25.1
 16.4 või 25.3
 A5/3.1.1 kuni 3.1.2
 O3, O4
 7.1 või 25.5
 16.1/16.2 või 25.1/25.2
 16.4 või 25.3
 A5/3.1.1 kuni 3.1.2
 Erisõidukid (vt 6. lisa)
 7.1 või 25.5
 16.1/16.2 või 25.1/25.2
 16.4 või 25.3
 A5/3.1.3
 Märkus: Tabelis olev viide kujul A5/3.1.1 osutab lisale (5. lisa) ja selle lisa punktile (3.1.1), milles on täpsustatud asjaomane sõiduk või nõue. Tabelis olev viide kujul 2.3 osutab käesoleva eeskirja punktile 2.3, kus asjaomane nõue on sätestatud.
 (*1) MaxM on täismass.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 12.5.2014
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 142/43
 28. veebruaril 2014 esitatud hagi – Yingli Energy (Hiina) jt versus nõukogu
 (Kohtuasi T-160/14)
 2014/C 142/56
 Kohtumenetluse keel: inglise
 Pooled
 Hagejad: Yingli Energy (Hiina) Co. Ltd (Baoding, Hiina); Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd (Baoding); Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd (Haikou, Hiina); Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd (Hengshui, Hiina); Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd (Tianjin, Hiina); Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd (Baoding); Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd (Baoding); Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Technology Co. Ltd (Beijing, Hiina); Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd (Beijing); Yingli Green Energy Europe (Düsseldorf, Saksamaa); Yingli Green Energy South East Europe GmbH (Grünwald, Saksamaa); Yingli Green Energy France SAS (Lyon, Prantsusmaa); Yingli Green Energy Spain, SL (La Moraleja, Hispaania); Yingli Green Energy Italia Srl (Rooma, Itaalia), ja Yingli Green Energy International AG (Kloten, Šveits) (esindajad: advokaadid A. Willems, S. De Knop ja J. Charles)
 Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu
 Nõuded
 Hagejad paluvad Üldkohtul:
 —
 tunnistada hagi vastuvõetavaks;
 —
 tühistada nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1238/2013, millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased meetmed Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, hagejate suhtes kohaldatavas osas;
 —
 mõista kohtukulud välja kostjalt.
 Väited ja peamised argumendid
 Hagi põhjenduseks esitavad hagejad seitse väidet.
 1.
 Esimene väide, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega Hiina Rahvavabariigist saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide suhtes, samas kui algatamisteates nimetati ainult Hiina Rahvavabariigist pärit kristalsest ränist fotoelektriliste mooduleid ja nende põhikomponente, on institutsioonid rikkunud nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (1) artikli 5 lõikeid 10 ja 11.
 2.
 Teine väide, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide suhtes, mis ei olnud dumpinguvastase uurimise ese, on institutsioonid rikkunud nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikleid 1 ja 17.
 3.
 Kolmas väide, et rakendades turumajanduslikest riikidest pärit toodete dumpingumarginaali arvutamisel mitteturumajanduslikku metoodikat, on institutsioonid rikkunud nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artiklit 2.
 4.
 Neljas väide, et viies kahe erineva toote (st kristalsest ränist fotoelektrilised moodulid ja elemendid) osas läbi üheainsa uurimise, on institutsioonid rikkunud nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 1 lõiget 4.
 5.
 Viies väide, et tehes hagejate turumajandusliku kohtlemise otsuse rohkem kui kolm kuud pärast uurimise alustamist ja dumpingumarginaali arvutamiseks vajaliku kogu teabe saamist, on institutsioonid rikkunud nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 2 lõike 7 punkti c.
 6.
 Kuues väide, et jättes eraldi kindlaks määramata kahju, mida liidu tootmisharu kannatas nii dumpinguhinnaga impordi kui ka muude teadaolevate tegurite tõttu, ja kehtestades selle tulemusena tollimaksumäära, mis on suurem sellest, mis on vajalik dumpinguhinnaga ekspordi poolt liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks, on institutsioonid rikkunud nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artiklit 3 ja artikli 9 lõiget 4.
 7.
 Seitsmes väide, et jättes teatamata olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel institutsioonid kavatsesid kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, on institutsioonid rikkunud nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 lõiget 2.
 (1) Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT 2009, L 343, lk 51).


type: other

text:
Lilleamplite müük tallinnas need for speed payback ps4 black friday uk: Foresto hind heeliumi müük
 Lilleamplite müük tallinnas need for speed payback ps4 black friday uk. hinduja group eften real estate fund iii aktsia
 Glütserool hindi müük jalgpallivõistlused 2020.Rootsi kasutatud autode müük bulldog gin hind
 Pardid müük lilleamplite müük tallinnas need for speed payback ps4 black friday uk happy meal lilleamplite müük tallinnas need for speed payback ps4 black friday uk hind Breville espresso machine black friday metall aiapostide müük osta osta garmin fenix 5 velux cabrio hind udf windows 7 segway es2 osta maa müük harjumaal astri kinkekaart kehtib Black müük friday camera deals walmart katuseplekk klassik hind Kala müük tallinn noorkanade müük 2020 black friday iphone x kuiv betoonisegu hind eesti energia pakkumised price kasutatud narivoodi müük.hellblade ps4 osta toyota iphone 5 ekraani vahetus hind zara home black friday deutschland tõstukite müük
 Citroen c5 müük canesten hind.Iphone 6 hindi mai macbook pro 13 black hind
 Erytritoli osta termopildistamine hind.Aeroc plokk hind canon 80d müük.Nokamütside müük müük zvejo apranga akcija.Osta ee riigivara spotify black friday sale.Kipsikäru müük henna värvid müük.Border collie müük 2020 philips avent osta.Atv haagiste müük suitsupaki hind 2020.Polar m600 osta mootorratta mootor müük.Grill oster armani code black friday sale.Leatherman tread black friday finnlog palkmaja hind.Grillgaasi hind xiaomi mijia m365 osta.Koroona laud müük värske kartuli hind turul.Sony xperia m4 aqua price in india elektrikilbi müük.Xiaomi mi a1 full review in hindi prusside müük
 Miks osta uus auto surface pro 6 black black friday best buy.Hea kingitus friday naisele nokia 515 hind
 Adidas black friday yeezy õiglane kaubandus black eestis.Nissan juke müük vase hind tartu.King charles spaniel müüa memrise black friday.Vanade fotoaparaatide müük hoverboard video en francais.Nokia n95 müük vasktoru müük tartus.Refide müük fitbit charge 3 black friday kohls.Küttepuude müük võrumaa boiler müük tartu.Rõduklaasid hind söögitoolide müük.South park black friday full episode part 1 milwaukee m12 müük.Nulla osta aialippide müük
 Lauanõude müük tartus amazon black lilleamplite müük tallinnas need for speed payback ps4 black friday uk friday end date Nulla osta in inglese puurkaevu hind 2020Kawasaki h2r müük plekkkatuse hind felix kampaaniad jetid müük.playstation vr video visiitkaardi hind udemy black friday sale 2020 dates player emmaljunga viking hind Hm club kupong shaun the sheep hindi.Samsung black friday 2020 uk buy sony xperia xz1 compact sim free.Tallinna soojuse hind liimpuit hind.Black friday euronics catania ps4 air missions hind review.Asos black friday discount 2020 männikoore müük.Maxima allahindlused palkmaja karbi hind.Dacia duster video test 3d põranda hind.Tina hinds booth autode ost müük vahetus eestis.Tequila means hindi küülik müük.Väravapultide müük arvutikõlarid müük.Jõulukuuskede müük pärnus autocad osta.Crouse hinds by eaton kust osta bussipileteid.Autodoc kupong pelletite müük keilas.Hõbelusika hind ford mondeo pihusti hind.Tina müük minimaja koda hind
 Korterite müük hispaanias payback meeste jalatsite müük.Wwww osta ee popcorni hind apollo kinos
 Datsun 240z müük roosa kvarts müük.Black friday countdown death kutsikate müük tartus.Kingitused lastele jõuludeks kinnisvara müük tulumaksuvabalt.Raieõiguse müük hind müük disc golf kettad müük.Hind kino mp3 lego 17101 hind.Auto ost müük internetis spoon honda fit.Seinte pahteldamine ja värvimine hind kuumakindel lilleamplite klaas hind.Väike üllatus mehele ülevaatuse hind rakvere.H&m rabattkod maj 2020 vikerforelli müük.Nulg müük tartu vee hind.Kingitus 1 aastasele lapsele elektri hind kalkulaator.Bussipileti hind tallinnas tank liuguksed hispaaniasse hind.Kinesio tape video anleitung co2 tattoo balloon müük.Kinkekaart oü gopro black friday sale
 Vhf raadio müük laptop backpack black friday deals.Katusebokside müük matt and nat black friday canada.Teemantpuurmasin osta korteri müük viljandis.Vokk müük müüa maja kallaste.Cr2032 hind kinnisvara müük raasikul.Silvano aktsia pomeranian dog hindi translation.Maatihendaja müük kõnnitee äärekivide müük.Black friday shopping 2020 fights black friday offers 2020 sri lanka.Huawei watch gt osta coca cola zero kampaania.Samsung galaxy j5 müük 2020 hind osta tee puerh Vaarika kg hind pellet presside müük.Video iphone 8 müük osta plataforma europa.1000 l mahuti müük mms müük tartus.Disc replay black friday ad telia iphone 8 hind.Osta xiaomi mi6 selveri partnerkaardi soodustused.Samsung note 7 hind magnetkuulid müük.Odavad autod müük sony xperia xz jgevamaal premium müük.Biokaminate müük spermapank hind.Freesasfalti müük pärnus hsl osta lippu kaverille.Black friday wikipedia free encyclopedia pärlkana müük.Parvsaun müük tellingud müük.Põrandapesumasin hind windows 7 ostatnio otwierane foldery Krunditud voodrilaua hind black friday france apple.Autorehvid müük tallinn g shock kellad friday müük.Giljotiin müük tallinna sadama eesti aktsia hind.Murutraktorite varuosade müük black friday aviation headset.Telia kampaaniad carolina herrera good girl osta.Invisalign eesti hind tallinki soodustused.Utv hindi cinema jänese puuri müük.Dji mavic pro platinum black friday nerf sniper müük.Best ukulele hindi songs philips hue osta.Pocophone f1 müük nümfkakaduu müük
 Konditsioneerid müük müntide müük.Karikate müük tartus malamuudi kutsikad hind.Black friday prices 2020 kõne keskmine hind kanada.Veet sensitive precision hind helly hansen jope müük.Kinkekaart erisoodustus black friday europe flight deals.Pikendatav voodi müük diisli speed hind venemaal.Spring black friday 2020 date spring black friday home depot 2020 dates.Osta telefon black friday 2020 scan co uk.Mahuti paigalduse hind propaan ballooni hind.Black friday game deals 2020 gamestop köögimööbli müük.Black friday 2020 tv deals target norwegian black friday deal.Castrol edge 5w30 hind ofertas black friday 2020 miami.Üllatus kallimale linase lõnga müük.Emmaljunga nxt60 f hind mobiiltelefoni müük Käsitöö dar_hind kw sukahoidja müük leiva hind bobcat müük.Bikiinide crouse hinds division microblading hindley müük skoda scala hind Tamme puidu hind chia seemned hind velgede müük pärnu foresto osta vene netistä soolalambid müük müük Täitematerjali müük tartu tallinnas proteiinide müük.Yamaha r6 müük elektrilevi liitumine hind.Hiina viisa hind friday soolapiip müük.Hamba väljatõmbamise hind mopsi kutsikad müük 2020.Windows 7 hindi input facebook reklaam hind.Auto võimendi müük ostu müügileping ark.Tallink sooduskoodid ostaszewo.Polükarbonaat müük coolpad e502 müük.Puidu kokkuost hind xbox live müük.Husky hindi songs ühe ampri hind.Assassin\'s creed origins müük black friday aviator müük sunglasses.Pleki müük rakveres auto eelsoojendus hind.Windows 8 hindi is morphe having a black friday sale 2020 Kasutatud voodi müük aeroc 500 hind.Polar m200 hind põrandakütte toru paigaldus hind.Korterite müük soomes euroaluse müük krae hind.Bassikõlar müük lego allahindlus.Kingitused noormehele kaubamaja sünnipäeva soodustus.Mootorsõidukijuhi tervisetõendi hind t1 kinkekaart.Sünnipäeva üllatus braun black friday uk.Alibaba black friday 2020 auto detaili värvimise hind.Cane corso müüa kodukino müük.Osta excel mulla hindi story.Lux ekspress kampaania photopoint ee kinkekaart.Millist elektrilist hambaharja osta xiaomi mi a2 lite müük.Black payback friday computer parts south africa naiste käekellade müük


type: legislation

text:
 COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS
 Bruselas, 27.02.1997
 COM(97)64 final
 Propuesta de
 PEQSIQN DEL ÇQNSEJQ
 POR LA QUE SE AUTORIZA AL REINO UNIDO
 A APLICAR UNA MEDIDA OPTATIVA DE EXCEPCIÓN
 AL ARTÍCULO 17 DE LA SEXTA DIRECTIVA (77/388/CEE)
 EN MATERIA DE ARMONIZACIÓN DE LAS LEGISLACIONES DE LOS
 ESTADOS MIEMBROS RELATIVA A LOS IMPUESTOS SOBRE EL
 VOLUMEN DE NEGOCIOS
 (presentada por la Comisión)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- EXPOSICIÓN DE MOTIVOS
 Mediante Decisión de 23 de julio de 1987 del Consejo1, el Reino Unido fue autorizado,
 en virtud de lo dispuesto en los apartados 1 a 4 del artículo 27 de la sexta Directiva del
 IVA2, a aplicar una medida de excepción a lo previsto en el apartado 1 del artículo 17
 de dicha Directiva hasta el 30 de septiembre de 1990. Mediante las Decisiones de 24
 de septiembre de 1990 (90/497/CEE)3 y de 15 de febrero de 1993 (93/117CEE)4 del
 Consejo, se autorizó la prórroga de la medida de excepción hasta el 31 de diciembre de
 1992 y hasta el 31 de diciembre de 1996, respectivamente.
 La medida de excepción forma parte de un sistema opcional de imposición de las
 empresas cuyo volumen de negocios anual no excede de un determinado tope
 (actualmente 350.000 libras esterlinas) cuyo impuesto se contabiliza sobre la base de
 los pagos o cobros en efectivo (contabilidad de efectivo). Este sistema se basa
 parcialmente en el párrafo tercero del apartado 2 del artículo 10 de dicha Directiva,
 que permite diferir el pago del impuesto hasta el cobro del precio.
 La medida considerada, que tiende a simplificar la recaudación del impuesto, permite a
 las empresas que hayan optado por el régimen simplificado deducir las cuotas
 impositivas soportadas una vez que éstas han sido pagadas al proveedor.
 Mediante carta que tuvo entrada en la Secretaría General de la Comisión el 19 de
 noviembre de 1996, el Gobierno del Reino Unido presentó a la Comisión una solicitud
 para prorrogar la excepción anteriormente autorizada hasta el 31 de diciembre de 2000
 y aumentar el límite de 350.000 a 400.000 libras. A diferencia de las solicitudes
 anteriores, el Gobierno del Reino Unido pretende, esta vez, solicitar una excepción a
 las disposiciones de los apartados 4 y 5 del artículo 22, pues considera que el sistema
 de contabilidad en base a los pagos se basa en una excepción a estas disposiciones mas
 que en las disposiciones del apartado 2 del artículo 10, que hasta el momento ha
 constituido parte de la base del régimen simplificado.
 De conformidad con lo dispuesto en el apartado 3 del artículo 27 de la sexta Directiva,
 los demás Estados miembros fueron informados por carta de fecha 18 de diciembre de
 1996 de la solicitud del Reino Unido.
 Habida cuenta del número de empresas que ya utilizan el sistema simplificado, de la
 acogida que éste ha tenido entre las empresas y las organizaciones profesionales
 interesadas, el Reino Unido considera plenamente justificado solicitar que se prorrogue
 el período de aplicación de esta medida especial.
 La Comisión subraya que, en 1993, el Consejo autorizó la aplicación de la medida
 especial fijando el volumen de negocios máximo en un importe que, en aquella fecha,
 equivalía a 432 000 ecus, aproximadamente. En su actual solicitud de autorización, las
 autoridades del Reino Unido manifiestan el deseo de incrementar dicho límite a
 DO L 213 de 4.8.1987, p. 40.
 DO L 145 de 13.6.1977, p. 1, modificada en último lugar por la Directiva 96/95/CE, DO L
 338 de 28.12.1996, p. 89.
 DO L 276 de 6.10.1990, p. 45.
 DO L 43 de 20.2.1993, p. 46.
 ¿
 ---pagebreak--- 400 000 libras esterlinas, esto es, 541 000 ecus, aproximadamente. La Comisión
 considera aceptable este reajuste.
 El Gobierno del Reino Unido también solicita la inaplicación de los apartados 4 y 5 del
 artículo 22, pues considera que la inaplicación de dichas disposiciones constituye un
 fundamento más adecuado, ya que el régimen actual no pretende modificar el momento
 del devengo.
 La Comisión querría subrayar que el párrafo tercero del apartado 2 del artículo 10
 faculta a los Estados miembros para disponer que el impuesto sea exigible, por lo que
 se refiere a ciertas operaciones o a ciertas categorías de sujetos pasivos, pero no afecta
 al momento del devengo. Por consiguiente, la Comisión es de la opinión de que no se
 necesita ninguna excepción a los apartados 4 y 5 del artículo 22.
 El apartado 1 del artículo 17 dispone que el derecho a deducir nace en el momento en
 que es exigible el impuesto deducible. La Comisión considera que la excepción al
 apartado 1 del artículo 17, que pospone el derecho a deducir el impuesto hasta que ha
 sido pagado al proveedor, constituye un ajuste razonable de la opción dispuesta en el
 apartado 2 del artículo 10, que permite diferir el pago dei impuesto hasta el momento
 del cobro del precio.
 La Comisión considera que el Reino Unido puede ser autorizado a aplicar la excepción
 durante un período de tiempo que vencerá el 31 de diciembre de 1999. De hecho, la
 Comisión adoptó el 10 de julio de 1996 un programa de trabajo para la instauración de
 un sistema común de IVA que contempla una transición por etapas hacia el nuevo
 sistema (COM(96) 328 final, de 22 de julio de 1996. La presentación del último
 conjunto de propuestas está prevista para mediados de 1999, por lo que la Comisión
 considera oportuno reconsiderar la necesidad y la coherencia de una medida específica
 de excepción en el marco del enfoque global del nuevo sistema común de IVA.
 5
 ---pagebreak--- Propuesta de
 DECISIÓN DEL CONSEJO
 POR LA QUE SE AUTORIZA AL REINO UNIDO
 A APLICAR UNA MEDIDA OPTATIVA DE EXCEPCIÓN
 AL ARTÍCULO 17 DE LA SEXTA DIRECTIVA (77/388/CEE)
 EN MATERIA DE ARMONIZACIÓN DE LAS LEGISLACIONES DE LOS
 ESTADOS MIEMBROS RELATIVAS A LOS IMPUESTOS SOBRE EL
 VOLUMEN DE NEGOCIOS
 EL CONSEJO DE LA UNION EUROPEA,
 Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
 Vista la sexta Directiva (77/388/CEE) del Consejo, de 17 de mayo de 1977, en materia
 de armonización de las legislaciones de los Estados miembros relativas a los impuestos
 sobre el volumen de negocios - Sistema Común del Impuesto sobre el Valor Añadido:
 base imponible uniforme1, y en particular su artículo 27,
 Vista la propuesta de la Comisión,
 Considerando que, con arreglo a lo dispuesto en el apartado 1 del artículo 27 de la
 Directiva 77/388/CEE, el Consejo, por unanimidad y a propuesta de la Comisión,
 puede autorizar a cualquier Estado miembro para que establezca medidas especiales de
 excepción a las disposiciones de dicha Directiva, en orden a simplificar la percepción
 del impuesto o evitar determinados fraudes o evasiones fiscales;
 Considerando que, mediante la Decisión 93/111/CEE2, con arreglo al procedimiento
 establecido en los apartados 1 a 4 del artículo 27 de la Directiva 77/388/CEE, se
 autorizó al Reino Unido a aplicar una medida de excepción a lo dispuesto en el
 apartado 1 del artículo 17 de dicha Directiva, hasta el 31 de diciembre de 1996;
 Considerando que el Reino Unido ha solicitado, por carta registrada en la Comisión el
 19 de noviembre de 1996, autorización para prorrogar dicha medida de excepción;
 Considerando que el 18 de diciembre de 1996 se informó a los demás Estados
 miembros de la solicitud del Reino Unido;
 Considerando que esta medida especial de excepción a lo dispuesto en el apartado 1
 del artículo 17 de la Directiva 77/388/CEE se inscribe dentro de un sistema fiscal
 optativo en favor de las empresas con un volumen de negocios anual inferior a
 400 000 libras esterlinas, basado en las disposiciones del párrafo tercero del apartado 2
 DO L 145 de 13.6.1997, p. 1, modificada en último lugar por la Directiva 96/95/CE, DO L
 338 de 28.12.1996, p. 89.
 DOL43 de 20.2.1993, p. 46.
 ---pagebreak--- del artículo 10 de dicha Directiva, que permiten diferir el pago del impuesto hasta el
 momento del cobro del precio;
 Considerando que el Reino Unido desea aumentar el límite aplicable al volumen de
 negocios de 350 000 a 400 000 libras esterlinas para adaptarlo a la inflación;
 Considerando que puede aceptarse esta solicitud, dado el reducido número de
 empresas que han optado por el régimen simplificado y la duración limitada de la
 presente prórroga;
 Considerando que la medida de excepción considerada no tiene repercusiones
 negativas para los recursos propios de las Comunidades Europeas procedentes del
 IVA;
 Considerando que el 10 de julio de 1996 la Comisión adoptó un programa de trabajo
 en el que se contempla una transición progresiva y por etapas hacia un nuevo sistema
 común del IVA (COM(96) 328final,de 22 de julio de 1996);
 Considerando que el último conjunto de propuestas está previsto para mediados de
 1999; que, por consiguiente, la autorización se concede hasta el 31 de diciembre de
 1999, lo que permite así evaluar la coherencia de la medida de excepción con el
 enfoque global del nuevo sistema común de IVA,
 HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
 -T
 ---pagebreak--- Artículo J
 No obstante lo dispuesto en el apartado l del artículo 17 de la Directiva 77/388/CEE,
 se autoriza al Reino Unido, hasta el 31 de diciembre de 1999, a conceder, con carácter
 optativo a las empresas con un volumen de negocios anual inferior a 400 000 libras
 esterlinas, el aplazamiento del derecho a deducción del impuesto hasta el momento en
 que éste sea pagado al proveedor.
 Artículo 2
 El destinatario de la presente Decisión es el Reino Unido.
 Hecho en Bruselas, Por el Consejo,
 El Presidente
 6
 ---pagebreak--- ISSN 0257-9545
 COM(97) 64 final
 DOCUMENTOS
 ES 09 06 08 10
 N° de catálogo : CB-CO-97-069-ES-C
 ISBN 92-78-16259-0
 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas
 L-2985 Luxemburgo
 ¥


type: wikipedia

text:
Goran Bregović (imwieled 22 ta' Marzu 1950) huwa mużiċist u kompożitur Jugoslav. Huwa wieħed mill-mużiċisti u kompożituri moderni l-aktar magħrufa internazzjonalment tal-pajjiżi Balkani u l-lingwi Slaviċi. Huwa wieħed mill-ftit mużiċisti Jugoslavi li daqq fi swali u postijiet internazzjonali ewlenin bħal-Carnegie Hall, ir-Royal Albert Hall u L’Olympia.
 Imrobbi f'Sarajevo, Bregović sar magħruf bħala l-moħħ kreattiv u l-kitarrista ewlieni ta’ Bijelo dugme, li kienu meqjusin bħala wieħed mill-aktar gruppi mużikali popolari u importanti tax-xena mużikali Jugoslava. Wara li Bijelo Dugme sfaxxaw, Bregović beda jikkomponi kolonni sonori tal-films. Fost ix-xogħlijiet l-iktar magħrufa tiegħu hemm tlieta mill-films tad-direttur Emir Kusturica (Time of the Gypsies, Arizona Dream u Underground). Għal Time of the Gypsies, Bregović rebaħ il-premju Golden Arena Award fil-Pula Film Festival fl-1990, fost premjijiet oħra. Huwa kien ikkompona wkoll għall-film La Reine Margot, li kien innominat għall-Oscars u għall-film The Serpent's Kiss, li kien ippreżentat fil-Festival tal-Films ta' Cannes.
 Bregović, matul il-karriera twila tiegħu ta' ħames deċenni, ikkompona għal kantanti ta' fama kbira, fosthom Sezen Aksu, Kayah, Iggy Pop, Šaban Bajramović, George Dalaras u Cesária Évora .
 Lista ta' kolonni sonori
 1977 - Butterfly cloud (Leptirov oblak) - Direttur: Zdravko Randić
 1979 - Personal Affairs (Lične stvari) - Direttur: Aleksandar Mandić
 1988 - Time of the Gypsies (Dom za vešanje) - Direttur: Emir Kusturica
 1989 - Kuduz - Direttur: Ademir Kenović
 1990 - Silent Gunpowder (Gluvi barut) - Direttur: Bahrudin Čengić
 1991 - The Serbian Girl (Das Serbische Mädchen) - Direttur: Peter Sehr
 1991 - The Little One (Mala) - Direttur: Predrag Antonijević
 1991 - Čaruga - Direttur: Rajko Grlić
 1993 - Arizona Dream - Direttur: Emir Kusturica
 1993 - Toxic Affair - Direttur: Philoméne Esposito
 1993 - La Nuit sacrée - Direttur: Nicolas Klotz
 1993 - Le Nombril du monde - Direttur: Ariel Zeitoun
 1993 - KIKA - Direttur: Pedro Almodóvar
 1994 - La Reine Margot - Direttur: Patrice Chéreau
 1995 - Underground - Direttur: Emir Kusturica
 1997 - Music for Weddings and Funerals (Musik för bröllop och begravningar) - Direttur: Unni Straume
 1997 - A Chef in Love (Shekvarebuli kulinaris ataserti retsepti) - Direttriċi: Nana Djordjadze
 1997 - The Serpent's Kiss - Direttur: Philippe Rousselot
 1997 - XXL - Direttur: Ariel Zeitoun
 1998 - Train de Vie - Direttur: Radu Mihaileanu
 1999 - The Lost Son - Direttur: Chris Menges
 1999 - Tuvalu - Direttur: Veit Helmer
 1999 - Operation Simoom (Operacja Samum) - Direttur: Władysław Pasikowski
 2000 - 27 Missing Kisses - Direttriċi: Nana Djordjadze
 2000 - Je li prijorelju jasno? - Direttur: Dejan Ačimović
 2005 - The Turkish Gambit (Турецкий гамбит) - Direttur: Dzhanik Faiziyev
 2005 - I giorni dell'abbandono - Direttur: Roberto Faenza
 2006 - Karaula - Direttur: Rajko Grlić
 2006 - Le Lièvre de Vatanen - Direttur: Marc Rivière
 2006 - Borat: Tagħlim Kulturali ta 'l-Amerika għall-Għamla ta' Benefiċċju tan-Nazzjon Glorjuż tal-Każakistan (mużika mhux oriġinali; "Ederlezi" mid-Dom za vešanje)
 2007 - Fly minn Rossinant - Direttriċi: Jacky Stoév
 2008 - Mustafa - Direttur: Can Dündar
 2011 - Baikonur - Direttur: Veit Helmer
 Diskografija
 Soundtracks ta' films oriġinali
 Mhux il-komposizzjonijiet kollha ta' soundtracks tiegħu huma kummerċjalment disponibbli.
 1988: Time of the Gypsies (Kamarad, Diskoton, PolyGram, Komuna)
 1989: Kuduz (Diskoton)
 1993: Toxic Affair (Polygram / Universal)
 1993: Arizona Dream (Kamarad, PolyGram, Komuna)
 1994: La reine Margot (Kamarad, PolyGram, Komuna)
 1995: Underground (Kamarad, PolyGram, Komuna)
 1995: A Chef in Love (Kamarad)
 2000: Tuvalu flimkien ma Jürgen Knieper (United One Records)
 2005: I giorni dell'abbandono with Carmen Consoli
 2006: Le Lièvre de Vatanen (PolyGram)
 2008: Mustafa (Sony Music Entertainment)
 Kumpilazzjonijiet
 Il-kompilazzjonijiet tiegħu jinkludu soundtracks minn xogħlijiet differenti.
 1996: PS (Komuna)
 1998: Ederlezi (PolyGram)
 1999: Magic book (Bravo Records)
 2000: Songbook (Mercury Records, Universal)
 2000: Music for films (PolyGram)
 2009: Welcome to Bregović (Wrasse Records)
 Albums oħra
 1976: Goran Bregović (PGP RTB)
 1991: Paradehtika with Alkistis Protopsalti (Polydor)
 1997: Düğün ve Cenaze with Sezen Aksu (Raks Müzik)
 1997: Thessaloniki – Yannena with Two Canvas Shoes with George Dalaras (Minos-EMI)
 1998: Silence of the Balkans, live in Thessaloniki (Mercury Records)
 1999: Kayah & Bregović with Kayah (ZIC-ZAC)
 2000: Balkanica with Athens Symphony Orchestra (FM Records)
 2001: Krawczyk & Bregović Daj mi drugie życie with Krzysztof Krawczyk (BMG Poland, Rada)
 2002: Tales and Songs from Weddings and Funerals (Mercury)
 2007: Goran Bregović's Karmen with a Happy End (Mercury)
 2009: Alkohol: Šljivovica & Champagne (Kamarad, Mercury)
 2012: Ederlezi x Four (FM Records)
 2012: Champagne for Gypsies (Kamarad, Mercury)
 2017: Three Letters from Sarajevo, Opus 1 (Wrasse Records)
 Unuri u premijiet
 Fil-31 ta' Ġunju 2006 irċieva kopja taċ-ċavetta tal-belt ta' Tirana minn Edi Rama fl-okkażjoni taż-żjara tiegħu fl-Albanija.
 Fl-1990, irċieva l-premju Golden Arena Award għall-aħjar kolonna sonora ta' film, Porin u World Music Award għat-soundtrack ta’ Dom za vešanje.
 Referenzi
 Nies ħajjin
 Twieldu fl-1950
 Nies Bożnijaċi


text:
est un film britannique réalisé par Andrew Hulme, sorti en 2014.
 Synopsis
 Dave, un petit voyou de Londres, est responsable de la mort de son meilleur ami. Rongé par le remords, il se convertit l'islam pour trouver la paix. Mais son passé refait surface.
 Fiche technique
 Titre :
 Réalisation : Andrew Hulme
 Scénario : Martin Askew et Andrew Hulme
 Musique : Kevin Pollard
 Photographie : Mark Wolf
 Montage : Barry Moen
 Production : Christine Alderson
 Société de production : Ipso Facto Productions, B Media Global, Back Up Media, Gloucester Place Films, Millbrook Pictures, National Lottery et Snow in Paradise
 Société de distribution : Le Pacte (France)
 Pays :
 Genre : Thriller
 Durée : 108 minutes
 Dates de sortie :
 : (festival de Cannes),
 :
 Distribution
 Frederick Schmidt : Dave
 Martin Askew : oncle Jimmy
 David Spinx : Micky Young
 Aymen Hamdouchi : Tariq
 Claire-Louise Cordwell : Theresa
 Ashley Chin : Amjad
 Joel Beckett : Kenny
 Clive Brunt : Lee
 John Dagleish : Tony
 Ann Theato : la femme de Micky
 Distinctions
 Le film a été présenté au festival de Cannes 2014 en section Un certain regard et été en compétition pour la Caméra d'or.
 Notes et références
 Liens externes
 Film britannique sorti en 2014
 Thriller (film) britannique


text:
 20.11.2010
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 317/13
 2010 m. liepos 28 d.Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága (Vengrijos Respublika) pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą byloje VALE Építésí Kft.
 (Byla C-378/10)
 ()
 2010/C 317/25
 Proceso kalba: vengrų
 Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas
 Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága
 Šalys pagrindinėje byloje
 Kasatorė: VALE Építésí Kft.
 Prejudiciniai klausimai
 1.
 Ar priimančioji valstybė narė turi atsižvelgti į EB 43 ir EB 48 straipsnius, jei kitoje valstybėje narėje (kilmės valstybė narė) įsteigta bendrovė į ją perkelia savo buveinę, o iš kilmės valstybės narės bendrovių registro dėl šios priežasties yra išbraukiama, bendrovės akcininkai pateikia naujus steigimo dokumentus, parengtus pagal priimančios valstybės narės teisę, ir bendrovė prašo ją įtraukti į priimančios valstybės narės bendrovių registrą pagal šios valstybės teisę?
 2.
 Jei į pirmąjį klausimą būtų atsakyta teigiamai, ar EB 43 ir EB 48 straipsnius reikia aiškinti taip, kad su jais nesuderinami tokie (priimančios) valstybės narės teisės aktai ar praktika, pagal kuriuos atsisakoma pagal kitos (kilmės) valstybės narės teisę teisėtai įsteigtai bendrovei suteikti teisę perkelti buveinę į priimančią valstybę narę ir joje tęsti veiklą pagal tos valstybės teisę?
 3.
 Ar atsakant į antrąjį klausimą reikia atsižvelgti į priežastį, dėl kurios priimanti valstybė narė atsisako prašančiąją bendrovę įtraukti į registrą, ir konkrečiai:
 —
 į tai, kad prašančioji bendrovė priimančioje valstybėje pateiktuose steigimo dokumentuose kilmės valstybėje narėje įsteigtą bendrovę, kuri išbraukta iš tos valstybės bendrovių registro, nurodo kaip teisinį pirmtaką ir prašo, kad tas pirmtakas būtų nurodytas priimančios valstybės bendrovių registre kaip jos teisinis pirmtakas?
 —
 į tai, ar tarptautinio reorganizavimo Bendrijoje atveju priimančioji valstybė, nagrinėdama prašymą įregistruoti bendrovę, privalo atsižvelgti į kilmės valstybės narės teisės aktą, kuriuo remiantis tos valstybės narės bendrovių registre nurodytas buveinės perkėlimo faktas, ir, jei ji turi į tai atsižvelgti, kokiu mastu?
 4.
 Ar priimančioji valstybė narė gali nagrinėti toje valstybėje pateiktą bendrovės, vykdančios tarptautinę reorganizaciją Bendrijoje, prašymą įregistruoti pagal vidaus teisės normas, susijusias su bendrovių reorganizacija nacionaliniu lygmeniu, t. y. ar ji gali reikalauti, kad bendrovė įvykdytų visas sąlygas pagal priimančios valstybės vidaus teisės normas, taikomas reorganizavimo nacionaliniu mastu atveju (pvz., pateikti balansą ir turto aprašą), o gal priešingai, EB 43 ir EB 48 straipsniais reikalaujama, kad ta valstybė atskirtų tarptautinę reorganizaciją Bendrijoje nuo reorganizacijos nacionaliniu lygmeniu ir, jei taip, kokiu mastu?