type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles,20.9.2017.
 COM(2017) 536 final
 2017/0230(COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), Uredba (EU) br. 1094/2010 o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje); Uredba (EU) br. 1095/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala); Uredbe (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala, Uredbe (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo, Uredba (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata; Uredbe (EU) 2015/760 o europskim fondovima za dugoročna ulaganja, Uredba (EU) 2016/1011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova; i Uredbe (EU) 2017/1129 o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja za trgovanje na uređenom tržištu
 (Tekst značajan za EGP)
 {SWD(2017) 308 final}{SWD(2017) 309 final}
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Integrirana financijska tržišta znatno pridonose financiranju europskog gospodarstva i promicanju zapošljavanja i rasta na stabilnoj i održivoj osnovi. Za promicanje financijske integracije i cjelovitosti tržišta uz zaštitu financijske stabilnosti potrebna su zajednička pravila i snažna koordinacija nadzora na unutarnjem tržištu financijskih usluga u EU-u. Reformom svojeg financijskog sustava koja je bila odgovor na financijsku krizu i usklađena s globalnim naporima, EU je uveo jedinstvena pravila o financijskoj regulaciji u Europi i osnovao je europska nadzorna tijela („ESA-e”). Europska nadzorna tijela institucionalni su temelj sveobuhvatnog paketa reformi i bila su od ključne važnosti za osiguravanje uređenih, snažnih i stabilnih financijskih tržišta u cijelom EU-u. Pridonose razvoju i usklađenoj primjeni jedinstvenih pravila, rješavaju prekogranične probleme te tako promiču regulatornu i nadzornu konvergenciju.
 Unatoč mjerama poduzetima nakon krize, postoji znatan potencijal za jačanje regulatorne i nadzorne konvergencije na unutarnjem tržištu. Za učinkovito funkcioniranje integriranih financijskih tržišta potrebni su integriraniji nadzorni sustavi jer centraliziraniji nadzorni sustavi mogu potaknuti integraciju tržišta.
 Stoga je EU pokrenuo daljnju integraciju šireg financijskog sektora na čvrstoj i stabilnoj osnovi. Konkretno, pokrenuta je unija tržišta kapitala kojom su postavljeni temelji za potpuno funkcionalno unutarnje tržište za tržišta kapitala. U tom je kontekstu u Izvješću petorice predsjednika o dovršetku ekonomske i monetarne unije iz lipnja 2015.
 1
 istaknuta potreba za jačanjem nadzornog okvira EU-a te u konačnici za jedinstvenim europskim tijelom za nadzor tržišta kapitala. Komisija je nedavno u svojem dokumentu za razmatranje o produbljenju ekonomske i monetarne unije
 2
 navodi se da bi se preispitivanjem nadzornog okvira EU-a, posebno Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala („ESMA”), trebali ostvariti prvi koraci prema takvom jedinstvenom nadzornom tijelu do 2019. U dokumentu za razmatranje upućen je i poziv da se do 2019. dovrši financijska unija, koja se sastoji od bankarske unije i unije tržišta kapitala, kako bi se zajamčio integritet eura i poboljšalo funkcioniranje europodručja i EU-a u cjelini. Globalna financijska tržišta snažno su međusobno povezana i regulatorni okvir EU-a u velikoj se mjeri temelji na međunarodnim standardima koje su države skupine G20 dogovorile nakon financijske krize. EU nastoji ubrzati dovršetak unije tržišta kapitala te je stoga od ključne važnosti da se nadzorni sustavi EU-a nastave razvijati tako da se omogući iskorištavanje ukupnog potencijala međunarodno integriranih financijskih tržišta i da se istodobno osigura učinkovit nadzor prekograničnih rizika između EU-a i ostatka svijeta te upravljanje tim rizicima. Europska nadzorna tijela u tome imaju ključnu ulogu.
 U konačnici, ti su izazovi za nadzorne sustave u preostalih 27 država članica EU-a još veći zbog odluke Ujedinjene Kraljevine o izlasku iz EU-a. Predstojeći izlazak trenutačno najvećeg financijskog središta EU-a znači da se tržišta kapitala EU27 moraju dodatno razvijati te da je nužno osnažiti nadzorne sustave kako bi se gospodarstvu osigurala adekvatna i stabilna potpora financijskih tržišta.
 Cilj je ovog prijedloga prilagodba i nadogradnja okvira za europska nadzorna tijela kojim bi im se omogućilo preuzimanje veće odgovornosti za nadzor financijskih tržišta. Europska nadzorna tijela moraju biti adekvatno opremljena u smislu ovlasti, upravljanja i financiranja.
 Prvo, pokazalo se da su postojeće ovlasti europskih nadzornih tijela djelomično nedostatne ili nejasno definirane, na primjer kad je riječ o usklađenoj primjeni prava EU-a, izradi stručnih savjeta ili trajnoj potpori odlukama o istovjetnosti, te ih je nužno osnažiti i unaprijediti. Treba preispitati i postojeći opseg mandata europskih nadzornih tijela u skladu s ciljevima politike unije tržišta kapitala. Potrebno je više zajedničkog izravnog nadzora u ciljanim područjima kako bi se osigurala usklađenija nadzorna praksa i provedba propisa EU-a o financijskim uslugama. Nakon preispitivanja uredbi o europskim nadzornim tijelima provedenog 2017. zaključeno je da bi nadzor određenih aktivnosti i subjekata koji su posebno važni za Uniju u cjelini ili u značajnoj mjeri posluju prekogranično umjesto nacionalnih nadležnih tijela trebala obavljati europska nadzorna tijela. Slično bi europska nadzorna tijela trebala više sudjelovati u izdavanju odobrenja za rad i nadzoru subjekata iz zemalja izvan EU-a koji posluju u Uniji.
 Drugo, ovim prijedlogom nastoji se uspostaviti djelotvornije upravljanje europskim nadzornim tijelima. Zbog postojeće strukture motivacije u postupku odlučivanja europskih nadzornih tijela odluke se ne donose, posebno u području regulatorne i nadzorne konvergencije, ili se promiču odluke kojima se prije svega štite nacionalni interesi, a ne na šire interese EU-a. To je u određenoj mjeri posljedica stalne napetosti između europskog mandata europskih nadzornih tijela i nacionalnog mandata nadležnih tijela koja su članovi odbora europskih nadzornih tijela
 3
 . Taj odnos nije dobro usklađen s ciljem nadzorne konvergencije. Za veću ulogu europskih nadzornih tijela u produbljivanju financijske integracije ili jačanju stabilnosti unutarnjeg tržišta bit će potrebne i djelotvornije konvergencijske ovlasti
 4
 .
 Treće, europskim nadzornim tijelima potrebna je odgovarajuća baza za financiranje koja će im omogućiti da sredstva za ostvarivanje ciljeva namijene u skladu sa svojim potrebama. Postojeća proračunska rješenja ograničavaju i dalje će ograničavati aktivnosti europskih nadzornih tijela jer države članice iz različitih razloga možda neće biti voljne dodatno povećati nacionalne doprinose.
 Ovim prijedlogom utvrđuju se specifične izmjene uredaba o europskim nadzornim tijelima
 5
 i različitih sektorskih akata
 6
 kojima se jačaju ovlasti, upravljanje i okvir za financiranje europskih nadzornih tijela jer u tim je područjima potrebno snažnije djelovati kako bi se europskim nadzornim tijelima omogućilo da odgovore na navedene izazove.
 U izvješću o procjeni učinka koji je priložen ovom prijedlogu uzeti su u obzir troškovi i koristi tih izmjena. U izvješću se navodi nekoliko mogućih mjera za jačanje ovlasti europskih nadzornih tijela na razini EU-a, poboljšanje njihova upravljanja (uključujući odlučivanje) te za osiguranje održivog okvira za njihovo financiranje, razmjernog postojećim i budućim zadaćama. U procjeni učinka navedeni su iscrpni dokazi o tome da predložene izmjene djelotvorno pridonose jačanju okvira za europska nadzorna tijela, a time i ukupnoj stabilnosti financijskog sustava EU-a, uz minimalne troškove za opći proračun EU-a i dionike. Predložene izmjene pridonose i daljnjem razvoju i produbljivanju unije tržišta kapitala, u skladu s Komisijinim političkim prioritetima.
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području
 Ovaj prijedlog u skladu je s nizom drugih postojećih odredaba politike EU-a i inicijativama koje su u tijeku čiji je cilj osigurati djelotvorne i učinkovite nadzorne sustave na razini EU-a.
 Od početka financijske krize EU i njegove države članice aktivno rade na temeljitoj reformi financijskog nadzora i regulative. EU je pokrenuo niz reformi u svrhu sigurnijeg, boljeg, transparentnijeg i odgovornijeg financijskog sustava koji pridonosi gospodarstvu i društvu u cjelini. To je uključivalo stvaranje jedinstvenog nadzornog mehanizma, jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog sanacijskog odbora za specifične i autonomne odgovornosti u području nadzora. Prijedlog je usklađen i komplementaran sa zadaćama i funkcijama tih tijela.
 Ovaj prijedlog u skladu je i s jedinstvenim pravilima o financijskim propisima kojima europska nadzorna tijela svojim radom znatno pridonose. Svrha je jedinstvenih pravila uspostaviti zajednička pravila u cijelom EU-u kojima se osiguravaju financijska stabilnost i jednaki uvjeti te visoka razina zaštite potrošača i ulagatelja. Na primjer, prijedlog je u skladu s postojećom direktivom/uredbom o kapitalnim zahtjevima (banke) i Direktivom Solventnost II (društva za osiguranje) čiji je cilj poboljšanje stabilnost financijskog sektora. Prijedlog je u skladu i s postojećim pravnim okvirom za usluge platnog prometa i hipoteke u vezi sa zaštitom potrošača.
 Kada je riječ o inicijativama koje su u tijeku, Komisija danas predlaže i zakonodavnu inicijativu za jačanje europskog odbora za sistemske rizike („ESRB”) koji zajedno s europskim nadzornim tijelima čini europski sustav financijskog nadzora uveden nakon financijske krize. Drugi noviji primjeri uključuju sljedeće: prijedlog Komisije o ciljanim izmjenama EMIR-a
 7
 u cilju jačanja nadzora na razini EU-a u vezi s izdavanjem odobrenja za rad središnjim drugim ugovornim stranama i zahtjeva za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja i prijedlog Komisije o osobnim mirovinskim proizvodima
 8
 kojim se jača uloga EIOPA-e jer joj se dodjeljuju ovlasti za odobravanje tih novih proizvoda kako bi im se dodijelila oznaka visoke kvalitete na paneuropskoj razini i omogućila njihova distribucija u cijelom EU-u.
 Konačno, ovaj prijedlog u skladu je s postojećim odredbama politike EU-a o provedbi i izvršenju odredaba trećih zemalja u financijskom zakonodavstvu EU-a kako je navedeno u radnom dokumentu službi Komisije o istovjetnosti
 9
 . Taj radni dokument službi Komisije sadržava pregled postupka utvrđivanja istovjetnosti zakonodavstva EU-a o financijskim uslugama sa zakonodavstvom trećih zemalja. U njemu se navodi relevantno iskustvo i utvrđuju određena područja kojima treba posvetiti više pozornosti i na koje se ovaj prijedlog odnosi. Uzimajući u obzir ciljeve politike EU-a, dobro porezno upravljanje i suzbijanje pranja novca utemeljeni na globalnim standardima važni su elementi daljnjeg razvoja politike. Kako bi se osigurala usklađenost politike i pojačale zaštitne mjere protiv izbjegavanja plaćanja poreza i pranja novca, Komisija će ta pitanja i dalje uključivati u odgovarajuće propise EU-a, među ostalim u propise o financijskim uslugama, i razmotrit će njihovo uključivanje u postupke utvrđivanja istovjetnosti.
 •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Ovaj prijedlog usklađen je s trajnim naporima koje Komisija ulaže u daljnji razvoj unije tržišta kapitala. Djelotvorniji nadzorni okvir ključni je element integriranijih tržišta kapitala jer se njime pridonosi usklađenijoj provedbi pravila za financijski sektor. U tom kontekstu u Izvješću petorice predsjednika iz lipnja 2015.
 10
 istaknuta je potreba za jačanjem nadzornog okvira EU-a, što u konačnici dovodi do uspostave jedinstvenog europskog tijela za nadzor tržišta kapitala. Potreba za daljnjim razvojem i integracijom tržišta kapitala EU-a istaknuta je i u Komunikaciji o uniji tržišta kapitala iz rujna 2016.
 11
 i Komunikaciji o preispitivanju unije tržišta kapitala sredinom provedbenog razdoblja
 12
 .
 Ovaj prijedlog u skladu je i s obvezama koje je Komisija preuzela u okviru unije tržišta kapitala kako bi odgovorila na dva nova izazova na današnjim tržištima: održivo financiranje i financijsku tehnologiju („FinTech”).
 Kada je riječ o održivom financiranju, Komisija se u okviru inicijative o uniji tržišta kapitala obvezala pojačati vodstvo EU-a u području održivog ulaganja i financiranja. Novi okolišni, socijalni i upravljački rizici mijenjaju financijski sektor i iziskuju prilagodbe nadzornog okvira i pristupa. Nadalje, financijski sektor ima ključnu ulogu u osiguravanju prelaska na energetski učinkovito gospodarstvo s niskim emisijama ugljika. Na razini EU-a nužna je snažna koordinacija i konvergencija nadzornih praksi i održivosti. U tom pogledu ovaj prijedlog usklađen je sa strategijom za energetsku uniju, obvezama EU-a u pogledu kružnog gospodarstva i ciljevima održivog razvoja.
 Europska nadzorna tijela trebala bi pridonositi i iskorištavanju potencijala i mogućnosti financijske tehnologije („FinTech”) te istodobno ublažavati moguće rizike u tom području, na primjer usklađenijom praksom primjene regulatornih zahtjeva. To podrazumijeva bolju integraciju aspekata financijske tehnologije u nadzorne aktivnosti europskih nadzornih tijela. U tom kontekstu prijedlog je usklađen i sa strategijom jedinstvenog digitalnog tržišta. Nove tehnologije mijenjaju financijski sektor. Zbog toga su potrebne i prilagodbe nadzornog okvira i pristupa. Nacionalna nadzorna tijela poduzela su različite inicijative kojima bi se, ne budu li pravilno koordinirane, moglo ugroziti pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Na razini EU-a nužna je snažnija koordinacija i konvergencija nadzornih praksi i tehnoloških inovacija, na primjer uspostavom inovacijskog centra EU-a u europskim nadzornim tijelima.
 Ciljane promjene postojećeg modela upravljanja u skladu su i s naporima Komisije da poboljša rad i poveća neovisnost foruma za donošenje odluka u decentraliziranim agencijama EU-a. Druge europske agencije ili institucije, kao što su Europska središnja banka ili jedinstveni fond za sanaciju, imaju stalno i neovisno pripremno tijelo u području financijskih usluga, koje ima vlastite ovlasti i zadaće i može odlučivati o određenim pitanjima ili sudjelovati u postupku odlučivanja. Uspostava izvršnih odbora europskih nadzornih tijela sa stalnim članovima i isključivim mandatom u skladu je s postojećim zaštitnim mjerama za jačanje dimenzije EU-a u postupku odlučivanja agencija.
 Konačno, kada je riječ o financiranju, iako se većina decentraliziranih agencija EU-a financira iz proračuna EU-a, nekoliko agencija EU-a financira se iz miješanih ili iz potpuno privatnih izvora. U tom pogledu prelazak na doprinose sektora u proračun europskih nadzornih tijela u skladu je s postojećom praksom EU-a.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Pravna osnova za sve izmjene jest članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Ta odredba pravna je osnova za sve uredbe obuhvaćene ovim prijedlogom.
 Predlaže se da se uredbe o osnivanju europskih nadzornih tijela prilagode novim kretanjima kako bi se poboljšalo funkcioniranje europskih nadzornih tijela u interesu konvergencije na unutarnjem tržištu i njegova boljeg funkcioniranja. Analizom koja je provedena u okviru izvješća o procjeni učinka utvrđena su područja pravnog okvira za europska nadzorna tijela koja treba izmijeniti kako bi se poboljšala stabilnost i djelotvornost nadzornih sustava EU-a, a time i financijskog sustava EU-a.
 Nužne su dodatne izmjene sektorskog zakonodavstva kako bi se europskim nadzornim tijelima omogućilo da iskoriste puni potencijal svojih pojačanih ovlasti. Izvješćem o procjeni učinka i pratećom evaluacijom pokazalo se da je djelovanje EU-a opravdano i nužno za rješavanje problema utvrđenih u području ovlasti europskih nadzornih tijela, njihova upravljačkog okvira i okvira za njihovo financiranje.
 •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 Budući da su europska nadzorna tijela Unije, uredbe kojima se ona uređuju može izmijeniti samo zakonodavac Unije. Nadalje, izmjenama se osigurava usklađenije funkcioniranje unutarnjeg tržišta, a to je cilj koji države članice ne mogu pojedinačno ostvariti.
 Kada je riječ o fondovima obuhvaćenima uredbama o EuVECA-u, EuSEF-u i ELTIF-u, uspostavom ESMA-e kao jedinstvenog nadzornog tijela osigurava se usklađena primjena ujednačenih zahtjeva i uvjeta iz triju uredaba u svim državama članicama. Jedinstvenim nadzorom smanjit će se iznos i neujednačenost troškova te vrijeme koje se troši na administraciju i tako će se upraviteljima omogućiti da smanje transakcijske i operativne troškove. Uskladit će se administrativni postupci za izdavanje odobrenja za rad odnosno registraciju fondova EuVECA, EuSEF i ELTIF i poboljšat će se jednaki uvjeti centraliziranjem njihova nadzora neovisno o mjestu poslovnog nastana fondova. Jedinstvenim nadzorom dodatno će se podupirati integracija tržišta u tim sektorima, a navedenim fondovima pojačat će se tržišno financiranje gospodarstva EU-a.
 Kada je riječ o uredbi/direktivi o tržištima financijskih instrumenata i o ključnim referentnim vrijednostima, usluge dostave podataka po svojoj su prirodi djelatnost koja se obavlja u cijeloj Uniji te države članice ne mogu samostalno riješiti nastale regulatorne i nadzorne probleme.
 ESMA-ina nova koordinacijska funkcija već je definirana u uredbi o ESMA-i i odgovarajućim zakonodavnim aktima Unije. Stoga se može pojačati samo izmjenama prava Unije.
 U pogledu Uredbe o referentnim vrijednostima, ključne referentne vrijednosti od velike su ekonomske važnosti jer se upotrebljavaju u financijskim instrumentima (posebno u izvedenicama) i financijskim ugovorima te ih upotrebljavaju investicijski fondovi u cijeloj Uniji. Zahtjev za osnivanje kolegija nadzornih tijela za neke od ključnih referentnih vrijednosti barem iz država članica administratora referentnih vrijednosti i nadziranih doprinositelja referentnih vrijednosti već upućuje na činjenicu da te referentne vrijednosti ne može nadzirati jedno nacionalno nadzorno tijelo i stoga je nužno uspostaviti potrebne mehanizme na razini Unije.
 ESMA-in izravni nadzor svih administratora ključnih referentnih vrijednosti proporcionalna je mjera jer su te referentne vrijednosti od ključne važnosti za Uniju, a postojeći su kolegiji nadzornih tijela veliki te postoji rizik njihove nedovoljne fleksibilnosti u kriznoj situaciji.
 Referentne vrijednosti predviđene u trećim zemljama mogu se upotrebljavati u Uniji ako ih priznaje ili prihvaća nadležno tijelo u Uniji ili se regulatorni i nadzorni sustav države u kojoj se nalaze mora priznati jednakovrijednim sustavu uspostavljenom Uredbom o referentnim vrijednostima. Dok odluku o istovjetnosti donosi Komisija, a nadzorno tijelo treće zemlje mora uspostaviti mehanizme za suradnju s ESMA-om, o prihvaćanju i priznavanju odlučuju nacionalna nadležna tijela. Stoga takve zahtjeve moraju rješavati brojna nacionalna nadležna tijela i to stvara rizik da će administratori referentnih vrijednosti iz treće zemlje pokušati odabrati nacionalno nadležno tijelo koje je liberalnije u donošenju odluka i nadzoru administratora (traženje najpovoljnijeg pravnog sustava). Budući da se administrator nalazi u trećoj zemlji, ne primjenjuje se glavni argument za nacionalni nadzor, odnosno blizina nadziranih subjekata. Uspostavom ESMA-e kao nadležnog tijela za administratore referentnih vrijednosti treće zemlje povećala bi se učinkovitost, smanjio bi se rizik od traženja najpovoljnijeg pravnog sustava i razlike u nadzoru tih subjekata. Međutim, to se ne može ostvariti samostalnim djelovanjem država članica.
 Kako bi se osigurao ESMA-in kapacitet za izravni nadzor određenih administratora referentnih vrijednosti, nužno je izmijeniti Uredbu o referentnim vrijednostima nizom delegiranih akata kojima se dodatno određuju neke odredbe te Uredbe.
 Kada je riječ o Uredbi o prospektu, ESMA je od 2011. uložila mnogo vremena i truda u promicanje regulatorne konvergencije među nacionalnim nadležnim tijelima u pogledu kontrole i odobravanja prospekata. Zbog toga se organiziraju „nadzorni sastanci” na kojima se utvrđuju zajednički dogovorena načela koja nacionalna nadležna tijela trebaju primjenjivati pri odobravanju prospekata. ESMA je 2012. i 2015. provela dva stručna pregleda postupka odobravanja prospekta kada su se pojavili dokazi o različitoj praksi u državama članicama. Iako su te mjere bile korisne, njima se nije potpuno ostvario cilj promicanja potpune nadzorne konvergencije i, s obzirom na mogućnost izdavatelja da u određenim slučajevima izaberu nadležno tijelo koje će odobriti njihov prospekt, daljnje postojanje različite prakse nacionalnih nadležnih tijela još uvijek ostavlja prostora za regulatornu arbitražu i neučinkovitost.
 Komisija je utvrdila određene vrste prospekata koji zbog prirode predmetnih vrijednosnih papira i njihovih izdavatelja uključuju prekograničnu dimenziju unutar Unije, stupanj tehničke složenosti i moguće rizike od regulatorne arbitraže koji su takvi da bi se centraliziranim ESMA-ini nadzorom ostvarili djelotvorniji i učinkovitiji rezultati nego njihovim nadzorom na nacionalnoj razini. To su prospekti na veliko za nevlasničke vrijednosne papire koji se nude samo kvalificiranim ulagateljima, prospekti koji se odnose na posebne vrste složenih vrijednosnih papira, kao što su vrijednosni papiri osigurani imovinom ili oni koje su sastavili specijalizirani izdavatelji te prospekti koje su sastavili izdavatelji iz treće zemlje u skladu s Uredbom (EU) 2017/1129.
 Centralizacijom njihova odobravanja te svim povezanim nadzornim aktivnostima i aktivnostima izvršenja na razini ESMA-e pojačat će se kvaliteta, usklađenost i učinkovitost nadzora u Uniji, stvorit će se jednaki uvjeti za izdavatelje i skratiti rok za izdavanje odobrenja. Izbjeći će se potreba odabira „države članice domaćina” i spriječit će se traženje najpovoljnijeg pravnog sustava.
 •Proporcionalnost
 Ovim prijedlogom uvode se ciljane promjene kojima se osnažuje nadzorni okvir EU-a kako bi se poboljšala održivost, stabilnost i djelotvornost financijskog sustava u cijelom EU-u i unaprijedila zaštita potrošača i ulagatelja. U tu svrhu prijedlogom se utvrđuju ciljane i dobro definirane promjene nadzornog okvira na razini EU-a uvođenjem djelotvornijeg i učinkovitijeg upravljanja. Ponovno se definiraju postojeće zadaće i ovlasti europskih nadzornih tijela i dodjeljuju im se nove ovlasti kako bi im se omogućilo da se nose s promjenama, uključujući u području tehnologije, ali i da rješavaju pitanja daljnjeg povećanja prekograničnih aktivnosti unutar EU-a i vjerojatne daljnje integracije između financijskih tržišta EU-a i ostatka svijeta. Nadalje, prijedlog sadržava prilagođeni sustav financiranja kako bi se osiguralo održivo i proporcionalno financiranje europskih nadzornih tijela, usklađeno s njihovim zadaćama.
 Kada je riječ o posebnim aktima za određeni sektor, predložene izmjene u suštini su ograničene na uvođenje izravnog ESMA-ina nadzora. Odabrane su u skladu s posebnostima predmetnih sektora. Nadalje, nužno je uskladiti izmjene takozvane Uredbe MIFIR s ograničenim izmjenama Uredbe 2009/138/EZ („Solventnost II”). Stoga se predlaže i zasebni prijedlog o izmjeni te direktive.
 Nijednim od predloženih elemenata ne prelazi se ono što je nužno za ostvarivanje utvrđenih ciljeva.
 Nadalje, u skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenom u Ugovoru, sadržaj i oblik djelovanja i mjera europskih nadzornih tijela ne prekoračuju ono što je nužno za ostvarivanje ciljeva ove Uredbe i proporcionalni su prirodi, opsegu i složenosti rizika svojstvenih financijskoj djelatnosti ili poslovanju institucija ili poduzeća na koja utječe postupanje relevantnih europskih nadzornih tijela.
 •Odabir instrumenta
 Ovim prijedlogom mijenjaju se postojeće uredbe o europskim nadzornim tijelima i različiti sektorski financijski propisi
 13
 . Svi akti koji se mijenjaju ovim prijedlogom u obliku su uredbi. Odgovarajuće izmjene stoga se predlažu kao jedinstvena (omnibus) uredba o izmjenama.
 Nadalje, predlaže se izmjena Direktive o tržištima financijskih instrumenata
 14
 (uglavnom radi usklađivanja s izmjenama takozvane Uredbe MIFIR) i uvođenje ograničenih izmjena u Direktivu 2009/138/EZ („Solventnost II”). U te dvije svrhe zasebno se predlaže Direktiva o izmjenama.
 Konačno, Komisija u zasebnom dokumentu prilagođava i svoj nedavni prijedlog uredbe o izmjeni ESMA-e i EMIR-a
 15
 .
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 •Ex post evaluacije / provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva
 Procjenom učinka i evaluacijom koje prate ovaj prijedlog osigurava se analiza postojećeg okvira za europska nadzorna tijela kako bi se utvrdilo je li se njime europskim nadzornim tijelima omogućilo da ispune svoj cilj održivog jačanja stabilnosti i djelotvornosti financijskog sustava i zaštite potrošača i ulagatelja.
 Kada je riječ o djelotvornosti i učinkovitosti europskih nadzornih tijela, zaključak je provedene analize da su europska nadzorna tijela općenito ispunila svoje sadašnje ciljeve. Međutim, potrebna su ciljana poboljšanja za suočavanje s budućim izazovima. U analizi je posebno zaključeno sljedeće:
 (a)ovlasti europskih nadzornih tijela mogle bi se pojačati u određenim područjima kako bi se osiguralo bolje izvršavanje zadaća. To bi moglo dovesti do boljih regulatornih i nadzornih rezultata za sve potrošače koji su sudionici na tržištu u cijelom EU-u i do djelotvornijeg i učinkovitijeg ublažavanja prekograničnih rizika;
 (b)postojeći okvir za upravljanje europskim nadzornim tijelima otežava rješavanje sukoba između interesa EU-a i nacionalnih interesa zbog čega nastaje rizik donošenja odluka europskih nadzornih tijela koje nisu uvijek u zajedničkom interesu EU-a, odgađanja donošenja odluka i neravnoteže zbog nepostupanja, posebno u pogledu neregulatornih aktivnosti (obvezujuće posredovanje, povrede postupaka iz zakonodavstva EU-a, pokretanje stručnih pregleda);
 (c)postojeći okvir za financiranje nije proporcionalan zadaćama koje obavljaju europska nadzorna tijela, a ubuduće će biti još manje proporcionalan s obzirom na zadaće koje će europska nadzorna tijela obavljati u budućnosti; čini se također da dovodi do nejednakih doprinosa nacionalnih nadležnih tijela koja nije lako obrazložiti.
 Kada je riječ o usklađenosti, rad europskih nadzornih tijela na regulatornim pitanjima potpuno je u skladu s izgradnjom šireg nadzornog okvira EU-a. Usklađen je i s dovršetkom jedinstvenih pravila. Međutim, zbog ograničenja koja su posljedica strukture upravljanja i financiranja i djelotvornosti ovlasti europskih nadzornih tijela ona se nisu mogla u dovoljnoj mjeri usredotočiti na promicanje usklađene primjene relevantnog zakonodavstva o financijskim uslugama koje je donio EU.
 Kada je riječ o relevantnosti, zaključak je analize da je okvir za europska nadzorna tijela relevantan.
 Konačno, okvirom za europska nadzorna tijela nedvojbeno se stvara dodana vrijednost za EU jer je njihova rad nužan za promicanje jedinstvenog tržišta financijskih usluga.
 •Savjetovanja s dionicima
 Službe Komisije provele su u proljeće 2017. sveobuhvatno javno savjetovanje o radu europskih nadzornih tijela. Tijekom savjetovanja dostavljeno je oko 230 odgovora. Pristigli su odgovori od različitih skupina ispitanika: 26 % javna tijela i međunarodne organizacije, 71 % organizacije ili trgovačka društva i 3 % privatne osobe.
 Zaprimljen je određeni broj primjedbi, stajališta i odgovora izvan javnog savjetovanja, uključujući službena stajališta nekih vlada. Iako nisu uključeni u statističke podatke iz ankete EU-a, uzeti su u obzir u analizi ovog prijedloga.
 Ispitanici smatraju da je uspostava europskih nadzornih tijela važno poboljšanje i važan napredak prema nadzornoj konvergenciji u Uniji. Većina podupire veću ulogu europskih nadzornih tijela u poboljšanju nadzorne konvergencije. Mnogi dionici potvrđuju da uvođenje unije tržišta kapitala i odluka UK-a o izlasku iz Unije stvaraju novo stanje zbog kojeg treba razmisliti o jačanju nadzora na razini EU-a, posebno u pogledu prekograničnih aktivnosti i istovjetnosti s trećim zemljama.
 Kada je riječ o ovlastima europskih nadzornih tijela, iako se mnogi ispitanici protive znatnom povećanju ovlasti europskih nadzornih tijela u ovoj fazi, neki priznaju njihovu ograničenost i željeli bi vidjeti ciljana poboljšanja. Mnogi ispitanici tvrde da su raspoloživi alati u načelu dostatni i da bi ih trebalo bolje i potpunije iskoristiti. Snažno se podupire proširenje/pojašnjenje ovlasti za nadzor istovjetnosti.
 Organizacije potrošača uočile su znatne nedostatke u provedbi pravila o zaštiti potrošača koje smatraju nedjelotvornim ili odvojenim od najvećih problema na nacionalnoj razini. Smatraju da je potrebno proširiti područja djelovanja europskih nadzornih tijela u području zaštite potrošača. Većina ispitanika tvrdi da je teško osigurati odgovarajuću ravnotežu u interesnim skupinama europskih nadzornih tijela i zemljopisnu ravnotežu. Predstavnici potrošača i korisnika žale se da predstavnika financijskih institucija ima više i da stoga mišljenja interesnih skupina nisu uravnotežena. Neke organizacije smatraju da bi se ovlasti europskih nadzornih tijela za zabranu proizvoda trebale proširiti na proizvode koji bi mogli naštetiti potrošačima.
 Sudionici u javnom savjetovanju o europskim nadzornim tijelima izričito podupiru izravni nadzor na razini klirinških kuća središnjih drugih ugovornih strana
 16
 i pružatelja usluga dostave podataka koji pružaju usluge u cijelom EU-u, a ne samo na posebnim nacionalnim tržištima. Mnogi ispitanici nisu odgovorili na pitanje o izravnom nadzoru. Neki su odgovorili na pitanje o tome treba li ESMA-i povjeriti izravni nadzor paneuropskih zajedničkih ulagačkih fondova i podupirati ih, ali većina ne razumije razliku između različitih vrsta fondova.
 Mišljenja kojima se izražava protivljenje proširenju izravnog nadzora ESMA-e na nova područja temelje se uglavnom na sljedećim argumentima: nacionalni nadzor smatra se najprimjerenijim za različite tržišne strukture država članica. Nadzor ESMA-e mogao bi biti u sukobu s nacionalnom nadležnošću za zaštitu malih ulagatelja i financijsku stabilnost te za oporezivanje, parničenje i rješavanje sukoba. Spominju se i operativne poteškoće, kao što su kontrola lokalnih zahtjeva povezanih s mehanizmima distribucije ili stavljanja na tržište. Umjesto toga trebalo bi bolje istražiti postojeće alate za osiguravanje nadzorne konvergencije u cilju razvoja integriranih tržišta kapitala.
 Glavni argumenti u prilog izravnom ESMA-inu nadzoru su sljedeći: neki ispitanici prepoznaju moguće koristi nadzora ESMA-ina nad subjektima ili instrumentima s paneuropskom dimenzijom čime bi se omogućilo uklanjanje razlika u nadzornoj praksi, ali ne bi se spriječilo razmatranje različitih tržišnih struktura, ovisno o slučaju. Smatraju da su takva rješenja primjerena za rješavanje problema rascjepkanosti zbog različite primjene relevantnih pravila EU-a i za osiguravanje od rizika regulatorne arbitraže, koji obilježavaju postojeći sustav.
 U području upravljanja europskim nadzornim tijelima općenito, dionici smatraju da su odbori i predsjednici odbora europskih nadzornih tijela bili uspješni. Oko polovine ispitanika smatra da postoji dodana vrijednost promjena u upravljanju navedenih u dokumentu koji je predmet javnog savjetovanja. Iako većina javnih tijela ne podržava promjene u upravljanju europskim nadzornim tijelima, neka od tih mišljenja mogu se u određenoj mjeri pripisati želji za smanjenjem njihova utjecaja.
 Varira potpora dodavanju neovisnih članova s glasačkim pravima i posebnih zadaća odborima europskih nadzornih tijela. Iako se javni sektor tome uglavnom protivi (iako ih pola nije ni odgovorilo), mišljenja privatnog sektora podijeljena su i nekoliko ispitanika ističe sukobe interesa koji su svojstveni trenutačnom sastavu. Kada je riječ o osnaživanju predsjednika, većina, uglavnom javna tijela, tome se protivi, dok većina sektorskih udruženja podržava poboljšanja.
 Kada je riječ o financiranju, mnogi dionici priznaju postojeća financijska ograničenja europskih nadzornih tijela kao i ograničenja u proračunu EU-a i nacionalnim proračunima. Brojni ispitanici slažu se da će europskim nadzornim tijelima trebati prikladno i održivo financiranje kako bi mogli ispuniti ambiciozne ciljeve i pojačati svoje operacije. Mnogi ispitanici napominju da bi razina financiranja europskih nadzornih tijela trebala ovisiti o njihovim odgovornostima i temeljiti se na rezultatu preispitivanja europskih nadzornih tijela.
 Otprilike polovina ispitanika izrazilo je mišljenje o tome treba li sektor potpuno ili djelomično financirati europska nadzorna tijela. Velika većina ne podupire reviziju postojećeg okvira za financiranje koja podrazumijeva zamjenu doprinosa nacionalnog nadležnog tijela doprinosima sektora. Iako je još uvijek manjinska, povećana je potpora sustavu koji sektor djelomično financira.
 •Procjena učinka
 Komisija je provela procjenu učinka relevantnih opcija politike. Te su se opcije ocjenjivale u odnosu na ključni opći cilj održivog jačanja stabilnosti i djelotvornosti financijskog sustava u cijelom EU-u i jačanja zaštite potrošača i ulagatelja.
 Pripremajući se za procjenu učinka Komisija je provela evaluaciju rada europskih nadzornih tijela kojom su utvrđeni neki važni nedostaci, a to su: (a) nedostatno definirane ovlasti kojima se osigurava djelotvoran nadzor u skladu s istim standardima u cijelom EU-u; (b) izostanak ovlasti za učinkovito ublažavanje prekograničnih rizika koji se odnose na međusobnu povezanost u EU-u te između EU-a i ostatka svijeta; (c) upravljački okvir zbog kojeg se ne usklađuju poticaji u postupku odlučivanja i (d) okvir za financiranje kojim se ne osiguravaju dostatna sredstva za zadaće dodijeljene europskim nadzornim tijelima.
 Procjenom učinka obuhvaćena su sljedeća područja: (1) ovlasti; (2) upravljanje i (3) financiranje europskih nadzornih tijela u cilju uklanjanja utvrđenih nedostataka i suočavanja s novim izazovima, kao što su regulatorna i nadzorna konvergencija. Nedostaci u pogledu upravljanja i financiranja zajednički su svim trima europskim nadzornim tijelima jer primjenjuju ista pravila. Promjene njihovih ovlasti uglavnom se odnose na specifične sektore za ESMA-u te na praćenje nadzorne konvergencije za sva europska nadzorna tijela.
 Ocijenjene su sljedeće opcije:
 Upravljanje: (a) bez poduzimanja mjera politike; bez promjena postojeće upravljačke strukture; (b) ciljane promjene postojećeg modela upravljanja, kao što je razlikovanje ovlasti za donošenje odluka prema njihovoj prirodi, jačanje postupka odabira predsjednika i (c) uvođenje neovisnih, stalnih članova (bez prava glasa) u nadzorni odbor.
 Ovlasti: (a) bez poduzimanja mjera politike; postojeće ovlasti u pogledu regulatorne i nadzorne konvergencije ostaju nepromijenjene, kao i ESMA-ine odgovornosti za izravni nadzor; (b) opcija kojom se objašnjavaju neke postojeće ovlasti i jača praćenje; (c) opcija kojom se objašnjavaju neke postojeće ovlasti i ESMA-i daju dodatne ovlasti za izravni nadzor u ciljanim područjima i (d) centralizacija nadzora financijskih usluga, bankarstva i osiguranja u tri europska nadzorna tijela.
 Financiranje: (a) bez poduzimanja mjera politike
 17
 ; (b) prilagođeno javno financiranje kojim se uzima u obzir veličina nacionalnog financijskog sektora u svakoj državi članici; (c) miješano javno-privatno financiranje kojim se doprinosi nacionalnih nadležnih tijela zamjenjuju doprinosima domaćeg privatnog sektora i (d) sustav financiranja koji u cijelosti financira privatni sektor.
 Prethodno navedene opcije zatim su uspoređene primjenom različitih kriterija
 18
 kako bi se utvrdile one kojima se na najbolji način uklanjaju nedostaci utvrđeni u definiciji problema u procjeni učinka i evaluaciji,
 Na temelju te analize,
 ·u području upravljanja najprihvatljivijom opcijom neovisni članovi s glasačkim pravima uključuju se u postupak odlučivanja, zajedno s nacionalnim nadležnim tijelima; uvodi se novi postupak imenovanja i utvrđivanja uloge predsjednika, a upravni odbor zamjenjuje se neovisnim izvršnim odborom koji se sastoji od stalnih članova koji se imenuju u otvorenom postupku,
 ·što se tiče ovlasti, najprihvatljivijom opcijom objašnjavaju se neke ovlasti, kao što je formalna uloga europskih nadzornih tijela u trajnom praćenju postupka utvrđivanja istovjetnosti, unapređenje kapaciteta europskih nadzornih tijela za osiguranje pravilne primjene prava Unije te prijenos nadzornih ovlasti na europska nadzorna tijela u ciljanim područjima koja su uglavnom relevantna za treće zemlje ili prekogranične aktivnosti,
 ·što se tiče financiranja, najprihvatljivijom opcijom zadržava se postojeći godišnji doprinos EU-a proračunu europskih nadzornih tijela, ali se preostalo financiranje sredstvima nacionalnih nadležnih tijela zamjenjuje financiranjem iz privatnog sektora.
 Prednost je dana opcijama kojima se najbolje osigurava kapacitet europskih nadzornih tijela za rastuće radno opterećenje i uzimaju u obzir promjene nadzornog okvira koje proizlaze iz sektorskih propisa. Nadalje, najprihvatljivije opcije uglavnom su usmjerene na ciljane promjene postojećeg sustava, a ne na potpunu reformu. To je u skladu sa zaključkom evaluacije o tome da je okvir za europska nadzorna tijela relativno dobro funkcionirao s obzirom na značajne izazove s kojima su se suočavala i dostupna sredstva za izvršenje njihovih mandata.
 Procjenom učinka preispitan je i kumulativni učinak najprihvatljivijih opcija, u kvalitativnom i kvantitativnom smislu. Analiza upućuje na to da će se primjenom najprihvatljivijih opcija europskim nadzornim tijelima olakšati ispunjavanje njihovih postojećih mandata i osigurati veća nadzorna konvergencija, uz pripremu regulatornih proizvoda.
 Konkretno, bolji rezultati rada europskih nadzornih tijela očekuju se iz tri razloga: prvo, struktura poticaja u upravljanju europskim nadzornim tijelima poboljšat će se uspostavom ravnoteže između poticaja za zaštitu nacionalnih interesa u postupku odlučivanja posebno u cilju djelotvornije primjene ovlasti za promicanje regulatorne i nadzorne konvergencije. Drugo, odlukom o smanjenju ovisnosti o javnom financiranju sredstvima nacionalnih nadležnih tijela, koje će se dopuniti sredstvima iz privatnog sektora, europskim nadzornim tijelima mogu se osigurati dostatna sredstva za izvršavanje njihovih postojećih zadaća i za lakšu prilagodbu budućim promjenama. Konačno, ciljanim izmjenama određenih dijelova ovlasti europskih nadzornih tijela može se osigurati djelotvorno i učinkovito izvršavanje zadaća europskih nadzornih tijela na temelju iskustva stečenog tijekom šest godina njihova postojanja i promjena na različitim financijskim tržištima i u zakonodavstvu EU-a. Te ciljane promjene usklađene su i sa mišljenjem dionika o tome da je veća koordinacijska uloga europskih nadzornih tijela opravdana te da bi europska nadzorna tijela trebala bolje iskoristiti svoje postojeće ovlasti.
 Kada je riječ o neto učinku u smislu troškova raznih dionika i uz iznimku dodjele izravnih ovlasti ESMA-i, očekuje se da će najprihvatljivije opcije imati ograničeni učinak na privatni sektor jer bi se smanjio njihov doprinos nacionalnim tijelima koja se financiraju iz privatnih izvora s obzirom na to da nacionalna nadležna tijela više ne bi morala uplaćivati doprinose u godišnji proračun europskih nadzornih tijela. Neutralan je neto učinak na proračun EU-a, iako će tijekom prvih godina nakon donošenja prijedloga biti potrebno pretfinanciranje iz proračuna EU-a, ali će ti iznosi pretfinanciranja biti vraćeni u proračun EU-a nakon stupanja na snagu novog sustava financiranja. Nadalje, neutralan je i neto učinak na nacionalna nadležna tijela jer će nacionalna nadležna tijela s jedne strane prestati pridonositi financiranju europskih nadzornih tijela, a s druge strane bi trebala (proporcionalno) smanjiti svoje potrebe za prihodima za pokrivanje tih troškova. Ne očekuje se učinak na potrošače u smislu troškova.
 Procjena učinka dostavljena je Odboru za regulatorni nadzor („RSB”) 14. lipnja 2017. Odbor za regulatorni nadzor dao je negativno mišljenje o procjeni učinka i predložio je niz poboljšanja. Dokument je na odgovarajući način revidiran i ponovno dostavljen 19. srpnja. Odbor za regulatorni nadzor dao je 27. srpnja pozitivno mišljenje s rezervom, navodeći poboljšanja koja su uzeta u obzir u mjeri u kojoj je to bilo moguće. Na temelju primjedbi Odbora za regulatorni nadzor u procjenu učinka uvedene su sljedeće ključne promjene:
 1. Trebalo bi izraditi analizu izazova za nadzorne sustave koji su povezani s vjerojatnim razvojem tržišta bankarstva, osiguranja i vrijednosnih papira tijekom sljedećih godina. Trebalo bi uključiti različite učinke povlačenja UK-a iz EU-a na ključne aktivnosti europskih nadzornih tijela.
 Procjena učinka revidirana je kako bi se jasnije objasnilo da se inicijativom politike pridonosi jedinstvenom tržištu EU-a i njegovoj integraciji te da se temelji na preuzetoj obvezi najavljenoj u Izvješću petorice predsjednika i obvezi koja je nedavno navedena u dokumentu za razmatranje o produbljenju ekonomske i monetarne unije
 19
 o napredovanju prema pravoj financijskoj uniji, što uključuje jedinstveno nadzorno tijelo za tržišta kapitala. Izazovi za ekonomsku i monetarnu uniju općenito i posebno za njezina financijska tržišta navedeni u tim dokumentima referentni su okvir za procjenu učinka. U glavnim poglavljima procjene učinka snažnije je naglašen odlazak Ujedinjene Kraljevine i njegove posljedice.
 2. Trebalo bi izraditi procjenu troškova i manjka sredstava za financiranje europskih nadzornih tijela koji se spominju u osnovnoj i različitim opcijama.
 Detaljnije su obrađeni i kvantificirani resursi potrebni europskim nadzornim tijelima za preuzimanje dodatnih zadaća (izravne i neizravne ovlasti); učinak na resurse zbog promjena u upravljanju i zbog promjena u načinu financiranja neizravnog nadzora.
 Objašnjena je razlika između troškova izravnog i neizravnog nadzora i ostalih aktivnosti i bolje je objašnjeno tko snosi trošak najprihvatljivijih opcija.
 Dodatno su razrađeni neto učinci (u smislu troškova) najprihvatljivijih opcija kako bi se bolje obradio problem manjka sredstava za financiranje i učinka ukupnih troškova nadzora na sektor.
 Konkretno,
 1.tablica s pregledom troškova ažurirana je u skladu s zakonodavnim financijskim planom. Sada imamo vrlo detaljnu procjenu troškova i učinka obiju promjena na postojeći okvir za europska nadzorna tijela i nove izravne ovlasti;
 2.potpuno je prerađen odjeljak koji sadržava usporedbu opcija financiranja, kako je zatraženo, kako bi se prikazali svi troškovi i koristi 3. opcije, posebno u odnosu na osnovnu i 2. opciju;
 3.odjeljak o mehanizmu naplate potpuno je prerađen radi usklađenja s međunarodnim računovodstvenim standardima i dodan je glavnom tekstu jer je to dio zakonodavnog prijedloga.
 U ovoj fazi neto učinak na pojedine sektore nije bilo moguće podrobno procijeniti jer on ovisi o modelu koji se primjenjivao za financiranje nacionalnih nadležnih tijela u državi članici. Na primjer, ako sudionici na tržištu u određenoj državi članici trenutačno ne plaćaju za nadzor koji se nad njima provodi (tj. u slučaju nacionalnih nadležnih tijela koja se u cijelosti financiraju javnim sredstvima), onda bi, po definiciji, metodologija alokacije za najprihvatljiviju opciju uzrokovala veće troškova za te sudionike na tržištu u korist poreznih obveznika i nacionalnih proračuna u tim državama članicama. Istodobno, ako sudionici na tržištu već uplaćuju doprinos za europska nadzorna tijela u proračune nacionalnih nadležnih tijela onda bi neto učinak (dodatni trošak/korist) ovisio o različitim metodologijama koje nacionalna nadležna tijela primjenjuju za obračun naknada od pojedinačnih subjekata i o ponderima koje primjenjuju na subjekte za financiranje europskih nadzornih tijela. U tom slučaju, za preciznu, pouzdanu procjenu dodatnog troška/koristi u cijelom EU-u potrebna je detaljna usporedna analiza u kojoj bi trebala sudjelovati nacionalna nadležna tijela koja primjenjuju svoje metodologije za alokaciju naknada. U svakom slučaju, opravdano se smatra da bi uvođenje jednakih uvjeta na cijelom jedinstvenom tržištu s ujednačenim mehanizmom za utvrđivanje naknada među financijskim subjektima u konačnici koristilo svim sudionicima na tržištu. Nadalje, treba napomenuti da iznosi potrebni za financiranje europskih nadzornih tijela u načelu ne bi trebali biti prijetnja operativnim modelima pojedinih subjekata.
 3. Trebalo bi doraditi usporedbu opcija i izbor najprihvatljivije opcije trebalo bi bolje potkrijepiti dostupnim dokazima i analizom.
 U mjeri u kojoj je to bilo moguće, detaljnije su opisane opcije i dorađena je analiza, posebno u dijelovima koji se podnose na ovlasti i financiranje, ali i u dijelu koji se odnosi na upravljanje.
 Obrazloženje ovlasti potkrijepljeno je dodatnim informacijama i argumentima u prilogu procjeni učinka. Nedostatak dokaza u prilog najprihvatljivijoj opciji u odjeljku o ovlastima može se u nekim slučajevima objasniti činjenicom da je smjer politike u nekim slučajevima motiviran političkom odlukom.
 Obrazloženje opcija u odjeljku o upravljanju opširno je objašnjeno i potkrijepljeno primjerima i dokazima te rezultatima evaluacija koje su proveli Europski parlament i Komisija. Zbog prirode definiranog problema u području upravljanja teško je dobiti čvrste i provjerljive dokaze.
 Kada je riječ o financiranju, na primjer, odjeljak o najprihvatljivijoj, odnosno 3. opciji, poboljšan je dodatnim elementima procjene i postojeći su argumenti bolje objašnjeni.
 4. Evaluaciju bi trebalo potkrijepiti s više dokaza.
 Evaluacija je revidirana kako bi se bolje objasnila razlika između procjene i argumentacije povezane s uredskim radom na temelju mišljenja prikupljenih tijekom savjetovanja s dionicima. Dodano je više obrazloženja i, kad je to bilo moguće, više dokaza za poboljšanje evaluacije. Postoje ograničenja u pogledu primijenjene vrste dokaza; neki dijelovi evaluacije u velikoj se mjeri oslanjaju na nepouzdane dokaze i iskustva dionika s europskim nadzornim tijelima. To se nastojalo nadoknaditi brojnim primjerima iz različitih izvora informacija; vidjeti, na primjer, odjeljak o upravljanju. Drugi dijelovi, kao što je financiranje, više se oslanjaju na upućivanja i argumente potkrijepljene dokazima.
 Evaluacija je i retroaktivni postupak kojim se prethodne godine uspoređuju s osnovnim scenarijem, odnosno onim u kojem europska nadzorna tijela ne postoje. Evaluacija je stoga po svojoj prirodi manje usredotočena na potrebu za novim, dodatnim ovlastima izravnog nadzora koje su ESMA-i potrebne.
 •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje
 Prijedlog nije povezan s REFIT-om ili postupkom pojednostavnjivanja. Cilj je ovog prijedloga poboljšati okvir za europska nadzorna tijela i osnažiti postojeće nadzorne sustave. Predloženim promjenama ovlasti, upravljačkog okvira i sustava financiranja europskih nadzornih tijela trebala bi se poboljšati djelotvornost i učinkovitost nadzora na razini EU-a. Boljim okvirom za europska nadzorna tijela poboljšat će se pravna i gospodarska sigurnost te financijska stabilnost i ograničenje rizika. To je u skladu s Komisijinim planom za bolju regulativu.
 Inicijativom se ukida udvostručavanje zadaća među nacionalnim tijelima jer se ovim prijedlogom neke nadzorne aktivnosti centraliziraju u ESMA-i na razini EU-a. Rezultat bi trebala biti ekonomija razmjera na razini EU-a i smanjena potreba za namjenskim sredstvima na nacionalnoj razini. Kada je riječ o financijskim institucijama i sudionicima na financijskom tržištu, oni bi uglavnom trebali imati koristi od manjeg administrativnog opterećenja zbog uvođenja jedinstvenog nadzornog tijela u određenim područjima.
 •Temeljna prava
 Prijedlogom se poštuju temeljna prava i načela posebno iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Njime se posebno pridonosi cilju visoke razine zaštite okoliša u skladu s načelom održivog razvoja iz članka 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima
 20
 .
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Postojeći način financiranja europskih nadzornih tijela temelji se na općem doprinosu iz općeg proračuna EU-a (40 %) i na doprinosima nacionalnih nadležnih tijela (60 %). Ta je podjela malo drugačija za ESMA-u jer subjekti koji su pod izravnim ESMA-inim nadzorom (kao što su agencije za kreditni rejting i trgovinski repozitoriji) plaćaju toj agenciji i naknade za nadzor. Ovim prijedlogom mijenja se struktura financiranja europskih nadzornih tijela. Proračun europskih nadzornih tijela sada bi se oslanjao na tri različita izvora financiranja:
 ·godišnji doprinosi koje plaćaju financijske institucije pod neizravnim nadzorom europskih nadzornih tijela,
 ·naknade za nadzor koje plaćaju subjekti koji su pod izravnim nadzorom europskih nadzornih tijela. To je posebno važno za ESMA-u jer je zakonodavnim prijedlogom predviđen prijenos izravnih nadzornih ovlasti s nacionalnih nadležnih tijela na ESMA-u (za neke fondove EU-a, pružatelje usluga dostave podataka, neke administratore referentnih vrijednosti i neke prospekte),
 ·doprinos EU-a za uravnoteženje koji ne bi bio veći od 40 % ukupnih prihoda svake agencije. Iznos ovog doprinosa za uravnoteženje utvrdit će se unaprijed u višegodišnjem financijskom okviru (VFO).
 Međutim, Komisija će za novi izvor financiranja europskih nadzornih tijela (tj. godišnje doprinose koje plaćaju financijske institucije pod neizravnim nadzorom) morati donijeti delegirani akt u kojem će propisati sljedeće: i. raspodjelu ukupnog iznosa godišnjih doprinosa među različitim kategorijama financijskih institucija i ii. objektivne kriterije za izračun pojedinačnog godišnjeg doprinosa koji će plaćati svaka financijska institucija. Tijekom prijelaznog razdoblja (tj. do donošenja delegiranog akta kojim se utvrđuju neki parametri za godišnje doprinose) zadržat će se postojeća struktura financiranja koja se oslanja na doprinose EU-a (40 %) i doprinose nacionalnih nadležnih tijela (60 %). To će utjecati na proračun EU-a i na proračune raznih nacionalnih nadležnih tijela.
 Za predložene promjene upravljačke strukture, neizravnih nadzornih ovlasti, sustava financiranja i izravnih nadzornih ovlasti europskih nadzornih tijela bit će potrebna novi resursi. Kada razne odredbe prijedloga stupe na snagu, EBA, EIOPA i ESMA trebat će 29, 35, odnosno 156 dodatnih stalnih zaposlenika. Treba napomenuti da se u slučaju ESMA-e većina tih dodatnih stalnih zaposlenika odnosi na izravne nadzorne zadaće (97 od 156). Europska nadzorna tijela imat će i dodatne troškove informacijskih tehnologija (procijenjenih na 10,2 milijuna EUR za razdoblje 2019. – 2020.) i troškove pismenog prevođenja (procijenjenih na 1,8 milijuna EUR za razdoblje 2019. – 2020.).
 Treba bi napomenuti da će se na sve proračunske zahtjeve europskih nadzornih tijela primjenjivati svi mehanizmi odgovornosti i revizije uspostavljeni uredbama o europskim nadzornim tijelima, za izradu, donošenje i izvršenje njihovih godišnjih proračuna. Nadalje, godišnju odluku o doprinosu EU-a za uravnoteženje nacionalnim nadzornim tijelima i njihovim planovima radnih mjesta (npr. odluka o broju zaposlenika) i dalje će odobravati Parlament i Vijeće, a Parlament će davati razrješnicu na preporuku Vijeća.
 Financijski i proračunski učinak ovog prijedloga detaljno je objašnjen u zakonodavnom financijskom izvještaju koji je priložen ovom prijedlogu.
 Treba napomenuti da informacije navedene u zakonodavnom financijskom izvještaju ne dovode u pitanje prijedlog VFO-a nakon 2020. koji će biti predstavljen do svibnja 2018. Trebalo bi također napomenuti u ovom kontekstu da, iako će broj zaposlenika koji je potreban za izravni nadzor ovisiti tijekom vremena o broju i veličini sudionika na tržištu kapitala nad kojima će se provoditi nadzor, povezani troškovi u načelu će se financirati naknadama od tih sudionika na tržištu.
 Financijski i proračunski učinak ovog prijedloga detaljno je objašnjen u zakonodavnom financijskom izvještaju koji je priložen ovom prijedlogu.
 5.OSTALI DIJELOVI
 •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 Provedba ove Uredbe preispitivat će se na dva načina: u okviru redovitog preispitivanja europskih nadzornih tijela svake tri godine u okviru preispitivanja sektorskih uredbi, u većini slučajeva dvije ili tri godine nakon datuma početka primjene.
 ·Detaljno obrazloženje pojedinih odredbi prijedloga
 (1)Izmjene uredbi o europskim nadzornim tijelima
 21
 U skladu s uvodnom izjavom 11. u uredbama o europskim nadzornim tijelima, europska nadzorna tijela djeluju s ciljem poboljšanja funkcioniranja unutarnjeg tržišta, posebno osiguravanjem visoke, djelotvorne i usklađene razine regulacije i nadzora.
 U skladu s člankom 1. stavkom 2. uredbi o europskim nadzornim tijelima, tijela djeluju u okviru ovlasti koje su im dodijeljene tim uredbama, odnosno u proporcionalnom okviru koji utvrđuje i redovito ažurira zakonodavac Unije.
 Izmjene Uredbe o EBA-i, Uredbe o EIOPA-i i Uredbe o ESMA-i obuhvaćene su člancima 1., 2. i 3. predložene Uredbe.
 (a) Ovlasti
 Izmjene istaknute u nastavku odnose se na opće ovlasti europskih nadzornih tijela koje se ovim prijedlogom osnažuju. Nove ovlasti za izravni nadzor povjerene ESMA-i opisane su u odjeljcima od 2. do 5.
 Nova područja djelovanja i usmjerenost
 U članku 1. uredbi o europskim nadzornim tijelima navedeni su akti kojima se dodjeljuju ovlasti europskim nadzornim tijelima. Članak 1. sastavljen je tako da se navode samo akti doneseni prije osnivanja europskih nadzornih tijela i akti kojima se ne predviđaju zadaće europskih nadzornih tijela. Svi akti doneseni nakon uredbi o europskim nadzornim tijelima, uključujući izmjene i akte koji se temelje na pravnim instrumentima kojima se dodjeljuju ovlasti europskim nadzornim tijelima, kao i akti kojima su predviđene zadaće europskih nadzornih tijela, automatski su akti o ovlastima europskih nadzornih tijela i nije ih nužno navoditi u članku 1..
 Predlažu se sljedeće izmjene članka 1. svih uredbi o europskim nadzornim tijelima: predlaže se da se u područje primjene uredbe o europskim nadzornim tijelima uključi Direktiva 2008/48 o potrošačkim kreditima i Direktiva 2014/92 o računima za plaćanje; da se u područje primjene Uredbe o EIOPA-i uključi Direktiva 2009/103 o osiguranju motornih vozila te da se Direktiva o računovodstvu 2013/34 uključi u područje primjene Uredbe o ESMA-i.
 Izmjenama članka 4. uredbe o europskim nadzornim tijelima dopunjuje se popis definicija za potrebe primjene uredbi. Konkretno, mijenja se definicija pojma „financijska institucija” kako bi se osiguralo da svi subjekti obuhvaćeni relevantnim sektorskim zakonodavstvom budu u nadležnosti europskog nadzornog tijela. Novom predloženom definicijom pojma „nadležna tijela” obuhvaćena su sva relevantna nadzorna tijela i nadležna, čak i ako u važećem zakonodavstvu nisu definirani kao „nadležna tijela”.
 Predlaže se izmjena članka 8. uredbi o EIOPA-i i ESMA-i kojom se uključuje zadaća izrade i ažuriranja priručnika Unije o nadzoru financijskih institucija u cijeloj Uniji. Time se te dvije uredbe usklađuju s Uredbom o EBA-i. Nadalje, predlaže se da se EBA-i dodijeli zadaća izrade i ažuriranja priručnika Unije o sanaciji financijskih institucija u cijeloj Uniji.
 U izmjenama članaka 8. i 9. uredbi o europskim nadzornim tijelima navedeno je da bi europska nadzorna tijela trebala promicati zaštitu potrošača. Sva tri europska nadzorna tijela bit će dužna pri izvršavanju svojih zadaća voditi računa i o tehnološkim inovacijama, okolišnim, društvenim i upravljačkim čimbenicima. Navedeno je da bi EIOPA i ESMA pri izvršavanju svojih zadaća trebale primjenjivati načela bolje regulative. Time se te uredbe usklađuju s Uredbom o EBA-i. Nadalje, dodaje se da bi zadaće trebale uključivati podrobna tematske provjere ponašanja na tržištu, rad na zajedničkom razumijevanju tržišnih praksi, utvrđivanje mogućih problema i analizu njihova učinka te izradu pokazatelja rizika povezanih sa stanovništvom radi pravodobne identifikacije mogućih uzroka štete za potrošače.
 Tehnološke inovacije
 Člankom 8. stavkom 1. točkom (a) izričito se zahtijeva da od europska nadzorna tijela pri izvršavanju svojih zadaća u skladu s uredbama o europskim nadzornim tijelima i u skladu s ovom Uredbom vode računa o tehnološkim inovacijama. Tehnološke inovacije omogućuju bolji pristup i veće pogodnosti. Smanjuju se operativni troškovi i prepreke ulasku na tržište te bi europska nadzorna tijela trebala podupirati takve inovacije. Ostvarenje potencijala tehnoloških inovacija zahtijeva i sigurnost u smislu primjene podataka, uređenih i pravednih tržišta, izbjegavanja uporabe financijskog sustava u nezakonite svrhe i kibersigurnosti.
 Nadalje, izmjenama članka 29. uredbi o europskim nadzornim tijelima osnažuje se koordinacijska uloga europskih nadzornih tijela u pogledu ulaska na tržište inovativnih poduzeća i usluga, posebno razmjenom informacija između nacionalnih i europskih nadzornih tijela.
 Okolišni, društveni i upravljački čimbenici
 Sva tri europska nadzorna tijela dužna su pri izvršavanju svojih zadaća voditi računa i o rizicima koji se odnose na okolišne, društvene i upravljačke čimbenika. To će europskim nadzornim tijelima omogućiti i da prate kako financijske institucije utvrđuju rizike povezane s utjecajem okolišnih, društvenih i upravljačkih čimbenika na financijsku stabilnost, kako o njima izvješćuju i ublažavaju ih i na taj će način aktivnost financijskih tržišta postati usklađenije s održivim ciljevima.
 Europska nadzorna tijela mogu i davati upute o učinkovitom uključivanju pitanja održivosti u relevantne financijske propise EU-a te promicati usklađenu provedbu tih odredaba nakon njihova donošenja.
 Smjernice i preporuke
 Iako su se ovlasti izrade smjernica i preporuka pokazale važnim i uspješnim alatom nadzorne konvergencije, dionici su istaknuli da to treba ostati u nadležnosti europskih nadzornih tijela te da pri izradi takvih instrumenata treba osigurati cjelovitu procjenu troškova i koristi. Izmjenama članka 16. uredbi o europskim nadzornim tijelima istaknuto je da se izrada analize troškova i koristi mora smatrati pravilom. Izmjenama se nastoji osigurati i to da se Komisiji dostavi mišljenje ako većina članova relevantnih interesnih skupina europskih nadzornih tijela smatra da su europska nadzorna tijela izdavanjem smjernica ili preporuka prekoračila svoje ovlasti. Komisija u tom slučaju ocjenjuje opseg smjernica i može od relevantnih europskih nadzornih tijela zatražiti povlačenje tih smjernica .
 Nadalje, izmjenama tih članaka predviđa se mogućnost da europska nadzorna tijela smjernice upute tijelima koja u uredbama o europskim nadzornim tijelima nisu definirana kao nadležna tijela, ali su ovlaštena osigurati primjenu propisa o nadležnosti europskih nadležnih tijela u cilju uspostave usklađene, učinkovite i djelotvorne nadzorne prakse u okviru europskog sustava financijskog nadzora (ESFS).
 Povrede prava Unije
 Komisija predlaže i izmjene članka 17. uredbi o europskim nadzornim tijelima u vezi s povredama prava Unije. Pokazalo se da europska nadzorna tijela moraju imati pristup svim relevantnim informacijama da bi mogla djelotvorno izvršavati svoje ovlasti u slučaju povreda prava. Izmjenama se osigurava da će u slučaju povrede prava EU-a europska nadzorna tijela moći drugim nadležnim tijelima ili relevantnim financijskim institucijama / sudionicima na financijskom tržištu izravno uputiti propisno opravdan i obrazložen zahtjev za informacije. Ako europska nadzorna tijela odluče zatražiti informacije izravno od relevantne financijske institucije / sudionika na financijskom tržištu, o tome se obavješćuje nacionalna nadležno tijelo koje im pomaže u prikupljanju traženih informacija. Nadalje, treba istaknuti da će za povrede prava biti odgovoran izvršni odbor (vidjeti u nastavku), čime će se dodatno pojačati djelotvornost tog instrumenta.
 Rješavanje sporova
 Predlažu se izmjene članka 19. uredbi o europskim nadzornim tijelima u vezi s rješavanjem sporova među nadležnim tijelima. Cilj je osigurati da u slučaju takvih sporova europska nadzorna tijela mogu odlučno djelovati i intervenirati. Izmjenama se pojašnjava da europska nadzorna tijela mogu i na vlastitu inicijativu pokrenuti rješavanje sporova među nadležnim tijelima u prekograničnim situacijama ako se postojanje spora među nadležnim tijelima može utvrdit na temelju objektivnih kriterija. U tom se slučaju postojanje spora utvrđuje na temelju pretpostavke ako se propisima o ovlastima europskih nadzornih tijela zahtijeva donošenje zajedničke odluke, a ta odluka nije donesena u roku propisanom u relevantnim propisima. U tom kontekstu, izmjenama se uvodi i obveza nadležnih tijela o slanju obavijesti europskim nadzornim tijelima ako dogovor nije postignut. Nadalje, za rješavanje sporova bit će odgovoran izvršni odbor (vidjeti u nastavku), čime će se dodatno pojačati djelotvornost ovog instrumenta.
 Nadzorna konvergencija i koordinacija
 U izmjenama članka 29. uredbi o EIOPA-i i ESMA-i navedeno je da bi ta europska nadzorna tijela trebala izraditi i ažurirati priručnik o nadzoru radi daljnjeg razvoja zajedničke kulture u području nadzora u svim nadzornim tijelima. To se temelji na ovlastima koje EBA već ima. U području bankarstva izmjenama se određuje da bi EBA trebala izraditi sličan priručnik u području sanacije.
 Predloženim novim člankom 29.a europskim nadzornim tijelima dodjeljuju se veće ovlasti za opću koordinaciju radi značajnijeg i učinkovitijeg promicanja konvergencije svakodnevnog nadzora svih nadležnih tijela u cijelom EU-u. Europska nadzorna tijela morat će utvrditi prioritete za nadzor na razini EU-a u obliku „strateškog plana nadzora” u skladu s kojim će se ocjenjivati rad svih nadležnih tijela. Nadležna tijela morat će izraditi godišnje programe rada u skladu sa strateškim planom. Time će se svim trima europskim nadzornim tijelima omogućiti da osiguraju konvergenciju u pogledu bonitetnog nadzora financijskih institucija koje obavljaju glavne djelatnosti u državama članicama u kojima nemaju poslovni nastan i u kojima ne podliježu nadzoru; to će biti posebno važno za EIOPA-u.
 Ovim prijedlogom također se izmjenjuje i postojeći članak 30. uredbi o europskim nadzornim tijelima u pogledu stručnih pregleda. Da bi se povećala dodana vrijednost tih pregleda i osigurala njihova nepristranost, pregledi više neće biti „stručni” već „neovisni” pregledi u nadležnosti novog izvršnog odbora. Europska nadzorna tijela sastavljaju izvješće o rezultatima pregleda, a nadležna tijela nastoje se uskladiti sa svim smjernicama i preporukama europskih nadzornih tijela kao daljnjih mjera nakon stručnog pregleda.
 Ovaj prijedlog sadržava novi članak 31.a kojim se nastoji osnažiti koordinacijska funkcija europskih nadzornih tijela kako bi se osiguralo da nadležna tijela djelotvorno nadziru sporazume o izdvajanju, delegiranju i prijenosu rizika u trećim zemljama. Nadzorne prakse razlikuju se među državama članicama. Europska nadzorna tijela nadziru te sustave ex ante i tijekom primjene.
 Koordinacijska uloga ESMA-e u području istraga zlouporabe tržišta
 Ako operatori obavljaju aktivnosti koje su u nadležnosti ESMA-e i koje imaju snažan prekogranični element, ESMA može biti u najboljem položaju za pokretanje i koordinaciju istraga. Predloženim novim člankom 31.b ESMA-i se povjerava pojačana koordinacijska uloga koja se ogleda u izdavanju preporuka nadležnim tijelima o pokretanju istrage i olakšavanju razmjene informacija koje su relevantne za te istrage, ako ESMA opravdano sumnja da je u tijeku aktivnost s velikim prekograničnim učinkom koja bi mogla ugroziti pravilno funkcioniranje i cjelovitost financijskih tržišta ili financijsku stabilnost u Uniji. U tu svrhu ESMA održava mjesto za pohranu podataka kako bi od nadležnih tijela mogla prikupljati i s njima razmjenjivati sve relevantne informacije.
 Testiranje otpornosti na stres
 Dvojaki su rezultati izmjena članka 32. uredbi o europskim nadzornim tijelima. Prvo, njima se uredbe o EIOPA-i i ESMA-i usklađuju s Uredbom o EBA-i u području testiranja otpornosti na stres. Drugo, kako bi se osigurala transparentnost testiranja otpornosti na stres, ovim se prijedlogom dopušta objavljivanje rezultata pojedinačnih financijskih institucija ili sudionika na financijskom tržištu. Također se pojašnjava da obveze čuvanja profesionalne tajne ne sprječavaju nadležna tijela da europskim nadzornim tijelima dostavljaju rezultate testiranja otpornosti na stres u svrhu objavljivanja. Druga izmjena primjenjuje se na sva tri europska nadzorna tijela. Nadalje, kako bi se potaknulo donošenje odluka o testiranju otpornosti na stres uzimajući u obzir jedinstveno tržište, predlaže se prijenos ovlasti za donošenje takvih odluka, uključujući metodologije i način komunikacije o rezultatima testiranja otpornosti na stres, na novi izvršni odbor u svim trima europskim nadzornim tijelima.
 Istovjetnost treće zemlje
 Istovjetnost treće zemlje važan je instrument kojim se omogućuje integracija međunarodnog tržišta i istodobno osigurava djelotvoran nadzor (vidjeti Radni dokument službi Komisije o odlukama o istovjetnosti u politici financijskih usluga
 22
 ). Izmjenama članka 33. uredbi o europskim nadzornim tijelima potvrđuje se da će europska nadzorna tijela na zahtjev pomagati Komisiji u donošenju odluke o istovjetnosti. Pri donošenju tih odluka važno je osigurati njihovu usklađenost s novim kretanjima. Izmjenama se stoga europskim nadzornim tijelima povjerava i odgovornost za stalno praćenja regulatornih i nadzornih kretanja i prakse izvršenja u trećim zemljama o kojima je Komisija donijela odluku o istovjetnosti i dostavu godišnjeg povjerljivog izvješća o nalazima Komisiji. U tu svrhu europska nadzorna tijela sklapaju administrativne sporazume s trećim zemljama.
 Prikupljanje informacija
 Pristup svim relevantnim informacijama osnova je za djelotvornost rada europskih nadzornih tijela. Informacije u načelu dostavljaju nacionalna nadzorna tijela koja su najbliža financijskim tržištima i institucijama, ali europska nadzorna tijela mogu kao krajnju mjeru, zahtjeve za informacije uputiti izravno financijskoj instituciji ili sudioniku na tržištu. Na primjer, ako nacionalno nadležno tijelo te informacije ne dostavi ili ih ne može pravodobno dostaviti. Važno je osigurati da europska nadzorna tijela mogu dobiti pristup informacijama koje su im potrebne za obavljanje njihovih zadaća. Stoga se ovim prijedlogom uvodi mehanizam za jačanje djelotvornog izvršenja prava europskih nadzornih tijela na prikupljanje informacija (vidjeti nove članke od 35. do 35.h uredbi o europskim nadzornim tijelima). Europska nadzorna tijela imat će na raspolaganju potrebna sredstva za usklađivanje sa zahtjevom ili odlukom za dostavljanje informacija. Izmjenama se europskim nadzornim tijelima daju ovlasti za određivanje administrativnih kazni, koje Sud može preispitati, uz pravo subjekta na saslušanje, kada financijska institucija i/ili sudionik na financijskom tržištu ne dostave odgovarajuće informacije.
 Unutarnji modeli u sektoru osiguranja
 Novim, predloženim člankom 21.a Uredbe o EIOPA-i jača se uloga EIOPA-e u cilju osiguranja nadzorne konvergencije unutarnjih modela. Razlike u nadzoru i odobravanju unutarnjih modela mogu uzrokovati nedosljednosti i nejednake uvjete. EIOPA će moći pravodobno na zahtjev dobiti sve informacije i izdavati mišljenja relevantnim nadležnim tijelima. U slučaju sporova među nadležnim tijelima zbog unutarnjih modela grupe, EIOPA će nadležnim tijelima moći pomoći da postignu dogovor u skladu s člankom 19. Uredbe o osnivanju, na vlastitu inicijativu, na zahtjev jednog ili više nadležnih tijela i, u određenim okolnostima, na zahtjev predmetne grupe.
 Ostale odredbe
 Izmjenama članka 37. uredbi o europskim nadzornim tijelima jača se savjetodavna uloga interesnih skupina europskih nadzornih tijela čija su mišljenja i savjeti od ključne važnosti za svakodnevni rad europskih nadzornih tijela. Ako članovi interesne skupine ne mogu usuglasiti zajedničko mišljenje ili savjet, članovi koji predstavljaju jednu skupinu dionika mogu dostaviti zasebno mišljenje ili savjet.
 Izmjenama članka 39. uredbi o europskim nadzornim tijelima određuje se da se odluke europskih nadzornih tijela, osim odluka o istragama pokrenutim zbog nedostavljanja odgovarajućih informacija na temelju zahtjeva za informacije, objavljuju zajedno sa sažetkom odluke u kojoj je obrazloženo njezino donošenje.
 (b)Upravljanje
 Prijedlogom se predviđa djelotvornija upravljačka struktura u europskim nadzornim tijelima uvođenjem neovisnog izvršnog odbora sa stalnim članovima koji će zamijeniti sadašnji upravni odbor (članci 45. i 47. uredbi o europskim nadzornim tijelima) i prilagodbom sastava odbora nadzornih tijela (članak 40. uredbi o europskim nadzornim tijelima). Ovim prijedlogom pojašnjavaju se nadležnosti dvaju odbora (članci 43. i 47.). Nadalje, osnažit će se položaj i ovlasti predsjednika (članak 48.).
 Izvršni odbor
 Glavna zadaća izvršnog odbora bit će priprema odluka odbora nadzornih tijela. Time bi trebalo osigurati brže i usklađenije donošenje odluka u odboru nadzornih tijela. Na taj način pridonijet će se većoj usmjerenosti postupka odlučivanja na EU. Kako bi odražavao specifično stanje u bankarskom sektoru jer većina država članica sudjeluje u bankarskoj uniji, izričito se traži da je izvršni odbor Europskog nadzornog tijela za bankarstvo uravnotežen i proporcionalan te da predstavlja cijelu Uniju.
 Izvršni odbor imat će predsjednika i stalne članove. Broj stalnih članova bit će drugačiji za ESMA-u, EBA-u i EIOPA-u jer se prijedlogom ESMA-i, u usporedbi s druga dva europska nadzorna tijela, povjerava znatan broj dodatnih zadaća u različitim područjima. Stalni članovi imenuju se na temelju javnog natječaja koji organizira Komisija. Komisija će sastaviti popis uspješnih kandidata i podnijeti ga Europskom parlamentu na odobrenje. Nakon odobrenja popisa, Vijeće donosi odluku o imenovanju stalnih članova. Postupak razrješenja jednak je postupku imenovanja, a konačnu odluku donosi Vijeće. Jedan stalni član preuzet će zadaće sadašnjeg izvršnog direktora čija se funkcija ukida.
 Izvršni odbor zadržava zadaće Upravnog odbora u vezi s izradom programa rada i proračuna europskih nadzornih tijela.
 Izvršnom odboru dodjeljuju se ovlasti za odlučivanje u nekoliko područja. Na primjer, o pojedinačnim nadležnim tijelima u vezi s određenim pitanjima neregulatorne prirode, kao što je na primjer rješavanje sporova, povrede prava Unije i neovisne revizije. Time bi se trebalo osigurati donošenje djelotvornih i nepristranih odluka usmjerenih na EU. Izvršni odbor bit će zadužen i za utvrđivanje nadzornih prioriteta za nadležna tijela u novom „strateškom planu nadzora”. Provjeravat će usklađenost programa rada nadležnih tijela s prioritetima EU-a i preispitivati njihovu provedbu. Izvršni odbor bit će zadužen i za praćenje mehanizama za delegiranje, eksternalizaciju i prijenos rizika na države izvan EU-a kako bi se osiguralo ublažavanje inherentnih rizika. Odlučivat će o testiranju otpornosti na stres i priopćavanju rezultata tih testiranja. Konačno, izvršni odbor bit će zadužen i za odluke o zahtjevima za informacije. Članovi izvršnog odbora imat će po jedan glas, a predsjednikov glas bit će odlučujući. U predloženom tekstu članka 47. utvrđene su zadaće izvršnog odbora.
 Izmjenama se i upućivanja na upravni odbor zamjenjuju upućivanjima na izvršni odbor. Nadalje, briše se funkcija izvršnog direktora. Njegove odgovornosti preuzima jedan od stalnih članova Izvršnog odbora.
 Odbor nadzornih tijela
 Odbor nadzornih tijela ostaje glavno tijelo europskih nadzornih tijela, zaduženo za njihovo usmjeravanje i odlučivanje. Međutim, predloženim izmjenama članka 40. mijenja se sastav odbora nadzornih tijela kako bi se uključili stalni članovi izvršnog odbora, ali bez glasačkih prava. Izmjenama se osigurava i prisutnost nadležnih tijela za zaštitu potrošača, prema potrebi.
 Svaki član s pravom glasa u odboru nadzornih tijela ima jedan glas. Budući da će izvršni odbor donositi odluke o određenim zadaćama neregulatorne prirode (rješavanje sporova, povrede prava Unije i neovisne revizije), izmjenjuju se postojeća pravila o donošenju odluka.
 Unatoč činjenici da će se zbog budućeg odlaska Ujedinjene Kraljevine broj i udio država članica koje ne sudjeluju u bankarskoj uniji smanjiti te da se bankarskoj uniji mogu pridružiti nove države članice, predlaže se da se kao zaštitna mjera za mjere i odluke koje donosi Odbor nadzornih tijela EBA-e zadrži sustav glasovanja dvostrukom većinom koji je uveden 2013. kao dio paketa „bankarske unije” kako bi se osiguralo da se u odlukama EBA-e uzme u obzir specifično stanje u državama članicama koje sudjeluju u bankarskoj uniji i u drugim državama članicama. Odbor nadzornih tijela stoga će i dalje donositi odluke na temelju kvalificirane većine članova, koja bi trebala uključivati barem jednostavnu većinu nacionalnih nadležnih tijela koja sudjeluju u bankarskoj uniji i jednostavnu većinu nacionalnih nadležnih tijela koja ne sudjeluju u bankarskoj uniji.
 Međutim, zbog postojećeg sustava postupak odlučivanja u EBA-i iznimno je otežan jer se odluke ne mogu donijeti čak ni u slučajevima kada većina država članica nesudionica ne smatra da je glasovanje dovoljno važno da bi sudjelovale. Da bi se osiguralo djelotvorno donošenje EBA-inih odluka uz potpunu primjenu zaštitnih mjera za države članice nesudionice ako su prisutne tijekom glasovanja, postojeća pravila glasovanja trebalo bi izmijeniti kako bi se osiguralo da u slučaju odsutnosti glasovanje ne treba odgađati. Time će se nacionalna nadležna tijela jasno potaknuti na sudjelovanje u sastancima EBA-a i osigurat će se veća legitimnost odluka donesenih na sastancima. Izmjenom se stoga pojašnjava da bi odluku trebala podržati jednostavna većina nadležnih tijela iz država članica nesudionica i nadležnih tijela država članica sudionica koja su nazočna tijekom glasovanja.
 Podjela nadležnosti između dva odbora
 Izmjenama članaka 43. i 47. uredbi o europskim nadzornim tijelima pojašnjava se osnovno načelo podjele nadležnosti između odbora nadzornih tijela i izvršnog odbora. Odbor nadzornih tijela zadužen je za svaku odluku navedenu u Uredbi, osim ako nije predviđeno drugačije (vidjeti prethodni tekst o izvršnom odboru). U situacijama kada će ESMA izvršavati ovlasti koje se odnose na izravni nadzor, odbor nadzornih tijela moći će odbiti prijedlog odluke izvršnog odbora samo dvotrećinskom većinom. U tom slučaju izvršni odbor mora revidirati nacrt odluke (izmjene članka 44. Uredbe o ESMA-i).
 Odbor nadzornih tijela više nema stegovnu nadležnost nad predsjednikom jer neće biti nadležan za njegovo imenovanje (vidjeti u nastavku).
 Izmjenama članka 41. i novim člankom 45.b dopušta se odboru nadzornih tijela i izvršnom odboru osnivanje unutarnjih odbora za posebne zadaće. Ukida se osnivanje radnih tijela.
 Predsjednik
 Predsjednik je glavni predstavnik europskog nadzornog tijela. Stoga unapređuju položaj i ovlasti predsjednika kako bi se povećale i njegove zakonske ovlasti.
 Izmjenama članka 48. uredbi o europskim nadzornim tijelima pojašnjava se postupak imenovanja predsjednika. Predsjednik se imenuje na temelju javnog natječaja koji organizira Komisija. Komisija će sastaviti popis uspješnih kandidata i podnijeti ga Europskom parlamentu na odobrenje. Kada Europski parlament odobri popis kandidata, Vijeće imenuje stalne članove odlukom koju donosi kvalificiranom većinom. Postupak razrješenja jednak je postupku imenovanja, a konačnu odluku donosi Vijeće. Time bi se trebala povećati legitimnost i ovlasti predsjednika. Predsjednik dobiva i odlučujući glas u izvršnom odboru.
 Ostale odredbe
 Izmjenama članka 54. uredbi o europskim nadzornim tijelima prošireno je područje djelovanja Zajedničkog odbora na zaštitu potrošača i ulagatelja.
 (c)Financijske odredbe
 Kako bi se osigurala održivost i primjerenost sustava financiranja europskih nadzornih tijela u skladu sa zadaćama koje izvršavaju i očekivanih zadaća u budućnosti te kako bi se osigurala proporcionalnost naknada i doprinosa u sustavu financiranja s aktivnostima europskih nadzornih tijela, predlaže se revizija postojećeg sustava financiranja. U predloženom sustavu zadržava se postojeći element javnog financiranja sredstvima EU koji se kombinira s doprinosima iz domaćeg sektora i ostalih sudionika na tržištu, čime se zamjenjuju postojeći doprinosi nacionalnih nadležnih tijela. Pravnom osnovom za uspostavu europskih nadzornih tijela (članak 114. UFEU-a) dopuštena je izmjena sustava financiranja i naplata doprinosa od sektora.
 Ukinula bi se postojeća fiksna podjela između doprinosa iz općeg proračuna EU-a i doprinosa nacionalnih nadležnih tijela (40 % / 60 %)
 Izmjenama je predviđeno da će europska nadzorna tijela ostvarivati prihode iz tri glavna izvora.
 Izmjenama članka 62. definira se doprinos Unije za uravnoteženje. Predloženim najvećim godišnjim doprinosom EU-a, koji se unaprijed utvrđuje u višegodišnjem financijskom okviru (VFO), pokrivat će se do 40 % godišnjeg proračuna europskih nadzornih tijela. To će biti u skladu s ograničenjima proračuna EU-a. Time se uklanja i fiksna podjela koja se sada primjenjuje (40 % / 60 %) koja može ograničiti sposobnost europskih nadzornih tijela da povećaju svoje druge izvore prihoda. U tu svrhu, za potrebe izrade svakog sljedećeg VFO-a, europska nadzorna tijela trebala bi Komisiji dostaviti srednjoročna predviđanja (za najmanje 5 godina) proračunskih potreba u skladu s metodologijama koje primjenjuju na izradu svojih godišnjih prijedloga proračuna.
 Drugo, dodaje se novi izvor prihoda iz privatnog sektora: godišnji doprinosi financijskih institucija. Ovim izvorom prihoda zamjenjuju se postojeći obvezni doprinosi nacionalnih nadležnih tijela u proračun europskih nadzornih tijela. Godišnje doprinose plaćat će financijske institucije koje europska nadzorna tijela neizravno nadziru i koje su obuhvaćene područjem primjene članka 1. stavka 2. uredbi o osnivanju. Izmjenama se predviđa da bi se iznos godišnjih doprinosa financijskih institucija trebao temeljiti na procijenjenom radnom opterećenju tijela za svaku kategoriju sudionika na tržištu u skladu s uredbama o osnivanju i sektorskim zakonodavstvom. U izmjenama je navedeno da će te godišnje doprinose naplaćivati nacionalna tijela koja imenuju države članice. Izmjenama je predviđen i delegirani akt kojim će se utvrditi način raspodjele ukupnog iznosa godišnjih doprinosa među različitim kategorijama financijskih institucija na temelju aktivnosti koje svaka od tih kategorija zahtijeva. Delegiranim aktom utvrdit će se za svaku kategoriju financijskih institucija odgovarajući i objektivni kriteriji za izračun stvarnog godišnjeg doprinosa za plaćanje. Ti kriteriji trebali bi se temeljiti na veličini financijskih institucija kako bi odražavali njihovu važnost na tržištu. Konačno, delegiranim aktom utvrdit će se de minimis pragovi ispod kojih male financijske institucije ne plaćaju financijske doprinose ili će se utvrditi minimalni iznos doprinosa.
 Treće, u trima uredbama ne mijenjaju se postojeće odredbe u skladu s kojima tri europska nadzorna tijela mogu naplaćivati naknade od subjekata koji podliježu izravnom nadzoru. Ova je odredba za sada posebno važna za ESMA-u.
 U skladu s ovim novim sustavom financiranja, subjektima se ista usluga neće dva puta naplaćivati. Dok će subjekti koji su pod izravnim nadzorom europskih nadzornih tijela plaćati naknade za nadzor predviđene sektorskim propisima, ostale financijske institucije (koje su pod izravnim nadzorom nacionalnih nadležnih tijela i pod neizravnim nadzorom europskih nadzornih tijela) plaćat će financijski doprinos.
 Izmjenama su predviđena i dva izvora prihoda koji se međusobno dopunjuju. Uvodi se mogućnost dobrovoljnih financijskih doprinosa država članica i promatrača pod uvjetom da se takvim doprinosom ne dovodi u pitanje neovisnost i nepristranost europskih nadzornih tijela. Na primjer, tim dobrovoljnim doprinosima može se financirati delegiranje zadaća i odgovornosti s nacionalnih nadležnih tijela na europska nadzorna tijela. Izmjenama se uvodi i mogućnost da europska nadzorna tijela naplaćuju publikacije, osposobljavanje i sve druge usluge koje nacionalna nadležna tijela zatraže.
 (d)Opće odredbe
 Izmjenama članka 70. uredbi o europskim nadzornim tijelima proširuje se obveza čuvanja profesionalne tajne na vanjske suradnike nadzornog tijela (tj. osobe koje pružaju neku uslugu, izravno ili neizravno, trajno ili privremeno, koja je povezana sa zadaćama nadzornog tijela, uključujući službenike i druge osobe koje je ovlastio izvršni odbor ili odbor nadzornih tijela ili koje su nadležna tijela imenovala u tu svrhu). Isti zahtjevi o čuvanju poslovne tajne primjenjuju se i na promatrače koji sudjeluju na sastancima izvršnog odbora i odbora nadzornih tijela koji sudjeluju u aktivnostima nadzornog tijela. Ovom izmjenom trebalo bi osigurati da se pravila o čuvanju poslovne tajne i povjerljivosti primjenjuju na osobe koje za sada nisu obuhvaćene obvezom čuvanja poslovne tajne propisanom člankom 70. uredbi o europskim nadzornim tijelima, a koje sudjeluju na sastancima odbora, u radnim skupinama, pododborima, radnim skupinama i mrežama stručnjaka.
 Uredbama (EZ) 1093/2010, 1094/2010 i 1095/2010 i sektorskim propisima o financijskim uslugama od europskih nadzornih tijela zahtijevaju se djelotvorni administrativni sporazumi, uključujući razmjenu informacija s nadzornim tijelima trećih zemalja. Potreba za djelotvornom suradnjom i razmjenom informacija trebala bi postati još važnija kada, u skladu s ovom uredbom o izmjenama, neka europska nadzorna tijela preuzmu dodatne, šire odgovornosti povezane s nadzornom subjekata iz trećih zemalja i njihovih aktivnosti. Kada europska nadzorna tijela u tom kontekstu obrađuju osobne podatke, uključujući dostavu takvih podataka izvan Unije, obvezuju ih zahtjevi Uredbe (EU) br. 2018/XXX (Uredba o zaštiti podataka za institucije i tijela EU-a). Bez odluke o prikladnosti ili odgovarajućih zaštitnih mjera, na primjer onih predviđenih u administrativnim sporazumima u smislu članka 49. stavka 3. Uredbe o zaštiti podataka za institucije i tijela EU-a, europska nadzorna tijela mogu razmjenjivati osobne podatke s nadležnim tijelima trećih zemalja u skladu s uvjetima o odstupanju za potrebe javnog interesa kako je utvrđeno u njezinu članku 51. stavku 1. točki (d), koje se primjenjuje na slučajeve međunarodne razmjene podataka između financijskih nadzornih tijela.
 (2)Člancima 4., 5. i 7. obuhvaćene su izmjene Uredbe (EU) br. 345/2013 (EuVECA) i Uredbe (EU) 346/2013 (EuSEF) i Uredbe (EU) 2015/760 (ELTIF).
 Uredbom (EU) br. 345/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o europskim fondovima poduzetničkog kapitala
 23
 (EuVECA) i Uredbom (EU) br. 346/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo
 24
 (EuSEF) uvedene su specijalizirane strukture fondova kako bi se sudionicima na tržištu olakšalo prikupljanje i ulaganje kapitala u inovativna mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) i socijalno poduzetništvo u cijeloj Europi. Propisani su jedinstveni zahtjevi i uvjeti za upravitelje subjekata za zajednička ulaganja koji žele upotrebljavati oznaku „EuVECA” ili „EuSEF” u vezi s trgovanjem kvalificiranim fondovima poduzetničkog kapitala i fondovima za socijalno poduzetništvo. Uredbom (EU) br. 2015/760 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o europskim fondovima za dugoročna ulaganja
 25
 uveden je još jedan fond „ELTIF” za ulaganja u realno gospodarstvo, kao što su infrastrukturni projekti, uz veći naglasak na dugoročnim ulaganjima. Uredbom (EU) 2015/760 propisuju se jedinstveni zahtjevi koje moraju ispuniti dugoročni fondovi da bi dobili odobrenje za rad kao „ELTIF”.
 EuVECA, EuSEF i ELTIF usklađeni su fondovi za zajednička ulaganja. Uredbom (EU) br. 345/2013, Uredbom (EU) 346/2013 i Uredbom (EU) 2015/760 uređena su kvalificirana ulaganja, kvalificirana portfeljna društva, pravila o koncentracijama i prihvatljivi ulagatelji. Pravilima su definirane i nadzorne ovlasti, uključujući zahtjeve za registraciju i izdavanje odobrenja za rad, trajni nadzor i povlačenja registracija ili odobrenja za rad.
 Glavni ciljevi Uredbe (EU) br. 345/2013, Uredbe (EU) br. 346/2013 i Uredbe (EU) 2015/760 jesu poticanje zapošljavanja i rasta, financiranja MSP-ova, socijalnih i dugoročnih ulaganja te promicanje kulture ulaganja u EU-u. Međutim, unatoč usklađenosti postignutoj trima uredbama, nadzorna tijela i dalje različito upotrebljavaju diskrecijske ovlasti, različite su im administrativne prakse, kultura u području nadzora i uspješnost. Te razlike otežavaju uspostavu nužnih jednakih uvjeta među upraviteljima kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala, kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo i fondova za dugoročna ulaganja u različitim državama članicama te se istodobno povećavaju troškovi transakcija i operativni troškovi tih upravitelja. Imenovanjem jednog nadzornog tijela EU-a podržat će se ciljevi tih uredbi jer će se dodatno olakšati integracija, razvoj i prekogranično stavljanje na tržište takvih struktura fondova.
 Cilj je ovog prijedloga daljnje usklađivanje administrativnog postupka kojim se uređuje izdavanje odobrenja za rad/registracija tih fondova EU-a u Uniji i jačanje jednakih uvjeta centraliziranjem njihova nadzora neovisno o tome gdje je fond osnovan ili gdje se njime trguje. Ujednačenom primjenom pravila upraviteljima bi se omogućilo smanjenje troškova transakcija i operativnih troškova i bolji odabir ulagatelja.
 ESMA-i su povjerene funkcije izdavanja odobrenja za rad/registracije i nadzora tih fondova EU-a i njihovih upravitelja, čime se povećava djelotvornost tih administrativnih postupaka. Upravitelji takvih fondova morat će podnijeti zahtjev za izdavanje odobrenja za rad/registraciju jedinstvenom nadležnom tijelu, ESMA-i, koje će biti odgovorno i za osiguravanje dosljedne primjene pravila propisanih u tim uredbama. Stoga se uvode ciljane promjene radi prijenosa ovlasti nacionalnih nadležnih tijela na ESMA-u.
 Ti fondovi EU-a uređeni su izravno primjenjivim propisima u kojima je već utvrđen skup pravila koja će ESMA provoditi.
 ESMA će biti nadležno tijelo i za fondove EuVECA i EuSEF koji prekoračuju pragove iz članka 3. stavka 2. točke (b) Direktive 2011/61/EU i kojima stoga upravljaju upravitelji alternativnih investicijskih fondova koji su dobili odobrenje za rad u skladu s tom Direktivom. ESMA će osigurati da ti upravitelji, osim odredbi iz uredbi o EuVECA-u i EuSEF-u koje su specifične za te sektore i navedene u njihovom članku 2. stavku 2., poštuju i nacionalno pravo kojim se Direktiva 2011/61/EU provodi u državi članici u kojoj upravitelj ima poslovni nastan. Tim se pristupom nastoji osigurati usklađen nadzor i smanjiti administrativno opterećenje koje bi nastalo kada bi te subjekte istodobno nadzirali ESMA i nacionalna nadležna tijela u pogledu istog fonda.
 Ovim prijedlogom propisuje se, prema potrebi, nekoliko ovlasti u skladu sa zahtjevima iz triju uredbi kako bi sadržaj određenih obveza i područje primjene ESMA-ina diskrecijskog prava bili dovoljno precizni za osiguravanje traženog stupnja usklađenosti.
 Uredba (EU) br. 345/2013 i Uredba (EU) 346/2013 nedavno su revidirane
 26
 , posebno u pogledu specifičnih pravila o fondovima, promjene područja primjene ili prihvatljivih ulaganja. Nadzorni aspekti nisu bili predmet te revizije. Suzakonodavci su se dogovorili o prijedlogu uredbe o izmjeni dviju uredbi, a odobrio ga je Europski parlament
 27
 . Iako Vijeće taj prijedlog još nije donijelo i još nije objavljen u Službenom listu Europske unije, tekstove dviju uredbi s izmjenama koje su suzakonodavci dogovorili trebalo bi uzeti kao referentnu točku za potrebe ovog Prijedloga. U slučaju promjena dogovorenih izmjena dviju uredbi tijekom postupka donošenja koji bi trebao biti dovršen sljedećih dana, Komisija je spremna izmijeniti prijedlog kako bi ga uskladila s tim promjenama.
 U skladu s člankom 11., članci od 4. do 6. primjenjuju se 36 mjeseci nakon stupanja Uredbe na snagu kako bi bilo dovoljno vremena za izradu i prilagodbu delegiranih i provedbenih akata koji su u njoj predviđeni. Prijedlogom se utvrđuju i prijelazne mjere za prijenos nadležnosti i dužnosti s nacionalnih nadležnih tijela na ESMA-u.
 (3)Izmjene Uredbe (EU) br. 600/2014 (MIFIR – pružatelji usluga dostave podataka)
 Člankom 6. uvode se sljedeće izmjene:
 ·u područje primjene Uredbe (EU) br. 600/2014 (MiFIR) dodaje se izdavanje odobrenja za rad i nadzor pružatelja usluga dostave podataka zajedno s izravnim ovlastima za prikupljanje podataka za potrebe izvješćivanja i izračuna pragova transparentnosti,
 ·definicijama u MiFIR-u dodaju se tri različite vrste pružatelja usluga dostave podataka,
 ·ovlašćuje se ESMA da zahtijeva informacije koje su joj potrebne za njezine zadaće nadzora,
 ·uspostavlja se ESMA kao nadzorno tijelo za pružatelje usluga dostave podataka,
 ·definiraju se ovlasti i nadležnosti koje bi ESMA trebala imati pri obavljanju svoje uloge nadležnog tijela,
 ·uvode se zahtjevi za izvješćivanje Komisije o funkcioniranju konsolidiranih podataka,
 ·utvrđuje se prijenos nadležnosti s nacionalnih nadležnih tijela na ESMA-u.
 Ovim Prijedlogom također je izričito utvrđeno da su ovlastima za intervencije iz MiFIR-a obuhvaćeni i upravitelji UCITS-a
 28
 i alternativnih investicijskih fondova (AIF-ova)
 29
 ako izravno obavljaju tu aktivnost.
 Konkretno, člankom 40. MiFIR-a ESMA-i su već dodijeljene privremene ovlasti za intervencije kojima joj se, pod određenim uvjetima, dopušta da privremeno zabrani ili ograniči stavljanje na tržište, distribuciju ili prodaju određenih financijskih instrumenata ili financijskih instrumenata s određenim naznačenim obilježjima ili određene vrste financijskih aktivnosti ili praksi. Te ovlasti za intervencije u području proizvoda primjenjuju se na investicijska društva i kreditne institucije koje se bave stavljanjem na tržište, distribucijom ili prodajom financijskih instrumenata, uključujući jedinice u društvima za zajednička ulaganja. Budući da upravljačka društva subjekata za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) i investicijska društva UCITS-a kojima je izdano odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2009/65/EZ te upravitelji alternativnih investicijskih fondova (AIFM) kojima je izdano odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2011/61/EU mogu također izravno stavljati na tržište, distribuirati ili prodavati jedinice u društvima za zajednička ulaganja, nužno je izričito propisati da se prethodno navedene ovlasti za intervencije u području proizvoda u skladu s MiFIR-om pod određenim uvjetima primjenjuju i na društva za upravljanje UCITS-ovima i investicijska društva UCITS-a te na AIFM-ove.
 Cilj je prijedloga Direktive o izmjeni Direktive 2014/65/EU (MiFID II) ukloniti pružatelje usluga dostave podataka iz područja primjene Direktive 2014/65/EU.
 (4)Izmjene Uredbe (EU) br. 2016/1011 (referentne vrijednosti).
 Člankom 8. izmjenjuje se Uredba (EU) 2016/1011 (BMR). Člankom 11. utvrđuje se ESMA kao nadležno tijelo za administratore ključnih referentnih vrijednosti i svih referentnih vrijednosti koje se upotrebljavaju u Uniji, ali kojima se upravlja izvan Unije. Članci 4., 5., 12., 13., 14., 15., 16., 17. i 19. su tehničke prilagodbe u skladu s tim imenovanjem, a u članku 4. predviđeno je da Komisija određuje referentne vrijednosti koje su referentna točka da se iznos veći od 500 milijardi EUR smatra kritičnim. Člankom 18. definiraju se ovlasti i nadležnosti koje bi ESMA trebala imati pri obavljanju svoje uloge nadležnog tijela.
 U članku 10. utvrđuje se da bi ESMA trebala izdavati odobrenje za rad administratorima ključnih referentnih vrijednosti. Člankom 16. ukidaju se kolegiji nadzornih tijela za ključne referentne vrijednosti jer će ESMA, kao novo nadzorno tijelo za te referentne vrijednost, imati perspektivu cijele Unije u procjeni rizika i slično.
 Stavcima 8. i 9. ESMA se utvrđuje kao nadležno tijelo za priznavanje i odobravanje prihvaćanja administratora treće zemlje i referentnih vrijednosti.
 Stavcima 1., 2., 3. i 6. ovlašćuje se Komisija da dodatno opiše određene odredbe Uredbe (EU) 2016/1011 kako bi osigurala da ih ESMA može izravno primjenjivati.
 Konačno, izmjenama članka 30. Uredbe (EU) 2016/1011 osigurava se trajno praćenje istovjetnosti trećih zemalja s Uredbom (EU) 2016/1011. Za potrebe odgovarajuće razmjene informacija i suradnje u nadzoru administratora referentnih vrijednosti u trećim zemljama, ESMA će morati sklopiti sporazume o suradnji s nadzornim tijelima treće zemlje. Međutim, ako se treća zemlja nalazi na popisu jurisdikcija koje su proglašene jurisdikcijama sa strateškim nedostacima u svojim nacionalnim sustavima za borbu protiv pranja novca i suzbijanje financiranja terorizma koji znatno ugrožavaju financijski sustav Unije, ESMA neće smjeti sklopiti takav sporazum o suradnji s nadzornim tijelima iz te treće zemlje.
 (5)Izmjene Uredbe (EU) br. 2017/1129 (prospekt).
 Člankom 9. Uredbe izmjenjuje se Uredba (EU) 2017/1129 kako bi se na ESMA-u prenio nadzor određenih vrsta prospekata.
 Ključna izmjena nalazi se u stavku 10. kojim se ESMA-i dodjeljuje uloga „nadležnog tijela matične države članice” za četiri kategorije prospekata. Na ESMA-u se prenose zadaće pregleda i odobrenja te obrade obavijesti o putovnicama u pogledu tih prospekata. Utvrđuje se „pravilo čitanja” radi primjene odredaba Uredbe o prospektu na situacije kada ESMA preuzima izravni nadzor. Stavkom 1. uvodi se niz definicija u pogledu specijaliziranih izdavatelja. Stavkom 4. prenosi se na ESMA-u ovlast nadzora oglašavanja povezanog s tim prospektima podložno njihovu odobrenju koja će to obavljati umjesto nadležnih tijela država članica domaćina. Dok je stvarna kontrola ESMA-e nad usklađenošću oglašavanja neobavezna, postat će obvezna ako nadležno tijelo službeno zatraži od ESMA-e da iskoristi te ovlasti kontrole kada se prospekti koje je ESMA odobrila upotrebljavaju za ponudu ili prihvaćanje zahtjeva za uvrštenje za trgovanje u njezinoj jurisdikciji.
 Stavcima 2., 3., 4., 6., 8., 11. i 12. uvodi se izrada pojašnjenja kako bi se uzela u obzir nova uloga ESMA-e u onim situacijama kada „pravilo čitanja” iz stavka 10. nije dostatno za postizanje pravne jasnoće (jezična pravila, sporazumi o suradnji, obavijesti).
 Stavkom 7. pojašnjava se i pojačava funkcioniranje sustava istovjetnosti za prospekte koji su sastavljeni u sladu s nacionalnim pravilima treće zemlje. Ako Komisija ta pravila provedbenom odlukom proglasi istovjetnima, prospekt treće zemlje koji je već odobrilo nadležno tijelo treće zemlje podnosi se samo ESMA-i i ESMA šalje potvrdu o podnošenju (umjesto potvrde o odobrenju, vidjeti stavak 5. točku (b)) nadležnom tijelu svake države članice domaćina koja je obaviještena o „istovjetnom” prospektu treće zemlje. Za potrebe nadzora prospekata izdavatelja iz treće zemlje, ESMA će morati sklopiti sporazume o suradnji s nadzornim tijelima iz trećih zemalja. Međutim, ako se treća zemlja nalazi na popisu jurisdikcija koje su proglašene jurisdikcijama sa strateškim nedostacima u svojim nacionalnim sustavima za borbu protiv pranja novca i suzbijanje financiranja terorizma koji predstavljaju znatnu prijetnju financijskom sustavu Unije, ESMA neće smjeti sklapati takav sporazum o suradnji s nadzornim tijelima iz te treće zemlje (vidjeti stavak 9. točku (a)). Stavkom 5. točkom (a) ispravlja se propust iz članka 25. stavka 4. Uredbe (EU) 2017/1129 jer se pojašnjava da nadležna tijela moraju ESMA-i elektroničkim putem dostaviti sve konačne uvjete osnovnih prospekata nakon njihova podnošenja, čak i ako nije predviđena prekogranična uporaba prospekta niti u jednoj državi članici domaćinu, u skladu s propisanim u Direktivi 2003/71/EZ.
 Stavkom 13. ispravlja se pogreška u Uredbi (EU) 2017/1129 usklađivanjem datuma do kojeg države članice moraju obavijestiti Komisiju i ESMA-u o svojim pravilima o sankcioniranju s datumom iz članka 49. stavka 3. Uredbe do kojeg se moraju uskladiti s poglavljem VIII. Uredbe.
 Člankom 14. uvodi se novo poglavlje u kojem se utvrđuju ovlasti i nadležnosti ESMA-e koje su nužne za nadzor i izvršenje Uredbe o prospektu, uključujući ovlasti za određivanje novčanih kazni i periodičnih novčanih kazni.
 2017/0230 (COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), Uredba (EU) br. 1094/2010 o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje); Uredba (EU) br. 1095/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala); Uredbe (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala, Uredbe (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo, Uredba (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata; Uredbe (EU) 2015/760 o europskim fondovima za dugoročna ulaganja, Uredba (EU) 2016/1011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova; i Uredbe (EU) 2017/1129 o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja za trgovanje na uređenom tržištu
 (Tekst značajan za EGP)
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
 uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke
 30
 ,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
 31
 ,
 u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom
 32
 ,
 budući da:
 (1)Nakon financijske krize i na temelju preporuka skupine stručnjaka na visokoj razini na čelu s Jacquesom de Larosièreom Unija je ostvarila velik napredak u utvrđivanju ne samo jačih nego i usklađenijih pravila za financijska tržišta u obliku jedinstvenog pravilnika. Unija je uspostavila i Europski sustav financijskog nadzora („ESFS”), utemeljen na sustavu od dva stupa koji uključuje mikrobonitetni nadzor koji koordiniraju europska nadzorna tijela i makrobonitetni nadzor zahvaljujući uspostavi Europskog odbora za sistemske rizike („ESRB”). Tri europska nadzorna tijela, odnosno Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo („EBA”), koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća
 33
 , Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje („EIOPA”), koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala („ESMA”), koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća
 34
 (zajedno „uredbe o osnivanju”), počela su s radom u siječnju 2011. Opći cilj europskih nadzornih tijela jest održivo jačanje stabilnosti i djelotvornosti financijskog sustava u cijeloj Uniji te jačanje zaštite potrošača i ulagatelja.
 (2)Europska nadzorna tijela znatno su pridonijela usklađivanju pravila o financijskim tržištima u Uniji tako što su Komisiji pružila informacije za njezine inicijative koje se odnose na uredbe i direktive koje donose Vijeće i Parlament. Europska nadzorna tijela dostavila su Komisiji i nacrte detaljnih tehničkih pravila koja su donesena u obliku delegiranih i provedbenih akata.
 (3)Europska nadzorna tijela pridonijela su i konvergenciji u području financijskog nadzora. Ona su pridonijela i nadzornoj praksi u Uniji s pomoću smjernica za nadležna tijela i koordiniranjem preispitivanja nadzorne prakse. Međutim, zbog postupka odlučivanja propisanog u uredbama o njihovu osnivanju i zbog ograničenih sredstava i prirode instrumenata koje imaju na raspolaganju, europska nadzorna tijela nisu mogla u potpunosti ostvariti opće ciljeve.
 (4)Nakon sedam godina rada i na temelju evaluacija i javnih savjetovanja koje je provela Komisija čini se da se europska nadzorna tijela u okviru postojećeg financijskog okvira suočavaju sa sve većim ograničenjima u pogledu svojih kapaciteta za ostvarenje ciljeva daljnje integracije financijskih tržišta i usluga i jačanja zaštite potrošača, u Uniji i između Unije i trećih zemalja.
 (5)Ako se europskim nadzornim tijelima dodijele veće ovlasti koje će im omogućiti ostvarenje tih ciljeva, za to će biti potrebno prikladno upravljanje i dostatna financijska sredstva. Same veće ovlasti ne bi bile dostatne za ostvarenje ciljeva europskih nadzornih tijela ako ona ne raspolažu dostatnim financijskim sredstvima ili ako se njima ne upravlja na djelotvoran i učinkovit način.
 (6)U Komunikaciji Komisije od 8. lipnja 2017. o preispitivanju akcijskog plana o uniji tržišta kapitala sredinom provedbenog razdoblja ističe se da je ključno da nadzor financijskih tržišta i usluga bude učinkovitiji i usklađeniji kako bi se ukinule mogućnosti regulatorne arbitraže među državama članicama pri njihovu izvršavanju nadzornih zadaća, ubrzala integracija tržišta i na jedinstvenom tržištu pružile prilike financijskim subjektima i ulagateljima.
 (7)Stoga je potrebno žurno ostvariti daljnji napredak u pogledu integracije nadzora kako bi se mogla dovršiti unija tržišta kapitala. Deset godina nakon početka financijske krize i uspostave novog nadzornog sustava, na razvoj financijskih usluga i unije tržišta kapitala sve više će utjecati dva važna čimbenika: održivo financiranje i tehnološke inovacije. Oni bi mogli izmijeniti financijske usluge, a naš sustav financijskog nadzora trebao bi na to biti spreman.
 (8)Stoga je ključno da se financijski sustav može u potpunosti suočiti s ključnim izazovima održivosti. Za to će biti potrebne temeljite promjene financijskog sustava, čemu bi europska nadzorna tijela trebala aktivno pridonositi počevši od reformi za uspostavu odgovarajućeg regulatornog i nadzornog okvira za mobilizaciju i usmjeravanje tokova privatnog kapitala prema održivim ulaganjima.
 (9)Europska nadzorna tijela trebala bi imati važnu ulogu u utvrđivanju i prijavljivanju rizika koje okolišni, društveni i upravljački čimbenici predstavljaju za financijsku stabilnost te u usklađivanju aktivnosti financijskih tržišta s ciljevima održivosti. Europska nadzorna tijela trebala bi dati smjernice o načinu uspješnog uključivanja održivosti u relevantno financijsko zakonodavstvo EU-a i promicati usklađenu provedbu tih odredbi nakon njihova donošenja.
 (10)Tehnološke inovacije sve više utječu na financijski sektor i nadležna tijela stoga su poduzela različite inicijative kako bi uzela u obzir te tehnološke promjene. U cilju promicanja bolje konvergencije u području nadzora i razmjene najbolje prakse među relevantnim nadležnim tijelima s jedne strane i između relevantnih nadležnih tijela i financijskih institucija ili sudionika financijskih tržišta s druge strane, trebalo bi ojačati ulogu europskih nadzornih tijela u pogledu njihove funkcije nadzora i koordinacije nadzora.
 (11)Tehnološkim napretkom na financijskim tržištima može se poboljšati financijska uključenost, osigurati pristup financiranju, poboljšati cjelovitost tržišta i operativna učinkovitost te se mogu smanjiti prepreke ulasku na ta tržišta. U mjeri u kojoj je to relevantno za primjenjiva materijalna pravila, u izobrazbu nadležnih tijela trebalo bi uključiti i tehnološke inovacije. Time bi se u državama članicama trebao izbjeći razvoj različitih pristupa tim pitanjima .
 (12)Neka nacionalna tijela nisu definirana kao nadležna tijela u skladu s uredbama o osnivanju, ali su ovlaštena osigurati primjenu zakonodavstva Unije u području financijskih usluga i tržišta. Kako bi se osigurala dosljedna, učinkovita i djelotvorna nadzorna praksa u okviru ESFS-a, nužno je ta tijela definirati kao nadležna tijela. Time bi se europskim nadzornim tijelima omogućilo da tim nadležnim tijelima izdaju smjernice i preporuke.
 (13)Kako bi se prikladno zaštitili interesi dionika kada europska nadzorna tijela izvršavaju svoje ovlasti za izdavanje smjernica ili preporuka, različite interesne skupine trebale bi moći dati mišljenje ako dvije trećine njihovih članova smatraju da je predmetno europsko nadzorno tijelo prekoračilo svoje ovlasti. U tom slučaju Komisija bi trebala imati ovlasti na temelju kojih može od europskog nadzornog tijela zatražiti da nakon provedbe prikladne procjene prema potrebi povuče te smjernice ili preporuke.
 (14)Nadalje, za potrebe postupka iz članka 17. uredbi o osnivanju i u interesu pravilne primjene prava Unije, primjereno je olakšati i ubrzati pristup europskih nadzornih tijela informacijama. Stoga bi im trebalo omogućiti da izravno zatraže informacije, na temelju opravdanog i obrazloženog zahtjeva, od svih predmetnih nadležnih tijela, financijskih institucija i sudionika financijskih tržišta, čak i ako ta nadležna tijela, institucije ili sudionici na tržištu nisu sami prekršili odredbe prava Unije. Europska nadzorna tijela trebala bi predmetno nadležno tijelo obavijestiti o tim zahtjevima i to nadležno tijelo trebalo bi europskim nadzornim tijelima pomoći u prikupljanju traženih informacija.
 (15)Za usklađeni nadzor financijskog sektora potreban je dosljedni pristup nadležnih tijela. U tu svrhu europska nadzorna tijela trebala bi provoditi redovite i neovisne procjene aktivnosti nadležnih tijela, uz pomoć odbora za procjenu aktivnosti koji ona osnivaju. Europska nadzorna tijela trebala bi izraditi i metodološki okvir za te procjene. Neovisne procjene aktivnosti ne bi trebale biti usmjerene samo na konvergenciju nadzorne prakse, već i na sposobnost nadležnih tijela da postignu visokokvalitetne rezultate u području nadzora, te na neovisnost tih nadležnih tijela. Rezultate tih procjena aktivnosti trebalo bi objavljivati u cilju poticanja usklađivanja i povećanja transparentnosti, osim ako bi takva objava podrazumijevala rizike za financijsku stabilnost.
 (16)Za usklađeni nadzor financijskog sektora potrebno je osigurati i učinkovito rješavanje sporova među nadležnim tijelima različitih država članica u prekograničnim situacijama. Postojeća pravila za rješavanje takvih sporova nisu u potpunosti zadovoljavajuća. Stoga bi ih trebalo prilagoditi radi lakše primjene.
 (17)Za rad europskih nadzornih tijela na konvergenciji nadzorne prakse ključno je promicanje kulture u području nadzora u Uniji. Međutim, europska nadzorna tijela ne raspolažu svim instrumentima koji su potrebni za ostvarenje tog cilja. Nužno je europskim nadzornim tijelima omogućiti da u višegodišnjem strateškom planu nadzora utvrde opće nadzorne ciljeve i prioritete kojima će se nadležnim tijelima pomoći da utvrde najvažnije probleme za cjelovitost tržišta i financijsku stabilnost u cijelom EU-u te da se na njih usredotoče, uključujući u pogledu bonitetnog nadzora društava koja se bave prekograničnim aktivnostima. Strateški plan nadzora trebao bi se temeljiti na riziku i u njemu bi trebalo uzeti u obzir opće gospodarsko i regulatorno usmjerenje mjera nadzora te relevantne mikrobonitetne trendove, potencijalne rizike i osjetljivosti koje su europska nadzorna tijela utvrdila tijekom svojih procjena aktivnosti nadležnih tijela i na temelju ispitivanja otpornosti na stres u cijeloj Uniji. Nadležna tijela trebala bi nakon toga izraditi godišnje programe rada za provedbu strateškog plana nadzora u kojima će se prioriteti i ciljevi Unije preobličiti u operativne ciljeve tih tijela. Europska nadzorna tijela trebala bi imati ovlasti preispitivati provedbu godišnjih programa rada u okviru tekućih nadzornih aktivnosti, među ostalim na temelju uzorka i nadzornih mjera poduzetih u pojedinačnim slučajevima kako bi se osiguralo da europska nadzorna tijela mogu ostvariti svoje ciljeve usklađivanja nadzorne prakse.
 (18)Postojeća nadzorna praksa eksternalizacije, delegiranja i prijenosa rizika (back-to-back poslovanje ili „fronting”) s jednog licenciranog subjekta na drugi subjekt razlikuju se među državama članicama. Ti različiti regulatorni pristupi stvaraju rizik od regulatorne arbitraže u državama članicama („snižavanje standarda”). Neučinkovitim nadzorom eksternaliziranih, delegiranih ili prenesenih aktivnosti Unija se izlaže rizicima za financijsku stabilnost. Ti su rizici posebno značajni u vezi s nadziranim subjektima koji eksternaliziraju, delegiraju ili prenose rizik u treće zemlje u kojima nadzorna tijela možda ne raspolažu instrumentima potrebnima za prikladan i učinkovit nadzor bitnih aktivnosti i ključnih funkcija. Europska nadzorna tijela trebala bi aktivno promicati konvergenciju u području nadzora na način da osiguravaju zajedničko razumijevanje i nadzorne prakse eksternalizacije, prijenosa rizika i delegiranja bitnih aktivnosti i ključnih funkcija u treće zemlje, u skladu s pravom Unije i uzimajući u obzir smjernice, preporuke i mišljenja koja europska nadzorna tijela mogu donijeti. Europska nadzorna tijela stoga bi trebala imati nužne ovlasti za djelotvornu koordinaciju nadzornih mjera koje provode nacionalna nadzorna tijela pri izdavanju odobrenja za rad ili registraciji društva i u okviru postojećeg preispitivanja nadzorne prakse. Pri obavljanju te koordinacijske uloge europska nadzorna tijela trebala bi se posebno usredotočiti na situacije koje bi mogle dovesti do zaobilaženja pravila i nadzirati financijske institucije ili sudionike financijskih tržišta koji namjeravaju u velikoj mjeri primijeniti eksternalizaciju, delegiranje i prijenos rizika u treće zemlje da bi ostvarili korist od odobrenja za prekogranično poslovanje u EU-u, iako u suštini znatan dio aktivnosti ili funkcija obavljaju izvan Unije.
 (19)Kako bi se osigurala trajna financijska stabilnost potrebno je kontinuirano nadzirati odluke o istovjetnosti sustava treće zemlje koje je donijela Komisija. Europska nadzorna tijela stoga bi trebala provjeriti jesu li i dalje ispunjeni kriteriji na temelju kojih su donesene odluke o istovjetnosti sustava treće zemlje i svi u njima utvrđeni uvjeti. Nadalje, europska nadzorna tijela trebala bi pratiti regulatorne i nadzorne promjene i praksu provedbe u tim trećim zemljama. U tom kontekstu europska nadzorna tijela trebala bi sklopiti i administrativne sporazume s nadležnim tijelima treće zemlje u cilju prikupljanja informacija za potrebe praćenja i koordinacije aktivnosti nadzora. Tim pojačanim nadzornim sustavom osigurat će se veća transparentnost istovjetnosti sustava trećih zemalja, njegova bolja predvidljivost za dotične treće zemlje i njegova veća dosljednost u svim sektorima.
 (20)Europskim nadzornim tijelima ključno je prikupiti točne i potpune informacije kako bi mogla obavljati svoje zadaće i funkcije i ostvariti svoje ciljeve. Kako bi se izbjeglo udvostručavanje obveza izvješćivanja financijskih institucija i sudionika financijskih tržišta, te informacije trebala bi pružati relevantna nadležna tijela ili nacionalna nadzorna tijela koja su najbliža financijskim tržištima i institucijama. Međutim, europska nadzorna tijela trebala bi moći izravno podnijeti opravdan i obrazložen zahtjev za informacije financijskim institucijama ili sudionicima financijskih tržišta ako nadležno tijelo ne dostavi ili ne može dostaviti te informacije u propisanom roku. Nadalje, kako bi se osigurala djelotvorna primjena prava europskih nadzornih tijela na prikupljanje informacija, ona bi trebala moći izreći periodične novčane kazne ili globe onim financijskim institucijama ili sudionicima financijskih tržišta koji ne postupe točno, potpuno ili pravodobno u skladu sa zahtjevom ili odlukom o dostavljanju informacija. Predmetnim financijskim institucijama ili sudionicima financijskih tržišta trebalo bi se izričito jamčiti pravo na saslušanje pred europskim nadzornim tijelima.
 (21)U uredbama o osnivanju europskih nadzornih tijela predviđeno je da će nadležna tijela imati ključnu ulogu u njihovoj strukturi upravljanja. U tim se uredbama predviđa i da bi, u cilju sprječavanja sukoba interesa, članovi Odbora nadzornih tijela i upravnog odbora trebali postupati neovisno i u isključivom interesu Unije. Međutim, izvorna upravljačka struktura europskih nadzornih tijela ne osigurava dostatne zaštitne mjere kojima se u cijelosti sprječavaju sukobi interesa, što može utjecati na sposobnost europskih nadzornih tijela da donosu sve nužne odluke u pogledu konvergencije u području nadzora i da osiguraju da se u njihovim odlukama u potpunosti uzimaju u obzir opći interesi Unije. Kako bi se osigurala djelotvornost i učinkovitost postupka odlučivanja europskih nadzornih tijela, trebalo bi stoga redefinirati raspodjelu ovlasti u okviru europskih nadzornih tijela.
 (22)Nadalje, trebalo bi ojačati dimenziju Unije u postupku odlučivanja u okviru Odbora nadzornih tijela tako što bi se u članstvo odbora uključili neovisni stalni članovi za koje ne postoje mogući sukobi interesa. Odbor nadzornih tijela trebao bi zadržati ovlasti odlučivanja o regulatornim pitanjima i izravnom nadzoru. Upravni odbor trebao bi se zamijeniti Izvršnim odborom sastavljenim od stalnih članova koji bi trebao odlučivati o određenim neregulatornim pitanjima, uključujući o neovisnoj procjeni aktivnosti nadležnih tijela, rješavanju sporova, povredi prava Unije, strateškom planu nadzora, nadzoru eksternalizacije, delegiranja i prijenosa rizika u treće zemlje, ispitivanju otpornosti na stres i o zahtjevima za informacije. Izvršni odbor trebao bi preispitivati i pripremati sve odluke koje donosi Odbor nadzornih tijela. Nadalje, trebalo bi ojačati položaj i ulogu predsjednika na način da mu se dodijele ovlasti za obavljanje formalnih zadaća i pravo na odlučujući glas u Izvršnom odboru. Naposljetku, dimenziju Unije u upravljanju europskim nadzornim tijelima trebalo bi ojačati i zamjenom postupka odabira predsjednika i članova Izvršnog odbora postupkom u kojem će sudjelovati Vijeće i Europski parlament. Sastav Izvršnog odbora trebao bi biti uravnotežen.
 (23)Kako bi se osigurala odgovarajuća razina stručnosti i odgovornosti, odabir predsjednika i članova Izvršnog odbora trebao bi se temeljiti postignućima, vještinama, znanju o poravnanju, aktivnostima poslije trgovanja i financijskim pitanjima te iskustvu relevantnom za financijski nadzor. Kako bi se osigurala transparentnost i demokratska kontrola te zaštitila prava institucija Unije, predsjednik i članovi Izvršnog odbora trebali bi se birati na temelju javnog natječaja. Komisija bi trebala sastaviti popis kandidata koji su ušli u uži izbor i podnijeti ga Europskom parlamentu na odobrenje. Nakon što odobri taj popis, t Vijeće bi trebalo donijeti odluku o imenovanju članova Izvršnog odbora. Predsjednik i stalni članovi Izvršnog odbora trebali bi za sve odluke donesene na temelju uredbi o osnivanju odgovarati Europskom parlamentu i Vijeću .
 (24)Kako bi se osigurala učinkovitija raspodjela operativnih zadaća s jedne strane, i upravljanje svakodnevnim administrativnim poslovima s druge strane, postojeće zadaće izvršnog direktora svakog europskog nadzornog tijela trebao bi preuzeti jedan od članova Izvršnog odbora, koji bi se trebao izabrati na temelju tih posebnih zadaća.
 (25)Primjereno je da financijske institucije i sudionici financijskih tržišta pridonose financiranju aktivnosti europskih nadzornih tijela jer je opći cilj aktivnosti europskih nadzornih tijela pridonijeti financijskoj stabilnosti i, pravilnom funkcioniranju jedinstvenog tržišta tako što se sprječava narušavanje tržišnog natjecanja. Od aktivnosti europskih nadzornih tijela korist će imati sve financijske institucije i sudionici financijskih tržišta, neovisno o tome posluju li prekogranično. Europska nadzorna tijela omogućuju im poslovanje u stabilnom okruženju i s jednakim tržišnim uvjetima. Financijske institucije i sudionici financijskih tržišta koji nisu pod izravnim nadzorom europskih nadzornih tijela također bi trebali pridonijeti financiranju aktivnosti europskih nadzornih tijela od kojih imaju koristi. Nadalje, europska nadzorna tijela trebala bi primati naknade od financijskih institucija i sudionika financijskih tržišta koji su pod njihovim izravnim nadzorom.
 (26)U svakoj kategoriji financijskih institucija i sudionika financijskih tržišta iznos doprinosa trebao bi se temeljiti na tome koliku korist svaka financijska institucija i sudionik financijskih tržišta ostvaruje od aktivnosti europskih nadzornog tijela. U skladu s time, pojedinačne doprinose financijskih institucija i sudionika financijskih tržišta trebalo bi utvrditi na temelju njihove veličine kako bi se uzela u obzir njihova važnost na relevantnom tržištu. Na prikupljanje vrlo malih doprinosa trebao bi se primjenjivati de minimis prag kako bi se osiguralo da je njihovo prikupljanje ekonomično te bi istodobno trebalo osigurati da velika društva ne moraju plaćati neproporcionalne doprinose.
 (27)Kako bi se utvrdio način izračuna godišnjih doprinosa pojedinačnih financijskih institucija i sudionika financijskih tržišta, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora. Delegiranim aktima utvrdit će se metodologija za alokaciju predviđenih rashoda u kategorije financijskih institucija ili sudionika financijskih tržišta i kriteriji za određivanje razine pojedinačnih doprinosa na temelju veličine. Posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim među stručnjacima, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima propisanima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće zaprimaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.
 (28)Kako bi se očuvala povjerljivost rada europskih nadzornih tijela, zahtjevi za čuvanje poslovne tajne trebali bi se primjenjivati i na sve osobe koje izravno ili neizravno, stalno ili povremeno, pružaju bilo koju uslugu povezanu sa zadaćama predmetnog europskog nadzornog tijela.
 (29)Uredbama (EZ) 1093/2010, 1094/2010 i 1095/2010 i sektorskim propisima o financijskim uslugama od europskih nadzornih tijela zahtijevaju se djelotvorni administrativni sporazumi, uključujući razmjenu informacija s nadzornim tijelima trećih zemalja. Potreba za djelotvornom suradnjom i razmjenom informacija trebala bi postati još važnija kada, u skladu s ovom uredbom o izmjenama, neka europska nadzorna tijela preuzmu dodatne, šire odgovornosti povezane s nadzornom subjekata iz trećih zemalja i njihovih aktivnosti. Kada europska nadzorna tijela u tom kontekstu obrađuju osobne podatke, uključujući dostavu takvih podataka izvan Unije, obvezuju ih zahtjevi Uredbe (EU) br. 2018/XXX (Uredba o zaštiti podataka za institucije i tijela EU-a). Bez odluke o prikladnosti ili odgovarajućih zaštitnih mjera, na primjer onih predviđenih u administrativnim sporazumima u smislu članka 49. stavka 3. Uredbe o zaštiti podataka za institucije i tijela EU-a, europska nadzorna tijela mogu razmjenjivati osobne podatke s nadležnim tijelima trećih zemalja u skladu s uvjetima o odstupanju za potrebe javnog interesa kako je utvrđeno u njezinu članku 51. stavku 1. točki (d), koje se primjenjuje na slučajeve međunarodne razmjene podataka između financijskih nadzornih tijela.
 (30)Ključno je da se postupcima odlučivanja u okviru EBA-e osiguraju prikladne zaštitne mjere za države članice koje ne sudjeluju u bankarskoj uniji te da se istodobno EBA-i omogući da i dalje učinkovito donosi odluke kada se smanji broj država članica nesudionica. Trebalo bi zadržati postojeća pravila glasovanja prema kojima EBA može donijeti odluku samo uz suglasnost većine država članica sudionica i većine država članica nesudionica. Međutim, potrebne su dodatne zaštitne mjere kako bi se izbjegao scenarij u kojem se odluke ne mogu donijeti zbog odsutnosti nadležnih tijela država članica i kako bi se osiguralo da je u trenutku glasovanja prisutan što veći broj nacionalnih nadležnih tijela kako bi se osiguralo snažno i legitimno glasovanje.
 (31)U uredbama o osnivanju europskih nadzornih tijela predviđeno je da europska nadzorna tijela, u suradnji s ESRB-om, mogu pokrenuti i koordinirati ispitivanje otpornosti na stres u cijeloj Uniji kako bi se ocijenila otpornost financijskih institucija ili sudionika financijskih tržišta na negativna tržišna kretanja. Njima bi se trebala u što većoj mjeri osigurati da se na ta ispitivanja primjenjuje dosljedna metodologija na nacionalnoj razini. Kako bi se osigurala pravilna ravnoteža između pitanja povezanih s nadzorom kojima se bave nadležna tijela i općih pitanja na razini Unije, na izvršni odbor europskih nadzornih tijela trebalo bi prenijeti ovlasti odlučivanja o pokretanju i koordinaciji ispitivanja otpornosti na stres . Trebalo bi razjasniti i da, kad je riječ o svim europskim nadzornim tijelima, obveze nadležnih tijela u vezi s čuvanjem poslovne tajne ne smiju spriječiti nadležna tijela da europskim nadzornim tijelima dostave rezultate ispitivanja otpornosti na stres za potrebe objave.
 (32)Kako bi se osigurao visok stupanj konvergencije u području nadzora i odobravanja internih modela, EIOPA bi trebala moći donijeti mišljenja u cilju uklanjanja mogućih nedosljednosti i pomoći nadležnim tijelima da se dogovore u vezi s odobravanjem internih modela. Nadležna tijela trebala bi donositi odluke u skladu s tim mišljenjima ili objasniti zašto ne postupaju u skladu s mišljenjem.
 (33)Uzimajući u obzir sve veću prekograničnu dimenziju aktivnosti trgovanja, posebno aktivnosti određenih investicijskih društava koja, zbog svoje sistemske prirode, mogu imati prekogranične učinke na financijsku stabilnost, ESMA bi trebala imati veću koordinacijsku ulogu na temelju koje nadležnim tijelima preporučuje pokretanje odgovarajuće istrage. Nadalje, ESMA bi trebala olakšati razmjenu informacija koje su relevantne za te istrage, ako ima razumne osnove sumnjati da je u tijeku aktivnost sa znatnim prekograničnim učinkom kojom bi se moglo ugroziti pravilno funkcioniranje i cjelovitost financijskih tržišta ili financijska stabilnost Unije. U tu svrhu ESMA bi trebala održavati sustav za pohranu podataka kako bi mogla prikupljati sve relevantne informacije od nadležnih tijela i pružati im sve relevantne informacije.
 (34)Glavni ciljevi Uredbe (EU) br. 345/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
 35
 , Uredbe (EU) br. 346/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
 36
 i Uredbe (EU) 2015/760 Europskog parlamenta i Vijeća
 37
 jesu poticanje zapošljavanja i rasta, financiranja MSP-ova, socijalnih i dugoročnih ulaganja i promicanje kulture ulaganja u EU-u. Međutim, unatoč usklađenosti postignutoj trima uredbama, nadzorna tijela i dalje različito upotrebljavaju diskrecijske ovlasti, različite su im administrativne prakse, kultura u području nadzora i uspješnost. Te razlike otežavaju uspostavu nužnih jednakih uvjeta među upraviteljima kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala, kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo i fondova za dugoročna ulaganja u različitim državama članicama te se istodobno povećavaju troškovi transakcija i operativni troškovi tih upravitelja.
 (35)Kako bi se smanjili transakcijski i operativni troškovi, ulagateljima ponudila veća mogućnost izbora i povećala pravna sigurnost, primjereno je s nadležnih tijela na ESMA-u prenijeti nadzorne ovlasti, uključujući izdavanje i oduzimanje registracija i odobrenja za rad upraviteljima kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala i fondova iz Uredbe (EU) br. 345/2013, upraviteljima kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo ili fondova iz Uredbe (EU) br. 346/2013 i europskih fondova za dugoročna ulaganja iz Uredbe (EU) 2015/760. U tu svrhu ESMA bi trebala imati mogućnost provoditi istrage i izravni nadzor i izricati globe ili periodične novčane kazne kako bi primorala osobe da prestanu s postupanjem koje čini povredu, da dostave potpune i točne informacije koje ona zatraži ili da pristanu na istragu ili izravni nadzor.
 (36)Uredbom (EU) 2015/760 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o europskim fondovima za dugoročna ulaganja utvrđuju se jedinstveni zahtjevi koje fondovi za dugoročna ulaganja moraju ispunjavati da bi imali odobrenje za rad ELTIF-a. Uredbom (EU) 2015/760 utvrđuju se pravila o kvalificiranim ulaganjima, društvima kvalificiranima za ulaganja, pravila o koncentracijama i prihvatljivim ulagateljima. Pravilima se utvrđuju i nadzorne ovlasti, uključujući zahtjeve za izdavanje odobrenja za rad i kontinuirani nadzor. U ovoj Uredbi zadržavaju se bonitetna pravila iz Uredbe (EU) 2015/760, ali se istodobno ESMA-i dodjeljuju nadzorne ovlasti, uključujući ovlasti izdavanja odobrenja za rad, kontinuiranog nadzora i oduzimanja odobrenja za rad. Ovom Uredbom ESMA-i se povjerava izrada nacrta regulatornih tehničkih standarda koji ne uključuje izbore politike i koji se dostavlja Komisiji, te su stoga pravne obveze i područje primjene diskrecijskih ovlasti ESMA-e u skladu s Uredbom (EU) 2015/760 dostatno jasni. Na sličan način izmijenjene su Uredba (EU) 345/2013 i Uredba (EU) 346/2013 kako bi se na ESMA-u prenijele nadzorne ovlasti .
 (37)Kako bi mogla djelotvorno izvršavati svoje nadzorne ovlasti u odnosu na kvalificirane fondove poduzetničkog kapitala, kvalificirane fondove za socijalno poduzetništvo i europske fondove za dugoročna ulaganja i njihove upravitelje, ESMA bi trebala moći provoditi istrage i izravni nadzor. U cilju podupiranja njezina kapaciteta za provedbu nadzora, ESMA-i bi trebalo dodijeliti ovlasti izricanja globi ili periodičnih novčanih kazni kako bi se osobe primoralo da prestanu s postupanjem koje čini povredu, da dostave potpune i točne informacije koje ona zatraži ili da pristanu na istragu ili izravni nadzor. Ovom Uredbom trebalo bi stoga jasno definirati okvire tih administrativnih sankcija ili drugih administrativnih mjera koje bi trebale biti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće i kojima bi trebalo osigurati zajednički pristup i odvraćajući učinak. Nacionalna tijela trebala bi prema potrebi podupirati istražne i provedbene aktivnosti ESMA-e. ESMA bi trebala imati ovlasti delegiranja nekih od tih funkcija koje bi se mogle ponovno delegirati nacionalnim nadležnim tijelima.
 (38)Člankom 40. Uredbe (EU) No 600/2014 ESMA-i su dodijeljene privremene ovlasti za intervencije na temelju kojih ESMA može, pod određenim uvjetima, u Uniji privremeno zabraniti ili ograničiti stavljanje na tržište, distribuciju ili prodaju određenih financijskih instrumenata ili financijskih instrumenata s određenim naznačenim obilježjima ili određene vrste financijskih aktivnosti ili prakse. Izričito se navodi da se te ovlasti za intervencije u pogledu proizvoda na temelju Uredbe (EU) br. 600/2014 primjenjuju na investicijska društva i kreditne institucije koje se bave stavljanjem na tržište, distribucijom ili prodajom financijskih instrumenata, uključujući udjele u subjektima za zajednička ulaganja. Budući da upravljačka društva subjekata za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire i investicijska društva kojima je izdano odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te upravitelji alternativnih investicijskih fondova (AIFM) kojima je izdano odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća mogu izravno stavljati na tržište, distribuirati ili prodavati udjele u društvima za zajednička ulaganja, u interesu jačanja pravne sigurnosti nužno je izričito propisati da se prethodno navedene ovlasti za intervencije u pogledu proizvoda na temelju Uredbe (EU) br. 600/2014 primjenjuju i na društva za upravljanje UCITS-ima i UCITS-e osnovane kao investicijska društva te na UAIF-ove.
 (39)U strogo definiranim i iznimnim slučajevima ESMA može primijeniti svoje ovlasti za intervencije kako bi upraviteljima UCITS-a i AIF-a ograničila ili zabranila stavljanje na tržište, prodaju ili distribuciju udjela ili dionica u UCITS-ima ili AIF-ima . To bi bilo primjereno ako bi se predloženom mjerom riješio važan problem zaštite ulagatelja ili uklonila prijetnja pravilnom funkcioniranju i cjelovitosti financijskih tržišta ili stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava u Uniji; ako se regulatornim zahtjevima u okviru prava Unije koji se primjenjuju na relevantni financijski instrument ili aktivnost ne bi uklonila prijetnja i nadležno tijelo ili nadležna tijela ne bi poduzeli mjere za uklanjanje prijetnje ili se poduzetim mjerama prijetnja ne bi uklonila na prikladan način.
 (40)Nedosljednosti u kvaliteti, formatu, pouzdanosti i trošku podataka o trgovanju štetno utječu na transparentnost, zaštitu ulagatelja i učinkovitost tržišta. Kako bi se poboljšalo praćenje i rekonstrukcija podataka o trgovanju, njihova dosljednost i kvaliteta te njihova dostupnost i raspoloživost relevantnim mjestima trgovanja u cijeloj Uniji po razumnom trošku, Direktivom 2014/65/EU uveden je novi pravni sustav za usluge dostave podataka, uključujući izdavanje odobrenja za rad i nadzor pružatelja usluga dostave podataka.
 (41)Kvaliteta podataka o trgovanju te njihova obrada i pružanje, uključujući obradu i pružanje prekograničnih podataka, od ključne su važnosti za ostvarenje glavnog cilja Uredbe (EU) br. 600/2014, odnosno povećanja transparentnosti financijskih tržišta. Pružanje usluga dostave temeljnih podataka stoga je ključno kako bi korisnici mogli imati željeni uvid u aktivnosti trgovanja na financijskim tržištima Unije te kako bi nadležna tijela dobila točne i sveobuhvatne informacije o relevantnim transakcijama.
 (42)Nadalje, podaci o trgovanju sve su važniji instrument za djelotvorno izvršavanje zahtjeva koji proizlaze iz Uredbe (EU) br. 600/2014. S obzirom na prekograničnu dimenziju obrade podataka, kvalitetu podataka i potrebu uspostave ekonomije razmjera te kako bi se izbjegao negativni učinak mogućih razlika u kvaliteti podataka i zadaćama pružatelja usluga dostave podataka, korisno je i opravdano ovlasti za izdavanje odobrenja za rad i nadzorne ovlasti u pogledu pružatelja usluga dostave podataka prenijeti s nadležnih tijela na ESMA-u te navesti te ovlasti u Uredbi (EU) br. 600/2014, čime se istodobno omogućuje konsolidacija koristi od objedinjavanja nadležnosti koje se odnose na podatke u okviru ESMA-e.
 (43)Male ulagatelje trebalo bi primjereno obavijestiti o mogućim rizicima kada odluče ulagati u financijske instrumente. Pravnim okvirom Unije nastoji se smanjiti rizik od nepravilne prodaje kada se malim ulagateljima prodaju financijski proizvodi koji nisu skladu s njihovim potrebama ili očekivanjima. U tu svrhu Direktivom 2014/65/EU i Uredbom (EU) br. 600/2014 unaprjeđuju se zahtjevi u pogledu organizacije i poslovnog ponašanja kako bi se osiguralo da investicijska društva djeluju u najboljem interesu svojih klijenata. Ti zahtjevi uključuju bolje obavješćivanje klijenata o rizicima, bolju procjenu prikladnosti preporučenih proizvoda i obvezu distribucije financijskih instrumenata na utvrđeno ciljano tržište, uzimajući u obzir čimbenike poput solventnosti izdavatelja. ESMA bi trebala u cijelosti iskoristiti svoje ovlasti kako bi osigurala konvergenciju u području nadzora i pomogla nadležnim tijelima u postizanju visoke razine zaštite ulagatelja i djelotvornog nadzora rizika povezanih s financijskim proizvodima.
 (44)Važno je osigurati djelotvorno i učinkovito dostavljanje, objedinjavanje, analizu i objavu podataka za potrebe izračuna na temelju kojeg se utvrđuju zahtjevi u okviru sustava transparentnosti prije i poslije trgovanja i obveze trgovanja te za potrebe referentnih podataka u skladu s Uredbom (EU) br. 600/2014 i Uredbom (EU) br. 596/2014
 38
 . ESMA-i bi se stoga trebale dodijeliti ovlasti izravnog prikupljanja podataka od sudionika na tržištu koji se odnose na zahtjeve za transparentnost prije i poslije trgovanja te izdavanje odobrenja za rad i nadzor pružatelja usluga dostave podataka.
 (45)Dodjelom tih nadležnosti ESMA-i omogućuje se upravljanje izdavanjem odobrenja za rad i nadzorom na središnjoj razini, čime bi se izbjegla aktualna situacija u kojoj veći broj mjesta trgovanja, sistematskih internalizatora, APA-a i CTP-a moraju dostavljati podatke većem broju nadležnih tijela, a koji bi se u tom slučaju dostavljali samo ESMA-i. Sustav kojim se upravlja na središnjoj razini bio bi vrlo koristan sudionicima na tržištu jer bi se njime osigurala veća razina transparentnosti podataka, zaštite ulagatelja i učinkovitosti tržišta.
 (46)Prenošenje ovlasti za prikupljanje podataka, izdavanje odobrenja za rad i nadzor s nadležnih tijela na ESMA-u ključno je i za druge zadaće koje ESMA obavlja u skladu s Uredbom (EU) br. 600/2014, primjerice nadzor tržišta, njezine privremene ovlasti za intervencije i ovlasti za upravljanje pozicijama te osiguravanje dosljednog poštovanja zahtjeva za transparentnost prije i poslije trgovanja.
 (47)Kako bi mogla učinkovito izvršavati svoje ovlasti u području obrade i pružanja podataka, ESMA bi trebala moći provoditi istrage i izravni nadzor. ESMA bi trebala moći izricati globe i periodične novčane kazne kako bi prisilila pružatelje usluga dostave podataka da prestanu s postupanjem koje čini povredu, da dostave potpune i točne informacije koje ona zatraži ili da pristanu na istragu ili izravni nadzor te izricati administrativne kazne ili druge administrativne mjere ako utvrdi da je osoba s namjerom ili iz nemara prekršila odredbe Uredbe (EU) br. 600/2014.
 (48)Financijski proizvodi za koje se upotrebljavaju ključne referentne vrijednosti dostupni su u svim državama članicama. Te su referentne vrijednosti stoga ključne za funkcioniranje financijskih tržišta i za financijsku stabilnost u Uniji. U okviru nadzora ključne referentne vrijednosti trebalo bi stoga uzeti u obzir sve moguće učinke u cjelini, i to ne samo u državi članici u kojoj je administrator smješten i u državama članicama u kojima su smješteni njezini doprinositelji nego i u cijeloj Uniji. Stoga je primjereno da ključne referentne vrijednosti nadzire ESMA na razini Unije. Kako bi se izbjeglo udvostručavanje zadaća, administratore ključnih referentnih vrijednosti trebala bi nadzirati samo ESMA, uključujući referentne vrijednosti koje nisu ključne, a kojima oni upravljaju.
 (49)Međutim, ako je referentna vrijednost od ključne važnosti samo u jednoj državi članici, moglo bi biti primjereno da ESMA, zbog činjenice da je nadležno tijelo te države članice bliže dotičnom tržištu, nadzor te referentne vrijednosti prenese, u cijelosti ili djelomično, na nadležno tijelo države članice u kojoj je smješten administrator, pod uvjetom da je prethodno za te potrebe pribavila suglasnost tog nadležnog tijela .
 (50)Budući da se na administratore ključnih vrijednosti i doprinositelje tim vrijednostima primjenjuju stroži zahtjevi nego na administratore ostalih referentnih vrijednosti i doprinositelje tim vrijednostima, Komisija ili ESMA trebale bi određivati referentne vrijednosti kao ključne, a Komisija bi ih trebala kodificirati. Budući da ona imaju najbolji pristup podacima i informacijama o referentnim vrijednostima koje nadziru, nacionalna nadležna tijela trebala bi obavijestiti Komisiju ili ESMA-u o referentnim vrijednostima koje, prema njihovu mišljenju, ispunjavaju kriterije za određivanje ključnih referentnih vrijednosti. .
 (51)Bilo je predviđeno da kolegiji nadzornih tijela pridonose usklađenoj primjeni pravila u skladu s Uredbom (EU) 2016/1011 i konvergenciji nadzorne prakse. Budući da je ESMA u izravnom kontaktu sa svim nacionalnim nadzornim tijelima ili je sastavljena od tih nadzornih tijela, kolegiji nadzornih tijela više neće biti potrebni.
 (52)Postupak određivanja referentne države članice za administratore referentnih vrijednosti koji su smješteni u trećim zemljama i koji podnose zahtjev za priznanje u Uniji zahtjevan je i dugotrajan za podnositelje zahtjeva i nacionalna nadležna tijela. Podnositelji zahtjeva mogu pokušati utjecati na određivanje u nadi da će se time otvoriti put nadzornoj arbitraži, što bi mogli učiniti i drugi administratori referentnih vrijednosti koji su smješteni u trećim zemljama koji traže pristup Uniji na temelju sustava prihvaćanja. Ti administratori referentnih vrijednosti mogli bi strateški izabrati svojeg pravnog zastupnika u državi članici za koju smatraju da ima manje strog nadzor. Usklađenim pristupom u okviru kojeg je ESMA nadležno tijelo za referentne vrijednosti trećih zemalja i njihove administratore izbjegavaju se ti rizici i trošak određivanja referentne države članice i naknadnog nadzora. Nadalje, preuzimanjem uloge nadležnog tijela za referentne vrijednosti trećih zemalja ESMA postaje pandan nadzornih tijela trećih zemalja u Uniji, čime se povećava djelotvornost i učinkovitost prekogranične suradnje.
 (53)Mnogi administratori referentnih vrijednosti, a vjerojatno i većina njih, jesu banke ili društva koja pružaju financijske usluge i upravljaju novcem svojih klijenata. Kako se ne bi ugrozila borba Unije protiv pranja novca ili financiranja terorizma, preduvjet za sklapanje dogovora o suradnji s nadležnim tijelom na temelju sustava istovjetnosti trebao bi biti da država u kojoj se nalazi nadležno tijelo nije na popisu nadležnosti sa strateškim nedostacima u svojim nacionalnim sustavima borbe protiv pranja novca ili financiranja terorizma koji predstavljaju znatnu prijetnju financijskom sustavu Unije.
 (54)Gotovo sve referentne vrijednosti primjenjuju se u financijskim proizvodima koji su dostupni u nekoliko država članica, ako ne i u cijeloj Uniji. U cilju otkrivanja rizika povezanih s pružanjem referentnih vrijednosti koje možda više nisu pouzdane ili reprezentativne za stanje na tržištu ili u gospodarstvu koje se njima mjeri, nadležna tijela, uključujući ESMA-u, trebala bi prema potrebi surađivati i pomagati jedno drugome.
 (55)Zbog prirode dotičnih vrijednosnih papira i izdavatelja, određene vrste prospekata koji su sastavljeni u skladu s Uredbom (EU) 2017/1129 uključuju prekograničnu dimenziju unutar Unije, stupanj tehničke složenosti i/ili moguće rizike od regulatorne arbitraže koji su takvi da bi se centraliziranim nadzorom ESMA-e ostvarili djelotvorniji i učinkovitiji rezultati nego njihovim nadzorom na nacionalnoj razini. Konsolidacijom odobravanja tih prospekata i povezanih nadzornih i provedbenih aktivnosti na razini ESMA-e trebali bi se smanjiti troškovi usklađivanja i administrativne prepreke te istodobno povećati kvaliteta, dosljednost i učinkovitost nadzora u Uniji.
 (56)Privatni plasman nevlasničkih vrijednosnih papira važan je izvor kapitala za izdavatelje i prekogranične je prirode. Iako za privatni plasman kod kvalificiranih ulagatelja nije potreban prospekt, objava prospekta uvjet je za naknadno uvrštavanje za trgovanje na uređenom tržištu u skladu s Uredbom (EU) 2017/1129. Obveza objave prospekta nudi izdavateljima mogućnost odabira matične države članice kada je pojedinačna nominalna vrijednost nevlasničkih vrijednosnih papira veća od 1000 EUR. Budući da je pojedinačna nominalna vrijednost nevlasničkih vrijednosnih papira u okviru privatnih plasmana obično veća od 1000 EUR, time se omogućuje odabir povoljnijeg regulatornog okruženja. Dodjela ovlasti ESMA-i za odobravanje prospekata za tržišta na veliko za nevlasničke vrijednosne papire uvrštene za trgovanje na uređenom tržištu ili na njegovu određenom segmentu kojemu mogu pristupiti samo kvalificirani ulagatelji trebala bi pridonijeti ostvarenju dvostrukog cilja, odnosno uspostavi jednakih tržišnih uvjeta za ulagatelje i većem stupnju učinkovitosti tako što se u znatnoj mjeri pojednostavljuju postupci odobrenja.
 (57)Za odobravanje prospekata koji se odnose na vrijednosne papire osigurane imovinom i odobravanje prospekata koje su sastavili specijalizirani izdavatelji, kao što su društva za nekretnine, društva za iskorištavanje rudnih bogatstava, društva koja se temelje na znanstvenim istraživanjima ili brodarska društva, nacionalna nadležna tijela moraju imati vrlo specijalizirano osoblje koje u većini slučajeva rješava vrlo mali broj prospekata. Osim toga, određene nefinancijske informacije koje objavljuju specijalizirani izdavatelji nisu utvrđene u delegiranim aktima iz članka 13. Uredbe (EU) 2017/1129, nego ih utvrđuju nacionalna nadležna tijela na temelju svojih diskrecijskih prava. To je mogući izvor neučinkovitosti i regulatorne arbitraže. Dodjela ovlasti ESMA-i za odobravanje tih vrsta prospekata trebala bi, s jedne strane, osigurati jednake uvjete u pogledu objave informacija i ukloniti rizik od regulatorne arbitraže i, s druge strane, osigurati optimalnu alokaciju sredstava namijenjenih nadzoru na razini Unije tako što će ESMA postati centar stručnosti, čime će se povećati učinkovitost nadzora dotičnih prospekata.
 (58)Izdavatelji iz trećih zemalja koji sastavljaju prospekt u skladu s pravom Unije imaju određenu fleksibilnost u pogledu odabira matične države članice za potrebe odobravanja prospekta, čime se stvara rizik od biranja povoljnijeg nadzornog okruženja među državama članicama. Konsolidacija tih odobravanja na razini ESMA-e osigurala bi potpuno usklađeni pristup prema izdavateljima iz trećih zemalja i uklonila mogućnost regulatorne arbitraže. ESMA će stoga biti jedinstvena kontaktna točka u Uniji za izdavatelje iz trećih zemalja neovisno o tome u kojoj državi članici nude svoje vrijednosne papire ili traže uvrštenje za trgovanje. Time se ukida potreba za određivanjem matične države članice za izdavatelje iz trećih zemalja.
 (59)Trebalo bi izmijeniti sustav istovjetnosti za prospekte sastavljene u skladu s nacionalnim zakonodavstvom trećih zemalja kako bi se osiguralo da se ocjena istovjetnosti i naknadno donošenje odluke Komisije ne temelje samo na zahtjevima za informacije utvrđenima nacionalnim zakonodavstvom tih trećih zemalja već i na postojanju okvira na temelju kojeg nadzorno tijelo treće zemlje nadzire i odobrava prospekt, uključujući i njegove dopune, prema potrebi, i okvira za djelotvoran nadzor i provedbu ponuda i uvrštenja na tržište na temelju tih prospekata. U cilju usklađivanja s pristupom koji je Komisija utvrdila u svojem radnom dokumentu službi „EU equivalence decisions in financial services policy: an assessment” (SWD(2017) 102 final), Komisija bi trebala donošenje svojih odluke o istovjetnosti uvjetovati dodatnim uvjetima u cilju zaštite cjelovitosti tržišta u Uniji i promicanja unutarnjeg tržišta financijskih usluga te zajedničkih vrijednosti i regulatornih ciljeva na međunarodnoj razini. Ti uvjeti mogu sadržavati obvezu prema kojoj treća zemlja mora osigurati djelotvoran sustav istovjetnosti za priznavanje prospekata sastavljenih u skladu s Uredbom (EU) br. 2017/1129 ili mogućnost da ESMA-e surađuje s relevantnim nadzornim tijelom iz treće zemlje kako bi mogla kontinuirano nadzirati pravila te treće zemlje.
 (60)Ako je Komisija utvrdila da su pravni i nadzorni sustav treće zemlje koji se odnose na prospekte sastavljene u skladu s nacionalnim pravom te treće zemlje istovjetni i ako su ESMA i nadzorno tijelo te treće zemlje sklopili odgovarajući dogovor o suradnji, svaki prospekt koji je odobrilo nadzorno tijelo te treće zemlje i koji se upotrebljava u Uniji za provedbu javne ponude vrijednosnih papira ili za uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu trebao bi se podnijeti ESMA-i, dok se pravila za određivanje matične države članice ne bi se trebala primjenjivati.
 (61)Budući da se u skladu sa sustavom istovjetnosti predviđenim u Uredbi (EU) 2017/1129 nadležna tijela i ESMA moraju oslanjati na nadzorna tijela trećih zemalja u pogledu ponuda i uvrštenja za trgovanje u Uniji na temelju prospekta sastavljenog u skladu s pravilima treće zemlje, ta nadležna tijela i ESMA moraju biti sigurni da je u dotičnoj trećoj zemlji zajamčeno sprječavanje korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma. Za te potrebe i kako se ne bi ugrozila borba Unije protiv pranja novca i/ili financiranja terorizma, preduvjet za sklapanje dogovora o suradnji između ESMA-e i nadzornog tijela treće zemlje na temelju sustava istovjetnosti predviđenog Uredbom (EU) 2017/1129 trebao bi biti da se treća zemlja ne nalazi na popisu nadležnosti sa strateškim nedostacima u svojim nacionalnim sustavima borbe protiv pranja novca ili financiranja terorizma koji predstavljaju znatnu prijetnju financijskom sustavu Unije.
 (62)ESMA bi trebala imati ovlasti izricati administrativne kazne ili poduzimati druge administrativne mjere kad je riječ o povredama Uredbe (EU) br. 2017/1129 koje se odnose na određene vrste prospekata koje ESMA odobrava na temelju ovlasti koje su joj dodijeljene. Ovom Uredbom trebalo bi stoga jasno definirati okvire tih administrativnih sankcija ili drugih administrativnih mjera koje bi trebale biti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće.
 (63)Na ESMA-u bi trebalo prenijeti i ovlasti nadzora oglašavanja koje se odnosi na prospekte koje ESMA odobrava na temelju ovlasti koje su joj dodijeljene. ESMA bi trebala moći kontrolirati usklađenost tih oglašavanja. Međutim, ESMA bi takvu kontrolu uvijek trebala obavljati u pogledu svakog oglašavanja u državi članici čije je nadležno tijelo službeno zatražilo od ESMA-a da primijeni svoje ovlasti kontrole kada se prospekt koji je odobrila ESMA upotrebljava za ponudu ili uvrštenje u njezinoj nadležnosti. ESMA bi za obavljanje te zadaće trebala raspolagati odgovarajućim ljudskim resursima koji posjeduju dovoljno znanja o relevantnim nacionalnim pravilima o zaštiti potrošača.
 (64)ESMA bi trebala provjeravati i odobravati sve vrste prospekata definirane u ovom Uredbom koji se podnose na odobrenje od datuma primjene ove Uredbe. Nadležno tijelo trebalo bi i dalje nadzirati vrste prospekata definirane u ovoj Uredbi koje je nadležno tijelo odobrilo prije datuma primjene ove Uredbe ili koji su podneseni na odobrenje nadležnom tijelu, ali koji još nisu na taj datum odobreni. Kako bi se izbjegle moguće nejasnoće, taj bi se nadzor trebao primjenjivati na postupak provjere i odobravanja prospekata koji još nisu odobreni i na sve zadaće odobravanja i obavješćivanja koje se odnose na povezane dopune i konačne uvjete, prema potrebi.
 (65)Primjereno je odrediti razuman rok za poduzimanje potrebnih mjera za uspostavu predviđene upravljačke strukture i za izradu delegiranih i provedbenih akata kako bi se europskim nadzornim tijelima i drugim dotičnim stranama omogućilo da primjenjuju pravila uvedena ovom Uredbom.
 (66)Uredbu (EU) br. 1093/2010; Uredbu (EU) br. 1094/2010; Uredbu (EU) br. 1095/2010; Uredbu (EU) br. 345/2013; Uredbu (EU) br. 346/2013; Uredbu (EU) br. 600/2014; Uredbu (EU) br. 2015/760; Uredbu (EU) 2016/2011; Uredbu (EU) 2017/1129 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,
 DONIJELI SU OVU UREDBU:
 Članak 1.
 Izmjene Uredbe (EU) br. 1093/2010
 Uredba (EU) 1093/2010 mijenja se kako slijedi:
 (1)Članak 1. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Tijelo djeluje u okviru ovlasti koje su mu dodijeljene ovom Uredbom te u okviru područja primjene Direktive 2002/87/EZ, Direktive 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća*, Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća, Direktive 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća**, Direktive 2014/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća***, Uredbe (EU) 2015/847**** Europskog parlamenta i Vijeća*****, Direktive (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća ****** i, u mjeri u kojoj se ti akti primjenjuju na kreditne i financijske institucije i nadležna tijela koja ih nadziru, u okviru relevantnih dijelova Direktive 2002/65/EZ i Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća*******, uključujući sve direktive, uredbe i odluke koje se temelje na tim aktima, te u okviru bilo kojeg drugog zakonski obvezujućeg akta Unije kojim se Tijelu dodjeljuju zadaće. Tijelo djeluje i u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013********.
 * Direktiva 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o ugovorima o potrošačkim kreditima i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 87/102/EEZ (SL L 133, 22.5.2008., str. 66.).
 **Direktiva 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o sustavima osiguranja depozita Tekst značajan za EGP (SL L 173, 12.6.2014., str. 149.).
 *** Direktiva 2014/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o usporedivosti naknada povezanih s računima za plaćanje, prebacivanju računa za plaćanje i pristupu računima za plaćanje s osnovnim uslugama Tekst značajan za EGP (SL L 257, 28.8.2014., str. 214.).
 **** Uredba (EU) 2015/847 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o informacijama koje su priložene prijenosu novčanih sredstava i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1781/2006 (SL L 141, 5.6.2015., str. 1.).
 **** Direktiva (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (SL L 337, 23.12.2015., str. 35.).
 ***** Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).
 *****
 Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013, str. 63.).”;
 (2)U članku 2. stavku 5. dodaje se sljedeći podstavak:
 „Upućivanja na nadzor u ovoj Uredbi obuhvaćaju aktivnosti svih nadležnih tijela koje se provode u skladu sa zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2.”;
 (3)Članak 4. mijenja se kako slijedi:
 (a)točka (1) zamjenjuje se sljedećim:
 „(1) financijske institucije” znači svako društvo koje podliježe regulaciji i nadzoru u skladu s aktima Unije iz članka 1. stavka 2;”;
 (b)točka (2) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:
 „i. nadležna tijela kako su definirana u članku 4. stavku 1. točki 40. Uredbe (EU) br. 575/2013, uključujući Europsku središnju banku u pogledu pitanja koja se odnose na zadaće koje su joj dodijeljene Uredbom (EU) br. 1024/2013;”;
 (c)točka (2) podtočka ii. zamjenjuje se sljedećim:
 „ii. u smislu direktiva 2002/65/EZ i (EU) 2015/849, nadležna tijela i tijela koja su nadležna osigurati da kreditne i financijske institucije ispunjavaju zahtjeve iz tih direktiva;”;
 (d)točka (2) podtočka iii. zamjenjuje se sljedećim:
 „iii. s obzirom na sustave osiguranja depozita, tijela koja upravljaju sustavima osiguranja depozita u skladu s Direktivom 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća ili, ako poslovanjem sustava osiguranja depozita upravlja privatno društvo, tijelo javne vlasti koje nadzire te sustave u skladu s tom Direktivom i relevantna upravna tijela navedena u toj Direktivi; i”;
 (e)u točki (2) dodaju se sljedeće podtočke v. i vi.:
 „v. nadležna tijela iz Direktive 2014/17/EU; Uredbe 2015/751, Direktive EU 2015/2366, Direktive 2009/110/EZ, Uredbe (EZ) br. 924/2009 i Uredbe (EU) br. 260/2012;
 vi. tijela ili javna tijela vlasti iz članka 20. Direktive 2008/48/EZ.”;
 (4)Članak 6. mijenja se kako slijedi:
 (b)točka (2) zamjenjuje se sljedećim:
 „(2) Izvršni odbor, koji obavlja zadaće navedene u članku 47.;”;
 (c)točka (4) briše se.
 (5)Članak 8. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. mijenja se kako slijedi:
 i.sljedeća točka (aa) zamjenjuje se sljedećim:
 „(aa) izrađuje i ažurira Unijin priručnik o nadzoru financijskih institucija u Uniji;”;
 ii.umeće se sljedeća točka (ab):
 „(ab) izrađuje i ažurira Unijin priručnik o sanaciji za potrebe sanacije financijskih institucija u Uniji u kojem se utvrđuju najbolja praksa nadzora i visokokvalitetne metodologije i postupci;”;
 iii. točke (e) i (f) zamjenjuju se sljedećim:
 „(e) organizira i provodi revizije nadležnih tijela te u tom kontekstu izdaje smjernice i preporuke te utvrđuje najbolje prakse radi što bolje usklađenosti rezultata nadzora;
 (f) prati i ocjenjuje tržišna kretanja u području svoje nadležnosti uključujući, prema potrebi, kretanja trendova kreditiranja, posebno, građanstva i malih i srednjih poduzeća i u području inovativnih financijskih usluga;”;
 iv.točka (h) zamjenjuje se sljedećim:
 „(h) potiče zaštitu deponenata, potrošača i ulagatelja;”;
 (c)u stavku 1.a umeće se sljedeća točka (c):
 „(c) uzima u obzir tehnološke inovacije, inovativne i održive poslovne modele te integraciju okolišnih, društvenih i upravljačkih čimbenika.”;
 (d)u stavku 2. mijenja se sljedeće:
 i. umeće se točka (ca):
 „(ca) izdavanje preporuka utvrđenih u člancima 29.a i 31.a;”;
 ii. točka (h) zamjenjuje se sljedećim:
 „(h) prikupljanje potrebnih informacija o financijskim institucijama kako je predviđeno u člancima 35. i 35.b;”;
 (6)Članak 9. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Tijelo prati nove i postojeće financijske aktivnosti i može donositi smjernice i preporuke radi promicanja sigurnosti i dobrog funkcioniranja tržišta te konvergencije regulatornih i nadzornih praksi.”;
 (c)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4. Tijelo kao svoj sastavni dio osniva Odbor za financijske inovacije, koji okuplja sva relevantna nacionalna nadležna tijela i tijela nadležna za zaštitu potrošača, radi koordiniranog pristupa regulatornom i nadzornom postupanju prema novim ili inovativnim financijskim aktivnostima te pružanja savjeta koje Tijelo iznosi Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji. Tijelo može u Odbor uključiti i nacionalna tijela nadležna za zaštitu podataka.”;
 (7)Članak 16. mijenja se kako slijedi:
 (b)u stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:
 „Tijelo može smjernice i preporuke uputiti i tijelima država članica koja u ovoj Uredbi nisu definirana kao nadležna tijela, ali su ovlaštena osigurati primjenu akata iz članka 1. stavka 2.”;
 (c)stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Tijelo, osim u iznimnim okolnostima, provodi otvorena javna savjetovanja o smjernicama i preporukama koje izdaje te analizira potencijalne povezane troškove i koristi njihova izdavanja. Ta su savjetovanja i analize proporcionalne u odnosu na područje primjene, prirodu i učinak smjernica i preporuka. Tijelo, osim u iznimnim okolnostima, traži i mišljenja ili savjete Interesne skupine za bankarstvo iz članka 37.”;
 (d)u stavku 4. dodaje se sljedeća rečenica:
 „U izvješću se objašnjava i kako je Tijelo obrazložilo izdavanje svojih smjernica i preporuka te navodi sažetak rezultata javnog savjetovanja o tim smjernicama i preporukama.”;
 (e)dodaje se sljedeći stavak 5.:
 „5. Ako dvije trećine članova Interesne skupine za bankarstvo smatra da je Tijelo izdavanjem određenih smjernica ili preporuka prekoračilo svoje ovlasti, oni o tome mogu Komisiji dostaviti svoje obrazloženo mišljenje.
 Komisija od Tijela zahtijeva obrazloženje izdavanja predmetnih smjernica ili preporuka. Komisija po primitku obrazloženja od Tijela ocjenjuje je li područje primjene smjernica ili preporuka u skladu s ovlastima Tijela. Ako smatra da je Tijelo prekoračilo svoje ovlasti i nakon što Tijelu pruži priliku za očitovanje, Komisija može donijeti provedbenu odluku kojom se od Tijela zahtijeva povlačenje predmetnih smjernica ili preporuka. Odluka Komisije objavljuje se.”;
 (8)U članku 17. stavku 2. dodaju se sljedeći podstavci:
 Ne dovodeći u pitanje ovlasti iz članka 35., Tijelo može izravno uputiti opravdan i obrazložen zahtjev za informacije drugim nadležnim tijelima ili relevantnim financijskim institucijama kad god to smatra potrebnim u svrhu istražnog postupka o navodnoj povredi ili neprimjeni prava Unije. Ako se takav zahtjev upućuje financijskim institucijama, u obrazloženom se zahtjevu objašnjava zašto su informacije potrebne u svrhu istražnog postupka o navodnoj povredi ili neprimjeni prava Unije.
 Primatelji takvog zahtjeva bez odgode dostavljaju Tijelu jasne, točne i potpune informacije.
 Ako se zahtjev za informacije upućuje financijskoj instituciji, Tijelo o tom zahtjevu obavješćuje relevantno nadležno tijelo. Nadležna tijela pružaju Tijelu, na njegov zahtjev, pomoć pri prikupljanju informacija.”;
 (9)Članak 19. mijenja se kako slijedi:
 (b)
 stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. U slučajevima koji su navedeni u aktima Unije iz članka 1. stavka 2. i ne dovodeći u pitanje ovlasti iz članka 17., Tijelo može pomoći nadležnim tijelima u postizanju dogovora u skladu s postupkom utvrđenim u stavcima od 2. do 4. u bilo kojim od sljedećih okolnosti:
 (a)
 na zahtjev jednog ili više dotičnih nadležnih tijela, kada se nadležno tijelo ne slaže s postupkom ili sadržajem mjere, predložene mjere ili s nedjelovanjem drugog nadležnog tijela;
 (b)
 na vlastitu inicijativu, kada je postojanje spora među nadležnim tijelima moguće utvrditi na temelju objektivnih kriterija.
 Kada se aktima iz članka 1. stavka 2. zahtijeva zajednička odluka nadležnih tijela, u nedostatku zajedničke odluke tih tijela donesene u rokovima utvrđenima u tim aktima, postojanje spora utvrđuje se na temelju pretpostavke”.;
 (c)umeću se sljedeći članci 1.a i 1.b:
 „1.a Dotična nadležna tijela u sljedećim slučajevima bez odgode obavješćuju Tijelo o nepostizanju dogovora:
 (a)
 kada je rok za postizanje dogovora nadležnih tijela utvrđen u aktima Unije iz članka 1. stavka 2. a nastupi raniji od sljedećih događaja:
 i. rok je istekao;
 ii. jedno ili više dotičnih nadležnih tijela donijelo je zaključak o postojanju spora na temelju objektivnih kriterija;
 (b)
 kada rok za postizanje dogovora nadležnih tijela nije utvrđen u aktima Unije iz članka 1. stavka 2. a nastupi raniji od sljedećih događaja:
 i.
 jedno ili više dotičnih nadležnih tijela donijelo je zaključak o postojanju spora na temelju objektivnih kriterija; ili
 ii.
 protekla su dva mjeseca od datuma na koji je nadležno tijelo primilo zahtjev od drugog nadležnog tijela za poduzimanje određenih mjera radi usklađenosti s tim aktima Unije, a tijelo koje je primilo zahtjev još nije donijelo odluku kojom se odgovara na taj zahtjev.
 1.b Predsjednik utvrđuje treba li Tijelo postupiti u skladu sa stavkom 1. Ako intervenira na vlastitu inicijativu, Tijelo o tome obavješćuje dotična nadležna tijela.
 Dok se čeka odluka Tijela u skladu s postupkom utvrđenim u članku 47. stavku 3.a i kada se aktima iz članka 1. stavka 2. zahtijeva donošenje zajedničke odluke, sva nadležna tijela koja sudjeluju u zajedničkom odlučivanju odgađaju svoje pojedinačne odluke. Ako Tijelo donese odluku o djelovanju, sva nadležna tijela koja sudjeluju u zajedničkom odlučivanju odgađaju svoje odluke sve do zaključenja postupka iz stavaka 2. i 3.”;
 (d)stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „Ako dotična nadležna tijela tijekom faze mirenja iz stavka 2. ne uspiju postići dogovor, Tijelo može donijeti odluku kojom se od tih tijela zahtijeva da poduzmu određenu mjeru ili da se suzdrže od poduzimanja određene mjere radi rješavanja tog pitanja kako bi se osigurala usklađenost s pravom Unije. Odluka Tijela obvezujuća je za dotična nadležna tijela. . Tijelo tom odlukom može od nadležnih tijela zahtijevati opoziv ili izmjenu odluke koju su donijela ili primjenu ovlasti koje su im dodijeljene u skladu s relevantnim pravom Unije.”;
 (e)umeće se sljedeći stavak 3.a:
 „3.a Tijelo obavješćuje nadležna tijela o zaključenju postupaka provedenih u skladu sa stavcima 2. i 3. zajedno sa svojom odlukom donesenom u skladu sa stavkom 3.”;
 (f)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4. Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije na temelju članka 258. Ugovora, kada nadležno tijelo ne postupi u skladu s odlukom Tijela i time ne uspije osigurati usklađenost postupanja financijske institucije sa zahtjevima koji se na njega izravno primjenjuju na temelju akata iz članka 1. stavka 2., Tijelo može donijeti pojedinačnu odluku upućenu financijskoj instituciji kojom se od njega zahtijeva da poduzme potrebnu mjeru radi postupanja u skladu s obvezama na temelju prava Unije, uključujući prestanak bilo kakve prakse.”.
 (10)Članak 22. mijenja se kako slijedi:
 (b), stavak 1.a briše se;
 (c)u stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Tijelo u tu svrhu može primijeniti ovlasti koje su mu dodijeljene na temelju ove Uredbe, uključujući članke 35. i 35.b.”.
 (11)Članak 29. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. mijenja se kako slijedi:
 i.umeće se sljedeća točka (aa):
 „(aa) donosi strateški plan nadzora u skladu s člankom 29.a;”;
 ii.točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
 „(b) promiče učinkovitu bilateralnu i multilateralnu razmjenu informacija među nadležnim tijelima o svim relevantnim pitanjima, uključujući prema potrebi kibersigurnost i kibernapade, u potpunosti poštujući primjenjive odredbe o povjerljivosti i zaštiti podataka koje su predviđene relevantnim zakonodavstvom Unije;”;
 iii. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:
 „(e) uspostavlja sektorske i međusektorske programe izobrazbe, među ostalim i o tehnološkim inovacijama, olakšava razmjenu osoblja i potiče nadležna tijela na češću primjenu sustava upućivanja zaposlenika i ostalih instrumenata;”;
 (c)
 u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:
 „Tijelo radi uspostave zajedničke kulture u području nadzora izrađuje i ažurira Unijin priručnik o nadzoru financijskih institucija u Uniji, uzimajući u obzir, među ostalim, promjene poslovnih praksi i poslovnih modela financijskih institucija. Tijelo izrađuje i ažurira Unijin priručnik o sanaciji za potrebe sanacije financijskih institucija u Uniji. U Unijinu priručniku o nadzoru i u Unijinu priručniku o sanaciji utvrđuje se najbolja nadzorna praksa i opisuju se visokokvalitetne metodologije i postupci.”;
 (12)Umeće se sljedeći članak 29.a:
 „Članak 29.a
 Strateški plan nadzora
 1. Nakon početka primjene Uredbe [XXX umetnuti upućivanje na Uredbu o izmjeni] i zatim svake tri godine najkasnije do 31. ožujka, Tijelo upućuje preporuke nadležnim tijelima u kojima se navode strateški ciljevi i prioriteti nadzora („strateški plan nadzora”) uzimajući u obzir prijedloge nadležnih tijela. Tijelo dostavlja strateški plan nadzora Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji, za njihovu informaciju, i objavljuje ga na svojim internetskim stranicama.
 U strateškom planu nadzora utvrđuju se specifični prioriteti nadzornih aktivnosti radi promicanja usklađenih, učinkovitih i djelotvornih nadzornih praksi te zajedničke, ujednačene i usklađene primjene prava Unije i radi praćenja mikro-bonitetnih trendova, potencijalnih rizika i osjetljivosti utvrđenih u skladu s člankom 32.
 2. Svako nadležno tijelo svake godine do 30. rujna dostavlja nacrt godišnjeg programa rada za sljedeću godinu Tijelu na očitovanje i u programu posebno obrazlaže usklađenost nacrta programa rada sa strateškim planom nadzora.
 Nacrt godišnjeg programa rada sadržava specifične ciljeve i prioritete nadzornih aktivnosti te kvantitativne i kvalitativne kriterije za odabir financijskih institucija, tržišnih praksi i ponašanja te financijskih tržišta koji će biti predmet nadzora nadležnog tijela koje podnosi nacrt programa rada u godini na koju se taj program rada odnosi.
 3. Tijelo ocjenjuje nacrt programa rada i, u slučaju bitnih rizika za ostvarenje prioriteta utvrđenih u strateškom planu nadzora, upućuje preporuke relevantnom nadležnom tijelu radi usklađenja njegova godišnjeg programa rada sa strateškim planom nadzora.
 Nadležna tijela do 31. prosinca svake godine donose svoj godišnji program rada, uzimajući u obzir te preporuke.
 4. Svako nadležno tijelo do 31. ožujka svake godine dostavlja Tijelu izvješće o provedbi godišnjeg programa rada.
 Izvješće sadržava najmanje sljedeće informacije:
 (a)
 opis nadzornih aktivnosti i izravnog nadzora financijskih institucija, tržišnih praksi i ponašanja te financijskih tržišta, i administrativnih mjera i sankcija izrečenih financijskim institucijama koje su odgovorne za povredu prava Unije i nacionalnog prava;
 (b)
 opis aktivnosti koje su provedene, a nisu bile predviđene u godišnjem programu rada;
 (c)
 popis aktivnosti koje su bile predviđene u godišnjem programu rada, ali nisu provedene, te ciljeva iz programa koji nisu ostvareni, uz obrazloženje neprovođenja tih aktivnosti i neostvarenja tih ciljeva.
 5. Tijelo ocjenjuje izvješća nadležnih tijela o provedbi plana rada. U slučaju bitnih rizika za neostvarenje prioriteta utvrđenih u strateškom planu nadzora, Tijelo upućuje preporuke svakom nadležnom tijelu o načinu otklanjanja relevantnih nedostataka u njegovim aktivnostima.
 Tijelo na temelju tih izvješća i vlastite procjene rizika utvrđuje aktivnosti nadležnih tijela koje su od ključne važnosti za provedbu strateškog plana nadzora te prema potrebi provjerava te aktivnosti u skladu s člankom 30.
 6. Tijelo javno objavljuje najbolje prakse koje utvrdi tijekom ocjenjivanja godišnjih programa rada.”;
 (13)Članak 30. mijenja se kako slijedi:
 (b)naslov članka zamjenjuje se sljedećim:
 „Provjere aktivnosti nadležnih tijela”;
 (c)
 stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Tijelo periodički provjerava neke ili sve aktivnosti nadležnih tijela radi dodatnog usklađivanja rezultata nadzora. Tijelo u tu svrhu izrađuje metode za objektivnu procjenu i usporedbu nadležnih tijela kod kojih je provedena provjera aktivnosti. Pri provjeri aktivnosti u obzir se uzimaju postojeće informacije i provedene evaluacije dotičnog nadležnog tijela, uključujući sve informacije koje su Tijelu dostavljene u skladu s člankom 35., te sve informacije od dionika.”;
 (d)
 umeće se sljedeći stavak 1.a:
 „1.a Za potrebe ovog članka, Tijelo osniva odbor za provjere aktivnosti, čiji su članovi isključivo osoblje Tijela. Tijelo može određene zadaće ili odluke delegirati odboru za provjere aktivnosti.”;
 (e)
 stavak 2. mijenja se kako slijedi:
 i. uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:
 „Provjere uključuju, ali se ne ograničavaju na procjenu sljedećeg:”;
 ii.točka (a) zamjenjuje se sljedećim:
 „(a) adekvatnosti resursa, stupnja neovisnosti te sustava upravljanja nadležnog tijela, s posebnim naglaskom na učinkovitoj primjeni akata Unije iz članka 1. stavka 2., te kapaciteta za odgovor na tržišna kretanja;”;
 (f)
 stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „3. Tijelo izrađuje izvješće o rezultatima provjere aktivnosti. U izvješću se objašnjavaju i navode daljnje mjere koje bi trebalo provesti nakon provjere aktivnosti. Te se daljnje mjere mogu donijeti u obliku smjernica i preporuka, u skladu s člankom 16., te mišljenja, u skladu s člankom 29. stavkom 1. točkom (a).
 U skladu s člankom 16. stavkom 3., nadležna tijela poduzimaju sve kako bi uskladila svoje postupanje s donesenim smjernicama i preporukama. Ako nadležna tijela ne poduzmu korake radi provođenja daljnjih mjera navedenih u izvješću, Tijelo objavljuje dodatno izvješće o neprovođenju mjera.
 Pri izradi nacrta regulatornih tehničkih standarda ili nacrta provedbenih tehničkih standarda u skladu s člancima od 10. do 15. ili smjernica ili preporuka u skladu s člankom 16., Tijelo uzima u obzir rezultate provjere aktivnosti, kao i sve druge informacije koje je prikupilo pri obavljanju svojih zadaća, kako bi osiguralo konvergenciju najkvalitetnijih nadzornih praksi.”;
 (g)
 umeće se sljedeći stavak 3.a:
 „3.a Tijelo dostavlja Komisiji mišljenje u kojem na temelju rezultata provjera aktivnosti ili svih drugih informacija koje je prikupilo pri obavljanju svojih zadaća razmatra je li potrebno daljnje usklađivanje propisa koji se primjenjuju na financijske institucije ili nadležna tijela.”;
 (h)
 stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 4. Tijelo objavljuje izvješća iz stavka 3., uključujući izvješće o neprovođenju mjera, osim ako bi njegovo objavljivanje podrazumijevalo rizike za stabilnost financijskog sustava. Nadležno tijelo koje podliježe provjeri aktivnosti poziva se na očitovanje o izvješću prije njegove objave. Ta se očitovanja objavljuju, osim ako bi njegovo objavljivanje podrazumijevalo rizike za stabilnost financijskog sustava.”;
 (14)U članku 31. dodaje se stavak:
 „Kad je riječ o aktivnosti nadležnih tijela kojom se nastoji olakšati ulazak na tržište subjekata ili proizvoda koji se oslanjaju na tehnološke inovacije, Tijelo promiče konvergenciju u području nadzora, osobito razmjenom informacija i najboljih praksi. Tijelo može prema potrebi donijeti smjernice ili preporuke u skladu s člankom 16.”;
 (15)Umeće se sljedeći članak 31.a:
 „Članak 31.a
 Koordinacija delegiranja i eksternalizacije aktivnosti i prijenosa rizika
 1.
 Tijelo redovito koordinira nadzorne mjere nadležnih tijela radi promicanje konvergencije u području nadzora u smislu delegiranja i eksternalizacije aktivnosti financijskih institucija te u vezi s njihovim prijenosima rizika, u skladu sa stavcima 2., 3., 4. i 5.
 2. Nadležna tijela obavješćuju Tijelo ako financijskoj instituciji nad kojom dotično nadležno tijelo provodi nadzor u skladu s aktima iz članka 1. stavka 2. namjeravaju izdati odobrenje za rad ili je registrirati te ako je poslovnim planom te financijske institucije predviđena eksternalizacija ili delegiranje bitnog dijela njezinih aktivnosti ili bilo kojih ključnih funkcija ili prijenos rizika bitnog dijela njezinih aktivnosti u treće zemlje, da bi ostvarila korist od odobrenja za prekogranično poslovanje u EU-u, iako u suštini znatan dio aktivnosti ili funkcija obavlja izvan Unije. Obavijest Tijelu sadržava dovoljno pojedinosti na temelju kojih Tijelo može provesti odgovarajuću procjenu.
 Ako smatra da je nadležnom tijelu potrebno dostaviti mišljenje o neusklađenosti odobrenja za rad ili registracije o kojem je dostavilo obavijest u skladu s prvim podstavkom s pravom Unije ili sa smjernicama, preporukama ili mišljenjima Tijela, Tijelo obavješćuje o tome nadležno tijelo u roku od 20 radnih dana od datuma primitka obavijesti od tog nadležnog tijela. Nadležno tijelo u tom slučaju odlaže postupak registracije ili izdavanja odobrenja za rad dok ne dobije mišljenje Tijela.
 Nadležno tijelo na zahtjev Tijela u roku od 15 dana od datuma primitka tog zahtjeva dostavlja informacije o svojim odlukama o izdavanju odobrenja za rad ili registraciji financijske institucije nad kojom obavlja nadzor u skladu s aktima iz članka 1. stavka 2.
 Tijelo donosi mišljenje, ne dovodeći u pitanje rokove utvrđene pravom Unije, najkasnije u roku od 2 mjeseca od datuma primitka obavijesti u skladu s prvim podstavkom.
 3. Financijska institucija obavješćuje nadležno tijelo o eksternalizaciji ili delegiranju bitnog dijela svojih aktivnosti ili bilo koje od svojih ključnih funkcija, te o prijenosu rizika bitnog dijela svojih aktivnosti na neki drugi subjekt ili vlastitu podružnicu osnovanu u trećoj zemlji. Dotično nadležno tijelo dvaput godišnje obavješćuje Tijelo o tim obavijestima.
 Ne dovodeći u pitanje članak 35., nadležno tijelo na zahtjev Tijela dostavlja informacije o sporazumima financijskih institucija o eksternalizaciji, delegiranju ili prijenosu rizika.
 Tijelo prati jesu li dotična nadležna tijela provjerila jesu li sporazumi o eksternalizaciji, delegiranju ili prijenosu rizika iz prvog podstavka zaključeni u skladu s pravom Unije, jesu li usklađeni sa smjernicama, preporukama ili mišljenjima Tijela te sprečavaju li učinkovit nadzor nadležnih tijela i izvršenje u trećoj zemlji.
 4. Tijelo može uputiti preporuke dotičnom nadležnom tijelu, uključujući preporuke o preispitivanju odluke ili povlačenju odobrenja za rad. Ako ne postupi u skladu s preporukama Tijela u roku od 15 radnih dana, dotično nadležno tijelo navodi razloge za to, a Tijelo javno objavljuje svoje preporuke i to obrazloženje.”;
 (16)Članak 32. mijenja se kako slijedi:
 (b)umeće se novi stavak 2.a:
 „2.a Tijelo najmanje jedanput godišnje razmatra je li primjereno provesti procjene na razini Unije iz stavka 2. te o svojim zaključcima obavješćuje Europski parlament, Vijeće i Komisiju. Ako se te procjene na razini Unije provedu i ako to smatra primjerenim, Tijelo objavljuje rezultate za svaku sudjelujuću financijsku instituciju.
 Obveze nadležnih tijela koje se odnose na čuvanje poslovne tajne ne sprečavaju nadležna tijela da objave rezultate procjena na razini Unije iz stavka 2. ili da rezultate tih procjena dostave Tijelu kako bi ono objavilo rezultate procjena otpornosti financijskih institucija na razini Unije.”.
 (c)stavci 3.a i 3.b zamjenjuju se sljedećim:
 „3.a Tijelo može od nadležnih tijela zatražiti da provedu posebne provjere. Ono može od nadležnih tijela zatražiti da provedu izravni nadzor te može sudjelovati u tim izravnim nadzorima u skladu s člankom 21. i u njemu utvrđenim uvjetima kako bi osiguralo usporedivost i pouzdanost metoda, praksi i rezultata.”;
 (17)Članak 33. mijenja se kako slijedi:
 (b)
 stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Tijelo pomaže Komisiji pri izradi odluka o istovjetnosti koje se odnose na regulatorne i nadzorne sustave u trećim zemljama, na temelju posebnog Komisijina zahtjeva za savjetovanje ili kada se to od njega zahtijeva u aktima iz članka 1. stavka 2.”;
 (c)umeću se sljedeći stavci 2.a, 2.b i 2.c:
 „2.a Tijelo prati regulatorna i nadzorna kretanja te provedbene postupke i relevantna tržišna kretanja u trećim zemljama za koje je Komisija donijela odluke o istovjetnosti u skladu s aktima iz članka 1. stavka 2. kako bi provjerilo jesu li još uvijek ispunjeni kriteriji na temelju kojih su te odluke donesene i uvjeti koji su tim odlukama utvrđeni. Tijelo jedanput godišnje podnosi Komisiji povjerljivo izvješće o utvrđenim činjenicama.
 Ne dovodeći u pitanje posebne zahtjeve utvrđene u aktima iz članka 1. stavka 2. i ako su ispunjeni uvjeti iz druge rečenice stavka 1., Tijelo surađuje s relevantnim nadležnim tijelima te ovisno o slučaju i sa sanacijskim tijelima trećih zemalja čiji su pravni i nadzorni sustavi priznati kao istovjetni. Ta se suradnja odvija na temelju administrativnih sporazuma sklopljenih s relevantnim tijelima tih trećih zemalja. Tijelo tijekom pregovora o tim administrativnim sporazumima u njih uključuje odredbe o sljedećem:
 (a)
 mehanizmima na temelju kojih Tijelo može ishoditi relevantne informacije, uključujući informacije o regulatornom sustavu, pristupu nadzoru, relevantnim tržišnim kretanjima te o svim promjenama koje bi mogle utjecati na odluku o istovjetnosti;
 (b)
 u mjeri u kojoj je to potrebno za praćenje tih odluka o istovjetnosti ako je relevantno u mjeri u kojoj je to potrebno za praćenje tih odluka o istovjetnosti, o postupcima koji se odnose na koordinaciju nadzornih aktivnosti, uključujući prema potrebi izravne nadzore.
 Tijelo obavješćuje Komisiju o slučajevima u kojima nadležna tijela iz treće zemlje odbiju sklapanje tih administrativnih sporazuma ili učinkovitu suradnju. Komisija te informacije uzima u obzir pri reviziji relevantnih odluka o istovjetnosti.
 2.b Ako utvrdi da se u trećim zemljama iz stavka 2.a događaju promjene u vezi s regulativom, nadzorom ili postupcima izvršenja koje bi mogle utjecati na financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica, cjelovitost tržišta, zaštitu ulagatelja ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta, Tijelo bez odgode i na povjerljivoj osnovi o tome obavješćuje Komisiju.
 Tijelo jedanput godišnje podnosi Komisiji povjerljivo izvješće o regulatornim, nadzornim i tržišnim kretanjima te kretanjima u vezi s postupcima izvršenja u trećim zemljama iz stavka 2.a, s posebnim naglaskom na posljedicama za financijsku stabilnost, cjelovitost tržišta, zaštitu ulagatelja ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta.
 2.c Nadležna tijela unaprijed obavješćuju Tijelo o administrativnim sporazumima koje namjeravaju sklopiti s nadzornim tijelima iz trećih zemalja u bilo kojem području uređenom aktima iz članka 1. stavka 2., uključujući i sporazume s podružnicama subjekata iz trećih zemalja. Istovremeno dostavljaju Tijelu nacrt tih planiranih sporazuma.
 Tijelo može izraditi model administrativnih sporazuma kako bi se uspostavile usklađene, učinkovite i djelotvorne nadzorne prakse u Uniji te osnažila međunarodna koordinacija nadzora. U skladu s člankom 16. stavkom 3., nadležna tijela poduzimaju sve kako bi primijenila taj model sporazuma.
 U izvješću iz članka 43. stavka 5. Tijelo navodi informacije o administrativnim sporazumima koji su dogovoreni s nadležnim tijelima, međunarodnim organizacijama ili administracijama u trećim zemljama, o pomoći koju je Tijelo pružilo Komisiji tijekom pripreme odluka o istovjetnosti te o aktivnosti praćenja koju je Tijelo provodilo u skladu sa stavkom 2.a.”;
 (18)U članku 34. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. U pogledu procjena iz članka 22. Direktive 2013/36/EU za koje je u skladu s tom Direktivom obvezno savjetovanje među nadležnim tijelima iz dviju ili više država članica, Tijelo može na zahtjev jednog od dotičnih nadležnih tijela donijeti i objaviti mišljenje o toj procjeni, osim u vezi s kriterijima iz članka 23. stavka 1. točke (e) te Direktive. Mišljenje se žurno donosi, a u svakom slučaju prije kraja razdoblja procjene iz te Direktive. Članci 35. i 35.b primjenjuju se na područja o kojima Tijelo može donijeti mišljenje.”.
 (19)Članak 35. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavci 1., 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:
 „1. Nadležna tijela dostavljaju Tijelu na njegov zahtjev sve informacije potrebne za obavljanje zadaća koje su mu povjerene ovom Uredbom, ako imaju zakoniti pristup relevantnim informacijama.
 Dostavljene informacije su točne, potpune i dostavljaju se u roku koje utvrdi Tijelo.
 2. Tijelo može zahtijevati i da mu se informacije dostavljaju periodično, u određenim formatima ili na usporedivim predlošcima koje je odobrilo. Ti se zahtjevi po mogućnosti dostavljaju na obrascima za izvješćivanje.
 3. Na opravdani zahtjev nadležnog tijela Tijelo mu može dostaviti informacije koje su mu potrebne za obavljanje njegovih zadaća, u skladu s obvezama čuvanja poslovne tajne koje su utvrđene u sektorskom zakonodavstvu i članku 70.”;
 (c)stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
 „5. Ako informacije zatražene u skladu sa stavkom 1. nisu dostupne ili ih nadležna tijela nisu učinila dostupnima u roku koji je Tijelo utvrdilo, Tijelo može uputiti opravdani i obrazloženi zahtjev bilo kome od sljedećih subjekata:
 (a) ostalim tijelima koja imaju nadzorne funkcije;
 (b) ministarstvu nadležnom za financije u dotičnoj državi članici, ako ono raspolaže bonitetnim informacijama;
 (c) nacionalnoj središnjoj banci dotične države članice;
 (d) uredu za statistiku dotične države članice.
 Nadležna tijela pomažu Tijelu, na njegov zahtjev, pri prikupljanju informacija.”;
 (d)stavci 6. i 7.a brišu se:
 (20)Umeću se sljedeći članci od 35.a do 35.h:
 „Članak 35.a
 Izvršavanje ovlasti iz članka 35.b
 Ovlasti dodijeljene Tijelu, bilo kojem njegovom dužnosniku ili bilo kojoj drugoj osobi koju Tijelo ovlasti u skladu s člankom 35.b ne upotrebljavaju se za zahtijevanje otkrivanja informacija ili dokumenata koji podliježu obvezi čuvanja povjerljivosti.
 Članak 35.b
 Zahtjev za informacije upućen financijskim institucijama, holdinzima ili podružnicama relevantnih financijskih institucija i nereguliranim operativnim subjektima unutar financijske grupe ili konglomerata
 1. Ako informacije koje su zatražene u skladu s člankom 35. stavkom 1. ili stavkom 5. nisu dostupne ili nisu učinjene dostupnima u roku koje Tijelo utvrdi, ono može jednostavnim zahtjevom ili odlukom zahtijevati od sljedećih financijskih institucija i subjekata da dostave sve informacije potrebne Tijelu za obavljanje njegovih zadaća u skladu s ovom Uredbom:
 (a) relevantnih financijskih institucija;
 (b) holdinga i/ili podružnica relevantne financijske institucije;
 (c) nereguliranih operativnih subjekata unutar financijske grupe ili konglomerata koji su značajni za financijske aktivnosti relevantnih financijskih institucija.
 2. U svakom jednostavnom zahtjevu za informacije iz stavka 1. navodi se:
 (a)
 upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu za taj zahtjev;
 (b)
 svrha zahtjeva;
 (c)
 informacije koje se traže;
 (d)
 rok za dostavu informacija;
 (e)
 izjava da osoba od koje se traže informacije nije obvezna te informacije dostaviti, ali da u slučaju dobrovoljnog odgovora na zahtjev dostavljene informacije ne smiju biti netočne ili neistinite;
 (f)
 iznos globe koja se izriče u skladu s člankom 35.c ako su dostavljene informacije netočne ili neistinite.
 3. Kada zahtijeva informacije na temelju odluke, Tijelo navodi:
 (a)
 upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu za taj zahtjev;
 (b)
 svrhu zahtjeva;
 (c)
 informacije koje se traže;
 (d)
 rok za dostavu informacija;
 (e)
 periodične novčane kazne predviđene člankom 35.d ako dostavljene tražene informacije nisu potpune;
 (f)
 globu predviđenu člankom 35.c ako su odgovori na postavljena pitanja netočni i neistiniti;
 (g)
 pravo na podnošenje žalbe protiv odluke Odboru za žalbe i pravo na preispitivanje te odluke u postupku pred Sudom Europske unije u skladu s člancima 60. i 61.
 4. Relevantne institucije i subjekti navedeni u stavku 1. ili njihovi predstavnici te, u slučaju pravnih osoba ili udruženja bez pravne osobnosti, osobe koje su ih zakonom ili njihovim statutom ovlaštene zastupati, dostavljaju tražene informacije. Propisno ovlašteni odvjetnici mogu dostaviti informacije u ime svojih stranaka. Potonji u cijelosti odgovaraju za potpunost, točnost i istinitost informacija.
 5. Tijelo bez odgode šalje presliku jednostavnog zahtjeva ili svoje odluke nadležnom tijelu države članice u kojoj relevantni subjekt naveden u stavku 1. na koji se zahtjev za informacije odnosi ima boravište ili poslovni nastan.
 6. Tijelo može povjerljive informacije koje je dobilo u skladu s ovim člankom upotrijebiti samo u svrhu obavljanja zadaća koje su mu dodijeljene ovom Uredbom.
 Članak 35.c
 Postupovna pravila za izricanje globe
 1. Ako pri obavljanju svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom utvrdi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje upućuju na povredu iz članka 35.d stavka 1., Tijelo interno imenuje neovisnog istražitelja koji provodi istragu o tom predmetu. Imenovani službenik ne sudjeluje niti je sudjelovao u izravnom ili neizravnom nadzoru institucija ili subjekata navedenih u članku 35.b stavku 1. i svoje funkcije obavlja neovisno o Odboru nadzornih tijela.
 2. Istražitelj iz stavka 1. istražuje navodne povrede, uzimajući u obzir očitovanja osoba koje su predmet istraga te dostavlja Odboru nadzornih tijela cijeli spis sa svojim zaključcima.
 3. Istražitelj je u svrhu obavljanja svojih zadaća ovlašten zahtijevati informacije u skladu s člankom 35.b.
 4. Istražitelj pri obavljanju tih zadaća ima pristup svim dokumentima i informacijama koje je Tijelo prikupilo tijekom svojih aktivnosti nadzora.
 5. Istražitelj po završetku istrage i prije nego što Odboru nadzornih tijela dostavi spis sa svojim zaključcima, osobama koje su predmet istrage omogućuje da se očituju o pitanjima koja se istražuju. Istražitelj svoje zaključke temelji samo na činjenicama o kojima su se te osobe mogle očitovati.
 6. Tijekom istraga koje se provode u skladu s ovim člankom u cijelosti se poštuje pravo na obranu osoba koje su predmet istrage.
 7. Po dostavi spisa sa svojim zaključcima Odboru nadzornih tijela, istražitelj obavješćuje osobe koje su predmet istrage. Osobe koje su predmet istrage imaju pravo na pristup spisu, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije koje utječu na treće strane.
 8. Tijelo na temelju spisa sa zaključcima istražitelja te na zahtjev uključenih osoba koje su predmet istrage nakon njihova saslušanja u skladu s člankom 35.f utvrđuje jesu li osobe koje su predmet istrage počinile jednu ili više povreda navedenih u članku 35.d stavku 1. te ako jesu poduzima mjeru u skladu s tim člankom.
 9. Istražitelj ne sudjeluje u raspravama Odbora nadzornih tijela niti na koji drugi način intervenira u postupak odlučivanja Odbora nadzornih tijela.
 10. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 75.a kojima se određuju postupovna pravila o izvršenju ovlasti za izricanje globe ili periodične novčane kazne, uključujući pravila o sljedećem:
 (a) pravu na obranu
 (b) odredbama o vremenskom važenju propisa,
 (c) odredbama o načinu prikupljanja globa ili periodičnih novčanih kazni,
 (d) odredbama o rokovima zastare za izricanje i izvršenje globa ili periodičnih novčanih kazni.
 11. Ako pri obavljanju svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom utvrdi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje bi mogle upućivati na kazneno djelo, Tijelo dostavlja te predmete mjerodavnim nacionalnim tijelima radi kaznenog progona. Nadalje, Tijelo ne izriče globu ili periodičnu novčanu kaznu u slučaju prethodne pravomoćne oslobađajuće ili osuđujuće presude donesene na temelju identičnih ili sličnih činjenica u kaznenim postupcima koja prema nacionalnom pravu ima snagu presuđene stvari.
 Članak 35.d
 Globe
 1. Tijelo donosi odluku kojom izriče globu kada ustanovi da financijska institucija ili subjekt naveden u članku 35.b stavku 1. s namjerom ili iz nemara nije dostavio informacije po primitku odluke kojom se propisuje dostavljanje informacija u skladu s člankom 35.b stavkom 3. ili je dostavio nepotpune, netočne ili neistinite informacije po primitku jednostavnog zahtjeva za informacije ili odluke u skladu s člankom 35.b stavkom 2.
 2. Osnovni iznos globe iz stavka 1. ne smije biti manji od 50 000 EUR ni veći od 200 000 EUR.
 3. Pri utvrđivanju osnovnog iznosa globe iz stavka 2., Tijelo uzima u obzir godišnji promet dotične institucije ili subjekta u prethodnoj poslovnoj godini i osnovni iznos:
 (a) bliže je donjoj vrijednosti za subjekte s godišnjim prometom manjim od 10 milijuna EUR;
 (b) u sredini je između donje i gornje vrijednosti za subjekte s godišnjim prometom od 10 do 50 milijuna EUR;
 (c) bliže je gornjoj vrijednosti za subjekte s godišnjim prometom većim od 50 milijuna EUR.
 Osnovni iznosi definirani u okviru graničnih vrijednosti iz stavka 2. usklađuju se, prema potrebi, uzimajući u obzir otežavajuće ili olakšavajuće okolnosti u skladu s relevantnim koeficijentima iz stavka 5.
 Relevantni koeficijent otežavajućih okolnosti primjenjuje se jedan po jedan na osnovni iznos. Ako se primjenjuje više od jednog koeficijenta otežavajućih okolnosti, osnovnom iznosu dodaje se razlika između osnovnog iznosa i iznosa koji proizlazi iz primjene svakog pojedinog koeficijenta otežavajućih okolnosti.
 Relevantni koeficijent olakšavajućih okolnosti primjenjuje se jedan po jedan na osnovni iznos. Ako se primjenjuje više od jednog koeficijenta olakšavajućih okolnosti, od osnovnog iznosa oduzima se razlika između osnovnog iznosa i iznosa koji proizlazi iz primjene svakog pojedinog koeficijenta olakšavajućih okolnosti.
 4. Na osnovni iznos iz stavka 2. kumulativno se primjenjuju sljedeći koeficijenti usklađenja na temelju sljedećeg:
 (a)
 koeficijenti usklađenja koji se odnose na otežavajuće čimbenike iznose kako slijedi:
 i. ako je riječ o opetovanoj povredi, za svaku ponovno počinjenu povredu primjenjuje se dodatni koeficijent 1,1;
 ii. ako je povreda trajala dulje od šest mjeseci, primjenjuje se koeficijent 1,5;
 iii. ako je povreda počinjena s namjerom, primjenjuje se koeficijent 2;
 iv. ako od trenutka kad je otkriveno počinjenje povrede nisu poduzete korektivne mjere, primjenjuje se koeficijent 1,7;
 v. ako više rukovodstvo subjekta nije surađivalo s Tijelom, primjenjuje se koeficijent 1,5;
 (b)
 koeficijenti usklađenja koji se odnose na olakšavajuće čimbenike iznose kako slijedi:
 i. ako je povreda trajala kraće od 10 radnih dana, primjenjuje se koeficijent 0,9;
 ii. ako više rukovodstvo institucije ili subjekta može dokazati da je poduzelo sve potrebne mjere kako bi se spriječila povreda zahtjeva u skladu s člankom 35. stavkom 6.a, primjenjuje se koeficijent 0,7;
 iii. ako je subjekt brzo, djelotvorno i u potpunosti obavijestio Tijelo o povredi, primjenjuje se koeficijent 0,4;
 iv. ako je subjekt dobrovoljno poduzeo mjere kojima je onemogućeno počinjenje slične povrede u budućnosti, primjenjuje se koeficijent 0,6.
 5. Neovisno o stavcima 2. i 3., ukupan iznos globe ne smije biti veći od 20 % godišnjeg prometa dotičnog subjekta u prethodnoj poslovnoj godini, osim ako je subjekt povredom izravno ili neizravno ostvario financijsku korist. U tom slučaju ukupan iznos globe mora biti najmanje jednak toj financijskoj koristi.
 Članak 35.e
 Periodične novčane kazne
 1. Tijelo donosi odluke kojima izriče periodične novčane kazne kako bi prisililo institucije ili subjekte iz članka 35.b stavka 1. da dostave informacije propisane odlukom u skladu s člankom 35.b stavkom 3.
 2. Periodična novčana kazna mora biti djelotvorna i proporcionalna. Periodična novčana kazna utvrđuje se za svaki dan sve dok dotična institucija ili subjekt ne počne poštovati relevantnu odluku iz stavka 1.
 3. Neovisno o stavku 2., periodična novčana kazna iznosi 3 % prosječnog dnevnog prometa institucije ili subjekta u prethodnoj poslovnoj godini. Iznos se izračunava od datuma naznačenog u odluci kojom se izriče periodična novčana kazna.
 4. Periodična novčana kazna može se izreći za razdoblje od najviše šest mjeseci nakon datuma obavijesti o odluci Tijela.
 Članak 35.f
 Pravo na saslušanje
 1. Prije donošenja odluke o globi i periodičnoj novčanoj kazni u skladu s člancima 35.d i 35.e, Tijelo omogućuje instituciji ili subjektu na koji se primjenjuje zahtjev za informacije da bude saslušan.
 Tijelo temelji svoje odluke samo na zaključcima o kojima su se dotične institucije ili subjekti mogli očitovati.
 2. U postupku se u cijelosti poštuje pravo na obranu institucije ili subjekta iz stavka 1. Institucija ili subjekt ima pravo na pristup spisu Tijela, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije ili interne pripremne dokumente Tijela.
 Članak 35.g
 Objavljivanje, priroda, izvršenje i namjena globa i periodičnih novčanih kazni
 1. Globe i periodične novčane kazne izrečene u skladu s člancima 35.d i 35.e administrativne su prirode i izvršive su.
 2. Izvršenje globe i periodične novčane kazne uređuje se postupovnim pravilima koja su na snazi u državi članici na čijem se državnom području izvršenje provodi. Nalog za izvršenje prilaže se odluci kojom se izriče globa ili periodična novčana kazna, pri čemu se od drugih formalnosti jedino zahtijeva provjera vjerodostojnosti odluke, koju provodi tijelo koje u tu svrhu imenuje svaka država članica i o kojem obavješćuje Tijelo i Sud Europske unije.
 3. Kada su formalnosti iz stavka 2. ispunjene na zahtjev dotične strane, ta strana može provesti izvršenje u skladu s nacionalnim pravom, iznoseći slučaj izravno nadležnom tijelu.
 4. Izvršenje globe ili periodične novčane kazne može se obustaviti jedino odlukom Suda Europske unije. Međutim, sudovi dotične države članice nadležni su za rješavanje pritužbi na neprimjereno izvršenje globe ili periodične novčane kazne.
 5. Tijelo javno objavljuje svaku globu i periodičnu novčanu kaznu izrečenu u skladu s člancima 35.d i 35.e, osim ako bi ta javna objava ozbiljno ugrozila financijska tržišta ili prouzročila neproporcionalnu štetu uključenim stranama.
 6. Iznosi globa i periodičnih novčanih kazni prihod su općeg proračuna Europske unije.
 Članak 35.h
 Preispitivanje u postupku pred Sudom Europske unije
 Sud Europske unije ima punu nadležnost za preispitivanje odluka kojima je Tijelo izreklo globu ili periodičnu novčanu kaznu. Sud može poništiti, smanjiti ili povećati globu ili periodičnu novčanu kaznu koju je izreklo Tijelo.”;
 (21)U članku 36. stavku 5. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Nakon primitka upozorenja ili preporuka koje ESRB uputi nadležnom tijelu, Tijelo upotrebljava, prema potrebi, ovlasti koje su mu dodijeljene ovom Uredbom kako bi osiguralo pravodobno daljnje praćenje.”
 (22)Članak 37. mijenja se kako slijedi:
 (b)
 u stavku 4. zadnja rečenica prvog podstavka zamjenjuje se sljedećim:
 „Članovi Interesne skupine za bankarstvo imaju mandat od četiri godine, nakon čega se provodi novi postupak odabira.”;
 (c)
 u stavku 5. dodaju se sljedeći podstavci:
 „Ako se članovi Interesne skupine za bankarstvo ne mogu usuglasiti o zajedničkom mišljenju ili savjetu, članovima koji zastupaju jednu skupinu dionika dopuštena je objava zasebnog mišljenja ili zasebnog savjeta.
 Interesna skupina za bankarstvo, Interesna skupina za vrijednosne papire i tržišta kapitala, Interesna skupina za osiguranje i reosiguranje i Interesna skupina za strukovno mirovinsko osiguranje mogu objaviti zajednička mišljenja i savjete o pitanjima koja se odnose na rad europskih nadzornih tijela u skladu s člankom 56. te Uredbe o zajedničkim stajalištima i zajedničkim aktima.”;
 (23)Članak 39. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 39.
 Postupci odlučivanja
 1. Pri donošenju odluka predviđenih ovom Uredbom Tijelo djeluje u skladu sa stavcima od 2. do 6., osim u slučaju odluka donesenih u skladu s člancima 35.b, 35.d i 35.e.
 2. Tijelo obavješćuje sve adresate odluke o svojoj namjeri da donese odluku, utvrđujući rok u kojem adresat može iznijeti svoje stajalište o predmetu odluke, uzimajući u potpunosti u obzir žurnost, složenost i moguće posljedice tog pitanja. Odredba utvrđena u prvoj rečenici primjenjuje se mutatis mutandis na preporuke iz članka 17. stavka 3.
 3. U odlukama Tijela navode se razlozi na kojima se one temelje.
 4. Adresati odluka Tijela obavješćuju se o pravnom lijeku koji im je na raspolaganju u skladu s ovom Uredbom.
 5. Ako Tijelo donese odluku na temelju članka 18. stavka 3. ili članka 18. stavka 4., ono tu odluku preispituje u primjerenim vremenskim razmacima.
 6. Javno se objavljuju odluke koje Tijelo donese u skladu s člancima 17., 18. ili 19. Pri objavi tih odluka navodi se identitet dotičnog nadležnog tijela ili institucije i glavni sadržaj odluke, osim ako je takvo objavljivanje u suprotnosti s legitimnim interesima tih financijskih institucija ili zaštitom njihovih poslovnih tajni ili ako bi to moglo ozbiljno ugroziti uredno funkcioniranje i cjelovitost financijskih tržišta ili stabilnost cijelog ili dijela financijskog sustava Unije.”;
 (24)Članak 40. mijenja se kako slijedi:
 (b)
 stavak 1. mijenja se kako slijedi:
 i.umeće se sljedeća točka (aa):
 „(aa) stalni članovi Izvršnog odbora iz članka 45. stavka 1., koji nemaju pravo glasa;”;
 (c)u stavku 7. briše se drugi podstavak;
 (d)dodaje se sljedeći stavak 8.:
 „8. Ako nacionalno javno tijelo iz stavka 1. točke (b) nije nadležno za provedbu propisa o zaštiti potrošača, član Odbora nadzornih tijela iz te točke može odlučiti pozvati predstavnika tijela države članice nadležnog za zaštitu potrošača, koji nema pravo glasa. Ako je u državi članici nekoliko tijela nadležno za zaštitu potrošača, ta se tijela dogovaraju o zajedničkom predstavniku.”;
 (25)Članak 41. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 41.
 Interni odbori
 Odbor nadzornih tijela može osnovati interne odbore za posebne zadaće koje su mu dodijeljene. Odbor nadzornih tijela može odrediti da se određene jasno definirane zadaće i odluke delegiraju internim odborima, Izvršnom odboru ili predsjedniku.”.
 (26)U članku 42. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim:
 „U provedbi zadaća koje su im dodijeljene ovom Uredbom, članovi Odbora nadzornih tijela koji imaju pravo glasa djeluju neovisno i objektivno isključivo u interesu Unije kao cjeline, te ne traže i ne primaju upute od institucija ili tijela Unije, od vlada država članica ili od bilo kojeg drugog javnog ili privatnog tijela.”;
 (27)Članak 43. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. „Odbor nadzornih tijela daje smjernice za rad Tijelu. Osim ako je drukčije predviđeno ovom Uredbom, Odbor nadzornih tijela na prijedlog Izvršnog odbora donosi mišljenja, preporuke, smjernice i odluke Tijela i objavljuje savjete iz poglavlja II.”;
 (c)stavci 2. i 3. brišu se;
 (d)u stavku 4. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Prije 30. rujna svake godine Odbor nadzornih tijela donosi program rada Tijela za sljedeću godinu na temelju prijedloga Izvršnog odbora i dostavlja ga Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji za njihovu informaciju.”;
 (e)
 stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
 „5. Na temelju prijedloga Izvršnog odbora Odbor nadzornih tijela donosi godišnje izvješće o aktivnostima Tijela i dužnostima predsjednika, na temelju nacrta izvješća iz članka 53. stavka 7., te do 15. lipnja svake godine dostavlja izvješće Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji, Revizorskom sudu i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru. Izvješće se javno objavljuje.”;
 (f)stavak 8. briše se;
 (28)Članak 44. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „U vezi s aktima navedenima u člancima od 10. do 16. i mjerama i odlukama donesenima u skladu s člankom 9. stavkom 5. trećim podstavkom i poglavljem VI. i odstupajući od prvog podstavka ovog stavka, Odbor nadzornih tijela donosi odluke kvalificiranom većinom glasova svojih članova kako je definirano u članku 16. stavku 4. Ugovora o Europskoj uniji, koja uključuje barem običnu većinu članova nazočnih tijekom glasovanja iz nadležnih tijela država članica koje su države članice sudionice kako je definirano u članku 2. točki 1. Uredbe (EU) br. 1024/2013 (države članice sudionice) i običnu većinu članova nazočnih tijekom glasovanja iz nadležnih tijela država članica koje nisu države članice sudionice kako je definirano u članku 2. točki 1. Uredbe (EU) br. 1024/2013 (države članice nesudionice).
 „Stalni članovi Izvršnog odbora i predsjednik ne glasuju o tim odlukama.”;
 (c)u stavku 1. treći, četvrti, peti i šesti podstavak brišu se;
 (d)
 stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4. Članovi koji nemaju pravo glasa i promatrači ne sudjeluju u raspravama u okviru Odbora nadzornih tijela koje se odnose na pojedine financijske institucije, osim ako je drukčije određeno člankom 75. stavkom 3. ili aktima iz članka 1. stavka 2.”.
 Prvi podstavak ne primjenjuje se na predsjednika, članove koji su i članovi Izvršnog odbora i predstavnika Europske središnje banke kojeg je imenovao njezin Nadzorni odbor.”;
 (29)U poglavlju III. naslov odjeljka 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „Odjeljak 2.
 Izvršni odbor”
 (30)Članak 45. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 45.
 Sastav
 1. Izvršni odbor sastoji se od predsjednika i tri stalna člana. Predsjednik svakom stalnom članu dodjeljuje jasno definirane zadaće u području politika i upravljanja. Jednom od stalnih članova dodjeljuju se odgovornosti za proračunska pitanja i pitanja koja se odnose na program rada Tijela („glavni član”). Jedan od stalnih članova obavlja dužnost potpredsjednika i obavlja zadaće predsjednika u slučaju njegove odsutnosti ili opravdane spriječenosti, u skladu s ovom Uredbom.
 2. Stalni članovi biraju se na temelju postignuća, vještina, znanja o financijskim institucijama i tržištima, te iskustva relevantnog za financijski nadzor i regulativu. Stalni članovi moraju imati bogato upravljačko iskustvo. Odabir se temelji na javnom natječaju koji se objavljuje u Službenom listu Europske unije, nakon čega Komisija sastavlja popis uspješnih kandidata koji su ušli u uži izbor.
 Komisija taj popis podnosi Europskom parlamentu na odobrenje. Nakon odobrenja popisa, Vijeće donosi odluku o imenovanju stalnih članova Izvršnog odbora, uključujući glavnog člana. Sastav Izvršnog odbora uravnotežen je i proporcionalan te odražava Uniju u cjelini.
 3. Ako stalni član Izvršnog odbora više ne ispunjava uvjete iz članka 46. ili je utvrđeno da je kriv za teži propust u radu, Vijeće može na prijedlog Komisije, koji je odobrio Europski parlament, donijeti odluku kojom se taj član razrješava dužnosti.
 4. Mandat stalnih članova traje pet godina i može se jednom obnoviti. Tijekom devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg mandata stalnih članova Odbor nadzornih tijela ocjenjuje:
 (a) rezultate ostvarene tijekom prvog mandata i načine njihova ostvarenja;
 (b) dužnosti i potrebe Tijela u sljedećim godinama.
 Uzimajući u obzir tu ocjenu, Komisija Vijeću dostavlja popis stalnih članova čiji se mandat obnavlja. Na temelju tog popisa i uzimajući u obzir ocjenu, Vijeće može produljiti mandat stalnih članova.”;
 (31)Umeće se sljedeći članak 45.a:
 „Članak 45.a
 Odlučivanje
 1. Odluke Izvršnog odbora donose se običnom većinom njegovih članova. Svaki član ima jedan glas. U slučaju neodlučenog rezultata glasovanja, predsjednik ima odlučujući glas.
 2. Predstavnik Komisije sudjeluje bez prava glasa na sastancima Izvršnog odbora, osim u pogledu pitanja iz članka 63.
 3. Izvršni odbor donosi i javno objavljuje svoj poslovnik.
 4. Predsjednik saziva sastanke Izvršnog odbora na vlastitu inicijativu ili na zahtjev jednog člana i predsjeda sastancima.
 Izvršni odbor sastaje se prije svakog sastanka Odbora nadzornih tijela i onoliko često koliko to Izvršni odbor smatra potrebnim. Izvršni odbor sastaje se najmanje pet puta godišnje.
 5. Ako je tako utvrđeno poslovnikom, članovima Izvršnog odbora mogu pomagati savjetnici ili stručnjaci. Sudionici koji nemaju pravo glasa ne prisustvuju raspravama Izvršnog odbora koje se odnose na pojedine financijske institucije.”;
 (32)Umeće se sljedeći članak 45.b:
 „Članak 45.b
 Interni odbori
 Izvršni odbor može osnovati interne odbore za posebne zadaće koje su mu dodijeljene.”;
 (33)Članak 46. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 46.
 Neovisnost
 Članovi Izvršnog odbora postupaju neovisno i objektivno i isključivo u interesu Unije kao cjeline, te ne traže i ne primaju upute od institucija ili tijela Unije, od vlada država članica ili od bilo kojeg drugog javnog ili privatnog tijela.
 Države članice, institucije ili tijela Unije ni bilo koja druga javna ili privatna tijela ne smiju utjecati na članove Izvršnog odbora u obavljanju njihovih zadaća.”;
 (34)Članak 47. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 47.
 Zadaće
 1. Izvršni odbor osigurava da Tijelo izvršava svoju misiju i obavlja zadaće koje su mu dodijeljene u skladu s ovom Uredbom. Poduzima sve potrebne mjere, a prije svega donosi interne administrativne upute i objavljuje obavijesti, kako bi osigurao funkcioniranje Tijela u skladu s ovom Uredbom.
 2. Izvršni odbor predlaže godišnji i višegodišnji program rada koji donosi Odbor nadzornih tijela.
 3. Izvršni odbor izvršava svoje proračunske ovlasti u skladu s člancima 63. i 64.
 Za potrebe članaka 17., 19., 22., 29.a, 30., 31.a, 32. te članaka od 35.b do 35.h Izvršni odbor nadležan je djelovati i donositi odluke. Izvršni odbor o svojim odlukama obavješćuje Odbor nadzornih tijela.
 3.a Izvršni odbor analizira i iznosi mišljenja i prijedloge o svim pitanjima o kojima odlučuje Odbor nadzornih tijela.
 4. Izvršni odbor donosi plan kadrovske politike Tijela te na temelju članka 68. stavka 2. potrebne provedbene mjere iz Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europskih zajednica (dalje u tekstu: „Pravilnik o osoblju”).
 5. Izvršni odbor donosi posebne odredbe o pravu na pristup dokumentima Tijela u skladu s člankom 72.
 6. Na temelju nacrta izvješća iz članka 53. stavka 7. Izvršni odbor izrađuje prijedlog godišnjeg izvješća o aktivnostima Tijela i dužnostima predsjednika i dostavlja ga Odboru nadzornih tijela na odobrenje.
 7. Izvršni odbor imenuje i razrješuje članove Odbora za žalbe u skladu s člankom 58. stavcima 3. i 5.
 8. Članovi Izvršnog odbora obavješćuju javnost o svim održanim sastancima i reprezentaciji. Troškovi se javno evidentiraju u skladu s Pravilnikom o osoblju.
 9. Glavni član ima sljedeće posebne zadaće:
 (a) provoditi godišnji program rada Tijela prema smjernicama Odbora nadzornih tijela i pod kontrolom Izvršnog odbora;
 (b) poduzimati sve potrebne mjere, prije svega donositi interne administrativne upute i objavljivati obavijesti, kako bi osigurao funkcioniranje Tijela u skladu s ovom Uredbom;
 (c) izraditi višegodišnji program rada, kako se navodi u članku 47. stavku 2.;
 (d) izraditi svake godine do 30. lipnja program rada za sljedeću godinu, kako se navodi u članku 47. stavku 2.;
 (e) sastaviti prednacrt proračuna Tijela na temelju članka 63. i izvršavati proračun Tijela u skladu s člankom 64;
 (f) izraditi nacrt godišnjeg izvješća koje sadržava odjeljak o regulatornim i nadzornim aktivnostima Tijela i odjeljak o financijskim i administrativnim pitanjima;
 (g) izvršavati ovlasti propisane člankom 68. koje se odnose na osoblje Tijela i rješavati kadrovska pitanja.”;
 (35)Članak 48. mijenja se kako slijedi:
 (b)u stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Predsjednik je odgovoran za pripremu rada Odbora nadzornih tijela te predsjeda sastancima Odbora nadzornih tijela i Izvršnog odbora.”;
 (c)stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Predsjednik se bira na temelju postignuća, vještina, znanja o financijskim institucijama i tržištima, te iskustva relevantnog za financijski nadzor i regulativu, na temelju javnog natječaja koji se objavljuje u Službenom listu Europske unije. Komisija popis kandidata koji su ušli u uži izbor za obavljanje dužnosti predsjednika podnosi Europskom parlamentu na odobrenje. Nakon odobrenja tog popisa, Vijeće donosi odluku o imenovanju predsjednika.
 Ako predsjednik više ne ispunjava uvjete iz članka 49. ili je utvrđeno da je kriv za teži propust u radu, Vijeće može na prijedlog Komisije, koji je odobrio Europski parlament, donijeti odluku kojom ga razrješava dužnosti.”;
 (d)u stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Vijeće na prijedlog Komisije i uzimajući u obzir ocjenu, može jedanput produljiti mandat predsjednika.”;
 (e)stavak 5. briše se;
 (36)Članak 49.a zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 49.a
 Troškovi
 Predsjednik obavješćuje javnost o svim održanim sastancima i reprezentaciji. Troškovi se javno evidentiraju u skladu s Pravilnikom o osoblju.”;
 (37)Članci 51., 52., 52.a i 53. brišu se.
 (38)U članku 54. stavku 2. dodaje se sljedeća alineja:
 ” – pitanja koja se odnose na zaštitu deponenata, potrošača i ulagatelja”;
 (39)U članku 55. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Jedan član Izvršnog odbora, predstavnik Komisije i ESRB-a pozivaju se kao promatrači na sastanke Zajedničkog odbora, kao i bilo kojeg pododbora iz članka 57.”;
 (40)Članak 58. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „3. Izvršni odbor Tijela imenuje dva člana Odbora za žalbe i dva zamjenika s popisa uspješnih kandidata koji predlaže Komisija, nakon objave javnog poziva za iskaz interesa u Službenom listu Europske unije i nakon savjetovanja s Odborom nadzornih tijela.”;
 (c)stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
 „5. Član Odbora za žalbe kojeg je imenovao Izvršni odbor Tijela ne razrješuje se dužnosti za vrijeme njegova mandata, osim ako je utvrđeno da je kriv za teži propust u radu i Izvršni odbor donese takvu odluku nakon savjetovanja s Odborom nadzornih tijela.”;
 (41)U članku 59. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Članovi Odbora za žalbe neovisni su u donošenju svojih odluka. Ne obvezuju ih nikakve upute. Ne smiju obavljati nikakve druge dužnosti povezane s Tijelom, njegovim Izvršnim odborom ili njegovim Odborom nadzornih tijela.”;
 (42)U članku 60. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Svaka fizička ili pravna osoba, uključujući nadležna tijela, može uložiti žalbu protiv odluke Tijela iz članaka 17., 18., 19. i 35. i protiv svake druge odluke koju je Tijelo donijelo u skladu s aktima Unije iz članka 1. stavka 2. koja je upućena toj osobi ili protiv odluke koja je, upućena drugoj osobi, ali je od izravnog i osobnog interesa za tu osobu.”;
 (43)Članak 62. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Prihodi Tijela sastoje se, ne dovodeći u pitanje druge vrste prihoda, od bilo koje kombinacije sljedećeg:
 (a) doprinosa Unije za uravnoteženje iz općeg proračuna Unije (dio koji se odnosi na Komisiju), koji ne smije biti veći od 10 % predviđenih prihoda Tijela;
 (b) godišnjih doprinosa financijskih institucija na temelju godišnjih predviđenih rashoda koji se odnose na aktivnosti propisane ovom Uredbom i aktima Unije iz članka 1. stavka 2. za svaku kategoriju sudionika u nadležnosti Tijela;
 (c) svih naknada koje se plaćaju Tijelu u slučajevima navedenima u relevantnim instrumentima prava Unije;
 (d) svih dobrovoljnih doprinosa država članica ili promatrača;
 (e) naknada za publikacije, izobrazbu i druge usluge koje zatraže nadležna tijela.”;
 (c)dodaju se sljedeći stavci 5. i 6.:
 „5. Godišnje doprinose iz stavka 1. točke (b) od pojedinih financijskih institucija prikupljaju svake godine tijela koja imenuje svaka država članica. Svaka država članica uplaćuje Tijelu do 31. ožujka svake financijske godine iznos koji je obvezna prikupiti u skladu s kriterijima iz delegiranog akta iz članka 62.a.
 6. Dobrovoljni doprinosi država članica i promatrača iz stavka 1. točke (d) ne smiju se prihvatiti ako bi se time dovela u pitanje neovisnost i nepristranost Tijela.”;
 (44)Umeće se sljedeći članak 62.a:
 „Članak 62.a
 Delegirani akti o izračunu godišnjih doprinosa financijskih institucija
 Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 75.a, donijeti delegirane akte kojima se određuje način izračuna godišnjih doprinosa pojedinih financijskih institucija iz članka 62. točke (e) i utvrđuje sljedeće:
 (a) metodologija za alokaciju predviđenih rashoda po kategorijama financijskih institucija kao osnova za određivanje udjela doprinosa koje trebaju uplatiti financijske institucije iz svake kategorije;
 (b) odgovarajući i objektivni kriteriji za određivanje godišnjih doprinosa koje pojedine financijske institucije koje pripadaju u područje primjene akata Unije iz članka 1. stavka 2. plaćaju na temelju svoje veličine kako bi se time približno odrazila njihova važnost na tržištu.
 Kriterijima iz prvog stavka točke (b) mogu se utvrditi de minimis pragovi ispod kojih se doprinosi ne plaćaju ili minimalni iznosi doprinosa.”;
 (45)Članak 63. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 63.
 Donošenje proračuna
 1. Glavni član svake godine sastavlja privremeni nacrt jedinstvenog programskog dokumenta Tijela za sljedeće tri financijske godine u kojemu se navode predviđeni prihodi i rashodi te informacije o osoblju, na temelju godišnjeg i višegodišnjeg planiranja programa te ga zajedno s planom radnih mjesta dostavlja Izvršnom odboru i Odboru nadzornih tijela.
 1.a Izvršni odbor donosi nacrt jedinstvenog programskog dokumenta za sljedeće tri financijske godine na temelju nacrta dokumenta koji je odobrio Odbor nadzornih tijela.
 1.b Izvršni odbor dostavlja Komisiji, Europskom parlamentu i Vijeću nacrt jedinstvenog programskog dokumenta do 31. siječnja.
 2.
 Na temelju nacrta jedinstvenog programskog dokumenta Komisija u nacrt proračuna Unije uključuje procjenu koju smatra potrebnom s obzirom na plan radnih mjesta i iznos doprinosa za uravnoteženje kojim tereti opći proračun Europske unije u skladu s člancima 313. i 314. Ugovora.
 3.
 Proračunsko tijelo donosi plan radnih mjesta Tijela. Proračunsko tijelo odobrava proračunska sredstva za doprinos za uravnoteženje Tijelu.
 4. Proračun Tijela donosi Odbor nadzornih tijela. On postaje konačan nakon konačnog donošenja općeg proračuna Unije. Proračun se prema potrebi na odgovarajući način usklađuje.
 5. Izvršni odbor obavješćuje bez odgode proračunsko tijelo o namjeravanoj provedbi svih projekata koji bi mogli imati značajne financijske posljedice za financiranje njegova proračuna, posebno o svakom projektu koji se odnosi na nekretnine, kao što su zakup ili kupnja zgrada.”;
 (46)Članak 64. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 64.
 Izvršenje i kontrola proračuna
 „1. Glavni član djeluje kao dužnosnik za ovjeravanje i izvršava proračun Tijela.
 2. Računovodstveni službenik Tijela dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije i Revizorskom sudu privremene financijske izvještaje do 1. ožujka sljedeće godine.
 3. Računovodstveni službenik Tijela dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije do 1. ožujka sljedeće godine potrebne računovodstvene podatke za potrebe konsolidacije na način i u formatu koju odredi taj računovodstveni službenik.
 4. Računovodstveni službenik Tijela dostavlja i izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju članovima Odbora nadzornih tijela, Europskom parlamentu i Vijeću do 31. ožujka sljedeće godine.
 5. Nakon što primi opažanja Revizorskog suda o privremenim financijskim izvještajima Tijela u skladu s člankom 148. Financijske uredbe, računovodstveni službenik Tijela sastavlja završne financijske izvještaje Tijela. Te financijske izvještaje glavni član dostavlja Odboru nadzornih tijela koji o njima iznosi mišljenje.
 6. Računovodstveni službenik Tijela dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije, Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu do 1. srpnja sljedeće godine završne financijske izvještaje zajedno s mišljenjem Odbora nadzornih tijela.
 Računovodstveni službenik Tijela dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije do 1. srpnja i paket financijskih izvješća u standardiziranom formatu koji odredi računovodstveni službenik Komisije za potrebe konsolidacije.
 7. Završni financijski izvještaji objavljuju se u Službenom listu Europske unije do 15. studenoga sljedeće godine.
 8. Glavni član dostavlja Revizorskom sudu odgovor na njegova opažanja do 30. rujna. Presliku tog odgovora dostavlja i Izvršnom odboru i Komisiji.
 9. Glavni član podnosi Europskom parlamentu, na njegov zahtjev i kako je predviđeno člankom 165. stavkom 3. Financijske uredbe, sve informacije potrebne za neometanu primjenu postupka davanja razrješnice za predmetnu financijsku godinu.
 10. Na preporuku Vijeća, koje odlučuje kvalificiranom većinom, Europski parlament prije 15. svibnja godine N + 2 daje Tijelu razrješnicu za izvršenje proračuna za financijsku godinu N.”;
 (47)Članak 65. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 65.
 Financijska pravila
 Financijska pravila koja se primjenjuju na Tijelo donosi Izvršni odbor nakon savjetovanja s Komisijom. Ta pravila ne smiju odstupati od odredbi Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1271/2013* za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 osim ako to zahtijevaju posebne operativne potrebe za funkcioniranje Tijela, te samo uz prethodnu suglasnost Komisije.
 *
 Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1271/2013 od 30. rujna 2013. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 7.12.2013., str. 42.).”;
 (48)U članku 66. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Za potrebe suzbijanja prijevara, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća** primjenjuje se na Tijelo bez ograničenja.
 **Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).”;
 (49)Članak 68. mijenja se kako slijedi:
 (b)
 stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:
 „1. Na osoblje Tijela, uključujući stalne članove Izvršnog odbora i njegova predsjednika, primjenjuju se Pravilnik o osoblju, Uvjeti zaposlenja ostalih službenika i pravila koja radi njihove primjene zajednički donose institucije Unije.
 2. Izvršni odbor u suglasnosti s Komisijom donosi potrebne provedbene mjere u skladu s aranžmanima iz članka 110. Pravilnika o osoblju.”;
 (c)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4. Izvršni odbor donosi odredbe kojima se nacionalnim stručnjacima iz država članica omogućuje upućivanje na rad u Tijelo.”;
 (50)Članak 70. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Članovi Odbora nadzornih tijela i svi članovi osoblja Tijela, uključujući dužnosnike koje su privremeno uputile države članice, te sve druge osobe koje obavljaju zadaće za Tijelo na ugovornoj osnovi, podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne u skladu s člankom 339. UFEU-a i relevantnim odredbama zakonodavstva Unije, čak i nakon što prestanu obavljati svoje dužnosti.”;
 (c)u stavku 2. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Nadalje, obveza iz stavka 1. i prvog podstavka ovog stavka ne sprječava Tijelo i nacionalna nadležna tijela da upotrebljavaju informacije radi provedbe akata iz članka 1. stavka 2., te posebno u pravnim postupcima donošenja odluka.”;
 (d)Umeće se sljedeći stavak 2.a:
 „2.a Izvršni odbor i Odbor nadzornih tijela osiguravaju da osobe koje izravno ili neizravno, stalno ili povremeno, pružaju bilo koju uslugu koja se odnosi na zadaće Tijela, uključujući dužnosnike i druge osobe koje je za te potrebe ovlastio Izvršni odbor i Odbor nadzornih tijela ili koje je imenovalo nadležno tijelo, podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne koja je jednaka obvezi iz prethodnih stavaka.
 Ista obveza čuvanja poslovne tajne primjenjuje se i na promatrače koji prisustvuju sastancima Izvršnog odbora i Odbora nadzornih tijela koji sudjeluju u aktivnostima Tijela.”;
 (e)u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Odredbama iz stavaka 1. i 2. ne sprječava se Tijelo da razmjenjuje informacije s nadležnim tijelima u skladu s ovom Uredbom i drugim zakonodavstvom Unije koje se primjenjuje na financijske institucije.”;
 (51)Članak 71. zamjenjuje se sljedećim:
 „Ova Uredba ne dovodi u pitanje obveze država članica koje se odnose na njihovu obradu osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 ili obveze Tijela koje se odnose na njegovu obradu osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) br. 2018/XXX (Uredba o zaštiti podataka koja se odnosi na institucije i tijela EU-a) pri ispunjavanju njegovih odgovornosti.”;
 (52)U članku 72. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Izvršni odbor donosi praktične mjere za primjenu Uredbe (EZ) br. 1049/2001.”
 (53)U članku 73. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Izvršni odbor odlučuje o internom jezičnom uređenju za Tijelo.”;
 (54)U članku 74. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Potrebni aranžmani koji se odnose na smještaj Tijela u državi članici u kojoj se nalazi njegovo sjedište, kao i prostor koji ta država članica stavlja na raspolaganje, te posebna pravila koja se u toj državi članici primjenjuju na osoblje Tijela i članove njihovih obitelji propisuju se Sporazumom o sjedištu između Tijela i te države članice koji se sklapa nakon odobrenja Izvršnog odbora.”;
 (55)Umeće se sljedeći članak 75.a:
 „Članak 75.a
 Izvršavanje delegiranja ovlasti
 1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.
 2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 35.c i članka 62.a dodjeljuje se na neodređeno vrijeme.
 3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 35.c i članka 62.a. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
 4. Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
 5. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
 6. Delegirani akt donesen na temelju članka 35.c ili članka 62.a stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za tri mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”;
 (56)Članak 76. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 76.
 Odnos s CEBS-om
 Tijelo se smatra pravnim slijednikom CEBS-a. Danom osnivanja Tijela sva imovina i obveze i svi poslovi CEBS-a koji su u tijeku automatski se prenose na Tijelo. CEBS sastavlja izvješće u kojem iskazuje završno stanje svoje imovine i svojih obveza na dan tog prijenosa. CEBS i Komisija moraju revidirati i odobriti to izvješće.”
 (57)Umeće se novi članak 77.a:
 Članak 77.a
 Prijelazne odredbe
 Zadaće i dužnost izvršnog direktora imenovanog u skladu s Uredbom br. 1093/2010 kako je zadnje izmijenjena Direktivom (EU) 2015/2366 i koji obavlja dužnost [Ured za publikacije: unijeti datum tri mjeseca nakon stupanja na snagu ove Uredbe] prestaju na taj datum.
 Zadaće i dužnost predsjednika imenovanog u skladu s Uredbom br. 1093/2010 kako je zadnje izmijenjena Direktivom (EU) 2015/2366 i koji obavlja dužnost [Ured za publikacije: unijeti datum tri mjeseca nakon stupanja na snagu ove Uredbe] traju do isteka njegova mandata.
 Zadaće i dužnost članova upravnog odbora imenovanih u skladu s Uredbom br. 1093/2010 kako je zadnje izmijenjena Direktivom (EU) 2015/2366 i koji obavljaju dužnost [Ured za publikacije: unijeti datum tri mjeseca nakon stupanja na snagu ove Uredbe] prestaju na taj datum.".
 Članak 2.
 Izmjene Uredbe (EU) br. 1094/2010
 Uredba (EU) 1094/2010 mijenja se kako slijedi:
 (1)U članku 1. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Nadzorno tijelo djeluje u okviru ovlasti koje su mu dodijeljene ovom Uredbom te unutar područja primjene Direktive 2009/138/EZ, osim njezine glave IV., direktiva 2002/92/EZ, 2003/41/EZ, 2002/87/EZ, Direktive 2009/103/EZ*, i u mjeri u kojoj se ti akti primjenjuju na društva za osiguranje, društva za reosiguranje, institucije za strukovno mirovinsko osiguranje, posrednike u osiguranju, u okviru relevantnih dijelova Direktive (EU) 2015/849 i Direktive 2002/65/EZ, uključujući sve direktive, uredbe i odluke koje se temelje na tim aktima, te u okviru bilo kojeg drugog zakonski obvezujućeg akta Unije kojim se Nadzornom tijelu dodjeljuju zadaće.
 *
 Direktiva 2009/103/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. u odnosu na osiguranje od građanskopravne odgovornosti u pogledu upotrebe motornih vozila i izvršenje obveze osiguranja od takve odgovornosti (SL L 263, 7.10.2009., str. 11.).”;
 (2)U članku 2. stavku 5. dodaje se sljedeći podstavak:
 „Upućivanja na nadzor u ovoj Uredbi obuhvaćaju aktivnosti svih nadležnih tijela koje se provode u skladu sa zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2.”;
 (3)U članku 4. točki (2) podtočka ii. zamjenjuje se sljedećim:
 „ii. u smislu direktiva 2002/65/EZ i (EU) 2015/849, tijela koja su nadležna osigurati da financijske institucije definirane u točki (1) ispunjavaju zahtjeve iz tih direktiva;”;
 (4)Članak 6. mijenja se kako slijedi:
 (b)
 točka (2) zamjenjuje se sljedećim:
 „Izvršni odbor, koji obavlja zadaće navedene u članku 47.;”;
 (c)
 točka (4) briše se.
 (5)Članak 8. mijenja se kako slijedi:
 (b)
 stavak 1. mijenja se kako slijedi:
 i.umeće se sljedeća točka (aa):
 „(aa) izrađuje i ažurira Unijin priručnik o nadzoru financijskih institucija u Uniji;”;
 ii.točke (e) i (f) zamjenjuju se sljedećim:
 „(e) organizira i provodi revizije nadležnih tijela te u tom kontekstu izdaje smjernice i preporuke te utvrđuje najbolje prakse radi što bolje usklađenosti rezultata nadzora;
 (f) prati i ocjenjuje tržišna kretanja u području svoje nadležnosti uključujući, prema potrebi, kretanja trendova u području inovativnih financijskih usluga;”;
 iii.točka (h) zamjenjuje se sljedećim:
 „(h) podupirati zaštitu osiguranika, sudionika i korisnika sustava mirovinskog osiguranja, potrošača i ulagača;
 iv.točka (l) briše se;
 v.umeće se sljedeća točka (m):
 „(m) izdavati mišljenja o zahtjevima za unutarnje modele, olakšavati donošenje odluka i pružati pomoć kako je predviđeno u članku 21.a;”;
 (c)dodaje se novi stavak 1.a:
 „1.a „Pri obavljanju svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom, Nadzorno tijelo uzima u obzir tehnološke inovacije, inovativne i održive poslovne modele te integraciju okolišnih, društvenih i upravljačkih čimbenika.”;
 (d)u stavku 2. mijenja se sljedeće:
 i. umeće se točka (ca):
 „(ca) izdaje preporuke utvrđene u člancima 29.a i 31.a;”;
 ii. točka (h) zamjenjuje se sljedećim:
 „(h) prikuplja potrebne informacije o financijskim institucijama kako je predviđeno u člancima 35. i 35.b;”;
 (e)
 dodaje se sljedeći stavak 3.:
 „3. Pri obavljanju zadaća iz stavka 1. i izvršavanju ovlasti iz stavka 2. Nadzorno tijelo primjenjuje načela o boljoj regulativi, uključujući rezultate analiza troškova i koristi izrađenih u skladu s ovom Uredbom.”;
 (6)Članak 9. mijenja se kako slijedi:
 (b)u stavku 1. umeću se sljedeće točke (aa) i (ab):
 „(aa) poduzimanjem detaljnih tematskih preispitivanja ponašanja na tržištu, usuglašavanjem razumijevanja tržišnih praksi radi utvrđivanja potencijalnih problema i analize njihova učinka;
 (ab) izradom pokazatelja rizika za građanstvo radi pravovremenog utvrđivanja potencijalnih uzroka nastanka štete za potrošače;”;
 (c)u stavku 1. točka (d) zamjenjuje se sljedećim:
 „(d) izradom zajedničkih pravila o objavi.”;
 (d)stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Nadzorno tijelo prati nove i postojeće financijske aktivnosti i može donositi smjernice i preporuke radi promicanja sigurnosti i dobrog funkcioniranja tržišta te konvergencije regulatornih i nadzornih praksi.”;
 (e)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4. Nadzorno tijelo kao svoj sastavni dio osniva Odbor za financijske inovacije, koji okuplja sva relevantna nacionalna nadzorna tijela i tijela nadležna za zaštitu potrošača, radi koordiniranog pristupa regulatornom i nadzornom postupanju prema novim ili inovativnim financijskim aktivnostima te pružanja savjeta koje Nadzorno tijelo iznosi Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji. Nadzorno tijelo može u Odbor uključiti i nacionalna tijela nadležna za zaštitu podataka.”;
 (7)Članak 16. mijenja se kako slijedi:
 (b)u stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:
 „Nadzorno tijelo može smjernice i preporuke uputiti i tijelima država članica koja u ovoj Uredbi nisu definirana kao nadležna tijela, ali su ovlaštena osigurati primjenu akata iz članka 1. stavka 2.”;
 (c)stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Nadzorno tijelo, osim u iznimnim okolnostima, provodi otvorena javna savjetovanja o smjernicama i preporukama koje izdaje te analizira potencijalne povezane troškove i koristi njihova izdavanja. Ta su savjetovanja i analize proporcionalne u odnosu na područje primjene, prirodu i učinak smjernica i preporuka. Nadzorno tijelo, osim u iznimnim okolnostima, traži i mišljenja ili savjete od Interesne skupine za osiguranje i reosiguranje i Interesne skupine za strukovno mirovinsko osiguranje.”;
 (d)u stavku 4. na kraju se dodaje sljedeća rečenica:
 „U izvješću se objašnjava i kako je Nadzorno tijelo obrazložilo izdavanje svojih smjernica i preporuka te navodi sažetak rezultata javnog savjetovanja o tim smjernicama i preporukama.”;
 (e)dodaje se sljedeći stavak 5.:
 „5. Ako dvije trećine članova Interesne skupine za osiguranje i reosiguranje ili Interesne skupine za strukovno mirovinsko osiguranje smatra da je Nadzorno tijelo izdavanjem određenih smjernica ili preporuka prekoračilo svoje ovlasti, oni o tome mogu Komisiji dostaviti svoje obrazloženo mišljenje.
 Komisija od Nadzornog tijela zahtijeva obrazloženje izdavanja predmetnih smjernica ili preporuka. Komisija po primitku obrazloženja od Nadzornog tijela ocjenjuje je li područje primjene smjernica ili preporuka u skladu s ovlastima Nadzornog tijela. Ako smatra da je Nadzorno tijelo prekoračilo svoje ovlasti i nakon što Nadzornom tijelu pruži priliku za očitovanje, Komisija može donijeti provedbenu odluku kojom se od Nadzornog tijela zahtijeva povlačenje predmetnih smjernica ili preporuka. Odluka Komisije objavljuje se.”;
 (8)U članku 17. stavku 2. dodaju se sljedeći podstavci:
 „Ne dovodeći u pitanje ovlasti iz članka 35., Nadzorno tijelo može izravno uputiti opravdan i obrazložen zahtjev za informacije drugim nadležnim tijelima ili relevantnim sudionicima financijskih tržišta kad god to smatra potrebnim u svrhu istražnog postupka o navodnoj povredi ili neprimjeni prava Unije. Ako se takav zahtjev upućuje financijskim institucijama, u obrazloženom se zahtjevu objašnjava zašto su informacije potrebne u svrhu istražnog postupka o navodnoj povredi ili neprimjeni prava Unije.
 Primatelji takvog zahtjeva bez odgode dostavljaju Nadzornom tijelu jasne, točne i potpune informacije.
 Ako se zahtjev za informacije upućuje financijskoj instituciji, Nadzorno tijelo o tom zahtjevu obavješćuje relevantno nadležno tijelo. Nadležna tijela pružaju Nadzornom tijelu, na njegov zahtjev, pomoć pri prikupljanju informacija.”;
 (9)Članak 19. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. U slučajevima koji su navedeni u aktima Unije iz članka 1. stavka 2. i ne dovodeći u pitanje ovlasti iz članka 17., Nadzorno tijelo može pomoći nadležnim tijelima u postizanju dogovora u skladu s postupkom utvrđenim u stavcima od 2. do 4. u bilo kojim od sljedećih okolnosti:
 (a)
 na zahtjev jednog ili više dotičnih nadležnih tijela, kada se nadležno tijelo ne slaže s postupkom ili sadržajem mjere, predložene mjere ili s nedjelovanjem drugog nadležnog tijela;
 (b)
 na vlastitu inicijativu, kada je postojanje spora među nadležnim tijelima moguće utvrditi na temelju objektivnih kriterija.
 Kada se aktima iz članka 1. stavka 2. zahtijeva zajednička odluka nadležnih tijela, u nedostatku zajedničke odluke tih tijela donesene u rokovima utvrđenima u tim aktima, postojanje spora utvrđuje se na temelju pretpostavke;”;
 (c)umeću se sljedeći članci 1.a i 1.b:
 „1.a Dotična nadležna tijela u sljedećim slučajevima bez odgode obavješćuju Nadzorno tijelo o nepostizanju dogovora:
 (a)
 kada je rok za postizanje dogovora nadležnih tijela utvrđen u aktima Unije iz članka 1. stavka 2. a nastupi raniji od sljedećih događaja:
 i. rok je istekao;
 ii. jedno ili više dotičnih nadležnih tijela donijelo je zaključak o postojanju spora na temelju objektivnih kriterija;
 (b)
 kada rok za postizanje dogovora nadležnih tijela nije utvrđen u aktima Unije iz članka 1. stavka 2. a nastupi raniji od sljedećih događaja:
 i.
 jedno ili više dotičnih nadležnih tijela donijelo je zaključak o postojanju spora na temelju objektivnih kriterija; ili
 ii.
 protekla su dva mjeseca od datuma na koji je nadležno tijelo primilo zahtjev od drugog nadležnog tijela za poduzimanje određenih mjera radi usklađenosti s pravom Unije, a tijelo koje je primilo zahtjev još nije donijelo odluku kojom se odgovara na taj zahtjev.”;
 (d)stavak 1. podstavak 2. briše se;
 1.b Predsjednik utvrđuje treba li Nadzorno tijelo postupiti u skladu sa stavkom 1. Ako intervenira na vlastitu inicijativu, Nadzorno tijelo o tome obavješćuje dotična nadležna tijela.
 Dok se čeka odluka Nadzornog tijela u skladu s postupkom utvrđenim u članku 47. stavku 3.a i kada se aktima iz članka 1. stavka 2. zahtijeva donošenje zajedničke odluke, sva nadležna tijela koja sudjeluju u zajedničkom odlučivanju odgađaju svoje pojedinačne odluke. Ako Nadzorno tijelo donese odluku o djelovanju, sva nadležna tijela koja sudjeluju u zajedničkom odlučivanju odgađaju svoje odluke sve do zaključenja postupka iz stavaka 2. i 3.”;
 (e)stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „Ako dotična nadležna tijela tijekom faze mirenja iz stavka 2. ne uspiju postići dogovor, Nadzorno tijelo može donijeti odluku kojom se od tih tijela zahtijeva da poduzmu određenu mjeru ili da se suzdrže od poduzimanja određene mjere radi rješavanja tog pitanja kako bi se osigurala usklađenost s pravom Unije. Odluka Nadzornog tijela obvezujuća je za dotična nadležna tijela. Nadzorno tijelo tom odlukom može od nadležnih tijela zahtijevati opoziv ili izmjenu odluke koju su donijela ili primjenu ovlasti koje su im dodijeljene u skladu s relevantnim pravom Unije.”;
 (f)umeće se sljedeći stavak 3.a:
 „3.a Nadzorno tijelo obavješćuje nadležna tijela o zaključenju postupaka provedenih u skladu sa stavcima 2. i 3. zajedno, prema potrebi, sa svojom odlukom donesenom u skladu sa stavkom 3.”;
 (g)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4. Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije na temelju članka 258. Ugovora, kada nadležno tijelo ne postupi u skladu s odlukom Nadzornog tijela i time ne uspije osigurati usklađenost postupanja financijske institucije sa zahtjevima koji se na njega izravno primjenjuju na temelju akata iz članka 1. stavka 2., Nadzorno tijelo može donijeti pojedinačnu odluku upućenu financijskoj instituciji kojom se od nje zahtijeva da poduzme potrebnu mjeru radi postupanja u skladu s obvezama na temelju prava Unije, uključujući prestanak bilo kakve prakse.”;
 (10)Članak 21. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 Nadzorno tijelo promiče i prati učinkovito, djelotvorno i usklađeno funkcioniranje kolegija nadzornih tijela iz Direktive 2009/138/EZ te podupire kolegij nadzornog tijela u koherentnoj primjeni prava Unije. U cilju postizanja najbolje nadzorne prakse osoblje Nadzornog tijela može sudjelovati u aktivnostima kolegija nadzornih tijela, ili ih, prema potrebi, predvoditi, uključujući izravne nadzore koje zajednički provode dva ili više nadležnih tijela.”;
 (c)u stavku 2. podstavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „Za potrebe ovog stavka i stavka 1. ovog članka Nadzorno tijelo smatra se „nadležnim tijelom” ili „nadzornim tijelom ”u smislu relevantnog zakonodavstva.”;
 (11)Umeće se sljedeći članak 21.a:
 „Članak 21.a
 Unutarnji modeli
 1. Kako bi pridonijelo uspostavi visokokvalitetnih zajedničkih nadzornih standarda i prakse, Nadzorno tijelo na vlastitu inicijativu ili na zahtjev jednog ili više nadzornih tijela:
 (a) daje mišljenja dotičnim nadzornim tijelima o zahtjevu za primjenu ili promjenu unutarnjeg modela. U tu svrhu EIOPA može od dotičnih nadzornih tijela zatražiti sve potrebne informacije i
 (b) u slučaju spora koji se odnosi na odobravanje unutarnjih modela, pomaže dotičnim nadzornim tijelima da postignu dogovor u skladu s postupkom utvrđenim u članku 19.
 2. U slučajevima iz članka 231. stavka 6.a Direktive 2009/138/EZ poduzeća mogu zatražiti od EIOPA-e da pomogne nadležnim tijelima da postignu dogovor u skladu s postupkom utvrđenim u članku 19.
 (12)U članku 22. stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Nadzorno tijelo u tu svrhu može primijeniti ovlasti koje su mu dodijeljene na temelju ove Uredbe, uključujući članke 35. i 35.b.”.
 (13)Članak 29. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. mijenja se kako slijedi:
 i.umeće se sljedeća točka (aa):
 „(aa) donosi strateški plan nadzora u skladu s člankom 29.a;”;
 ii.točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
 „(b) promiče učinkovitu bilateralnu i multilateralnu razmjenu informacija među nadležnim tijelima o svim relevantnim pitanjima, uključujući prema potrebi kibersigurnost i kibernapade, u potpunosti poštujući primjenjive odredbe o povjerljivosti i zaštiti podataka koje su predviđene relevantnim zakonodavstvom Unije;”;
 iii. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:
 „(e) uspostavlja sektorske i međusektorske programe izobrazbe, među ostalim i o tehnološkim inovacijama, olakšava razmjenu osoblja i potiče nadležna tijela na češću primjenu sustava upućivanja zaposlenika i ostalih instrumenata;”;
 (c)u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak 2.:
 „Nadzorno tijelo radi uspostave zajedničke kulture u području nadzora izrađuje i ažurira Unijin priručnik o nadzoru financijskih institucija u Uniji, uzimajući u obzir promjene poslovnih praksi i poslovnih modela financijskih institucija. U Unijinu priručniku o nadzoru utvrđuju se najbolje nadzorne prakse te visokokvalitetne metodologije i procesi;
 (14)Umeće se sljedeći članak 29.a:
 „Članak 29.a
 Strateški plan nadzora
 1. Nakon početka primjene Uredbe [XXX umetnuti upućivanje na Uredbu o izmjeni] i zatim svake tri godine najkasnije do 31. ožujka, Nadzorno tijelo upućuje preporuke nadležnim tijelima u kojima se navode strateški ciljevi i prioriteti nadzora („strateški plan nadzora”) uzimajući u obzir prijedloge nadležnih tijela. Nadzorno tijelo dostavlja strateški plan nadzora Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji, za njihovu informaciju, i objavljuje ga na svojim internetskim stranicama.
 U strateškom planu nadzora utvrđuju se specifični prioriteti nadzornih aktivnosti radi promicanja usklađenih, učinkovitih i djelotvornih nadzornih praksi te zajedničke, ujednačene i usklađene primjene prava Unije radi praćenja mikro-bonitetnih trendova, potencijalnih rizika i osjetljivosti utvrđenih u skladu s člankom 32.
 2. Svako nadležno tijelo svake godine do 30. rujna dostavlja nacrt godišnjeg programa rada za sljedeću godinu Nadzornom tijelu na očitovanje i u programu posebno obrazlaže usklađenost nacrta programa rada sa strateškim planom nadzora.
 Nacrt godišnjeg programa rada sadržava specifične ciljeve i prioritete nadzornih aktivnosti te kvantitativne i kvalitativne kriterije za odabir financijskih institucija, tržišnih praksi i ponašanja te financijskih tržišta koji će biti predmet nadzora nadležnog tijela koje podnosi nacrt programa rada u godini na koju se taj program rada odnosi.
 3. Nadzorno tijelo ocjenjuje nacrt programa rada i, u slučaju bitnih rizika za ostvarenje prioriteta utvrđenih u strateškom planu nadzora, upućuje preporuke relevantnom nadležnom tijelu radi usklađenja njegova godišnjeg programa rada sa strateškim planom nadzora.
 Nadležna tijela do 31. prosinca svake godine donose svoj godišnji program rada, uzimajući u obzir te preporuke.
 4. Svako nadležno tijelo do 31. ožujka svake godine dostavlja Nadzornom tijelu izvješće o provedbi godišnjeg programa rada.
 Izvješće sadržava najmanje sljedeće informacije:
 (a)
 opis nadzornih aktivnosti i izravnog nadzora financijskih institucija, tržišnih praksi i ponašanja te financijskih tržišta, i administrativnih mjera i sankcija izrečenih financijskim institucijama koje su odgovorne za povredu prava Unije i nacionalnog prava;
 (b)
 opis aktivnosti koje su provedene, a nisu bile predviđene u godišnjem programu rada;
 (c)
 popis aktivnosti koje su bile predviđene u godišnjem programu rada, ali nisu provedene, te ciljeva iz programa koji nisu ostvareni, uz obrazloženje neprovođenja tih aktivnosti i neostvarenja tih ciljeva.
 5. Nadzorno tijelo ocjenjuje izvješća nadležnih tijela o provedbi. U slučaju bitnih rizika za neostvarenje prioriteta utvrđenih u strateškom planu nadzora, Nadzorno tijelo upućuje preporuke svakom nadležnom tijelu o načinu otklanjanja relevantnih nedostataka u njegovim aktivnostima.
 Nadzorno tijelo na temelju tih izvješća i vlastite procjene rizika utvrđuje aktivnosti nadležnih tijela koje su od ključne važnosti za provedbu strateškog plana nadzora te prema potrebi provjerava te aktivnosti u skladu s člankom 30.
 6. Nadzorno tijelo javno objavljuje najbolje prakse koje utvrdi tijekom ocjenjivanja godišnjih programa rada.
 (15)Članak 30. mijenja se kako slijedi:
 (b)naslov članka zamjenjuje se sljedećim:
 „Provjere aktivnosti nadležnih tijela”;
 (c)stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Nadzorno tijelo periodički provjerava neke ili sve aktivnosti nadležnih tijela radi dodatnog usklađivanja rezultata nadzora. Nadzorno tijelo u tu svrhu izrađuje metode za objektivnu procjenu i usporedbu nadležnih tijela kod kojih je provedena provjera aktivnosti. Pri provjeri aktivnosti u obzir se uzimaju postojeće informacije i provedene evaluacije dotičnog nadležnog tijela, uključujući sve informacije koje su Nadzornom tijelu dostavljene u skladu s člankom 35., te sve informacije od dionika.”;
 (d)umeće se sljedeći stavak 1.a:
 „1.a Za potrebe ovog članka, Nadzorno tijelo osniva odbor za provjere aktivnosti, čiji su članovi isključivo osoblje Nadzornog tijela. Nadzorno tijelo može određene zadaće ili odluke delegirati odboru za provjere aktivnosti.”;
 (e)stavak 2. mijenja se kako slijedi:
 i. uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:
 „Provjere uključuju, ali se ne ograničavaju na procjenu sljedećeg:”;
 ii.točka (a) zamjenjuje se sljedećim:
 „(a) adekvatnosti resursa, stupnja neovisnosti te sustava upravljanja nadležnog tijela, s posebnim naglaskom na učinkovitoj primjeni akata Unije iz članka 1. stavka 2., te kapaciteta za odgovor na tržišna kretanja;”;
 (f)stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „3. Nadzorno tijelo izrađuje izvješće o rezultatima provjere aktivnosti. U izvješću se objašnjavaju i navode daljnje mjere koje bi trebalo provesti nakon provjere aktivnosti. Te se daljnje mjere mogu donijeti u obliku smjernica i preporuka, u skladu s člankom 16., te mišljenja, u skladu s člankom 29. stavkom 1. točkom (a).
 U skladu s člankom 16. stavkom 3., nadležna tijela poduzimaju sve kako bi uskladila svoje postupanje s donesenim smjernicama i preporukama. Ako nadležna tijela ne poduzmu korake radi provođenja daljnjih mjera navedenih u izvješću, Nadzorno tijelo objavljuje dodatno izvješće o neprovođenju mjera.
 Pri izradi nacrta regulatornih tehničkih standarda ili nacrta provedbenih standarda u skladu s člancima od 10. do 15. ili smjernica ili preporuka u skladu s člankom 16., Nadzorno tijelo uzima u obzir rezultate provjera aktivnosti, kao i sve druge informacije koje je prikupilo pri obavljanju svojih zadaća, kako bi osiguralo konvergenciju najkvalitetnijih nadzornih praksi.”;
 (g)umeće se sljedeći stavak 3.a:
 „3.a Nadzorno tijelo dostavlja Komisiji mišljenje u kojem na temelju rezultata provjera aktivnosti ili svih drugih informacija koje je prikupilo pri obavljanju svojih zadaća razmatra je li potrebno daljnje usklađivanje propisa koji se primjenjuju na financijske institucije ili nadležna tijela.”;
 (h)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 4. Nadzorno tijelo objavljuje izvješće iz stavka 3., uključujući izvješće o neprovođenju mjera, osim ako bi njegovo objavljivanje podrazumijevalo rizike za stabilnost financijskog sustava. Nadležno tijelo koje podliježe provjeri aktivnosti poziva se na očitovanje o izvješću prije njegove objave. Ta se očitovanja objavljuju, osim ako bi njegovo objavljivanje podrazumijevalo rizike za stabilnost financijskog sustava.”;
 (16)U članku 31. umeće se novi stavak 2.a:
 „2. Kad je riječ o aktivnosti nadležnih tijela kojom se nastoji olakšati ulazak na tržište subjekata ili proizvoda koji se oslanjaju na tehnološke ili druge inovacije, Nadzorno tijelo promiče konvergenciju u području nadzora, osobito razmjenom informacija i najboljih praksi. Nadzorno tijelo može prema potrebi donijeti smjernice ili preporuke u skladu s člankom 16.”;
 (17)Umeće se novi članak 31.a:
 „Članak 31.a
 Koordinacija delegiranja i eksternalizacije aktivnosti i prijenosa rizika
 1. Nadzorno tijelo redovito koordinira nadzorne mjere nadležnih tijela radi promicanje konvergencije u području nadzora u smislu delegiranja i eksternalizacije aktivnosti financijskih institucija te u vezi s njihovim prijenosima rizika, u skladu sa stavcima 2., 3. i 4.
 2. Nadležna tijela obavješćuju Nadzorno tijelo ako financijskoj instituciji nad kojom dotično nadležno tijelo provodi nadzor u skladu s aktima iz članka 1. stavka 2. namjerava izdati odobrenje za rad ili je registrirati te ako je poslovnim planom te financijske institucije predviđena eksternalizacija ili delegiranje znatnog dijela njezinih aktivnosti ili bilo kojih ključnih funkcija ili prijenos rizika bitnog dijela njezinih aktivnosti u treće zemlje, da bi ostvarila korist od odobrenja za prekogranično poslovanje u EU-u, iako u suštini znatan dio aktivnosti ili funkcija obavlja izvan Unije. Obavijest Nadzornom tijelu sadržava dovoljno pojedinosti na temelju kojih Nadzorno tijelo može provesti odgovarajuću procjenu.
 Ako smatra da je nadležnom tijelu potrebno dostaviti mišljenje o neusklađenosti odobrenja za rad ili registracije o kojem je dostavilo obavijest u skladu s prvim podstavkom s pravom Unije ili sa smjernicama, preporukama ili mišljenjima Nadzornog tijela, Nadzorno tijelo obavješćuje o tome nadležno tijelo u roku od 20 radnih dana od datuma primitka obavijesti od tog nadležnog tijela. Nadležno tijelo u tom slučaju odlaže postupak registracije ili izdavanja odobrenja za rad dok ne dobije mišljenje Nadzornog tijela.
 Nadležno tijelo na zahtjev Nadzornog tijela u roku od 15 dana od datuma primitka tog zahtjeva dostavlja informacije o svojim odlukama o izdavanju odobrenja za rad ili registraciji financijske institucije nad kojom obavlja nadzor u skladu s aktima iz članka 1. stavka 2.
 Nadzorno tijelo donosi mišljenje, ne dovodeći u pitanje rokove utvrđene pravom Unije, najkasnije u roku od 2 mjeseca od datuma primitka obavijesti u skladu s prvim podstavkom.
 3. Financijska institucija obavješćuje Nadzorno tijelo o eksternalizaciji ili delegiranju bitnog dijela svojih aktivnosti ili bilo koje od svojih ključnih funkcija, te o prijenosu rizika bitnog dijela svojih aktivnosti na neki drugi subjekt ili vlastitu podružnicu osnovanu u trećoj zemlji. Dotično nadležno tijelo dvaput godišnje obavješćuje Nadzorno tijelo o tim obavijestima.
 Ne dovodeći u pitanje članak 35., nadležno tijelo na zahtjev Nadzornog tijela dostavlja informacije o sporazumima financijske institucije o eksternalizaciji, delegiranju ili prijenosu rizika.
 Nadzorno tijelo prati jesu li dotična nadležna tijela provjerila jesu li sporazumi o eksternalizaciji, delegiranju ili prijenosu rizika iz prvog podstavka zaključeni u skladu s pravom Unije, jesu li usklađeni sa smjernicama, preporukama ili mišljenjima Nadzornog tijela te sprečavaju li učinkovit nadzor nadležnih tijela i izvršenje u trećoj zemlji.
 4. Nadzorno tijelo može uputiti preporuke dotičnom nadležnom tijelu, uključujući preporuke o preispitivanju odluke ili povlačenju odobrenja za rad. Ako ne postupi u skladu s preporukama Nadzornog tijela u roku od 15 radnih dana, dotično nadležno tijelo navodi razloge za to, a Nadzorno tijelo javno objavljuje svoje preporuke i to obrazloženje.”;
 (18)Članak 32. mijenja se kako slijedi:
 (19)dodaje se novi stavak 2.a:
 „2.a Nadzorno tijelo najmanje jedanput godišnje razmatra je li primjereno provesti procjene na razini Unije iz stavka 2. te o svojim zaključcima obavješćuje Europski parlament, Vijeće i Komisiju. Ako se te procjene na razini Unije provedu i ako to smatra primjerenim, Nadzorno tijelo objavljuje rezultate za svaku sudjelujuću financijsku instituciju.
 Obveze nadležnih tijela koje se odnose na čuvanje poslovne tajne ne sprečavaju nadležna tijela da objave rezultate procjena na razini Unije iz stavka 2. ili da rezultate tih procjena dostave Nadzornom tijelu kako bi ono objavilo rezultate procjena otpornosti financijskih institucija na razini Unije.”;
 (20)Članak 33. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Nadzorno tijelo pomaže Komisiji pri izradi odluka o istovjetnosti koje se odnose na regulatorne i nadzorne sustave u trećim zemljama, na temelju posebnog Komisijina zahtjeva za savjetovanje ili kada se to od njega zahtijeva u aktima iz članka 1. stavka 2.”;
 (c)umeću se sljedeći stavci 2.a, 2.b i 2.c:
 „2.a Nadzorno tijelo prati regulatorna i nadzorna kretanja te provedbene postupke i relevantna tržišna kretanja u trećim zemljama za koje je Komisija donijela odluke o istovjetnosti u skladu s aktima iz članka 1. stavka 2. kako bi provjerilo jesu li još uvijek ispunjeni kriteriji na temelju kojih su te odluke donesene i uvjeti koji su tim odlukama utvrđeni. Nadzorno tijelo vodi računa o relevantnosti predmetnih trećih zemalja. Nadzorno tijelo jedanput godišnje podnosi Komisiji povjerljivo izvješće o utvrđenim činjenicama.
 Ne dovodeći u pitanje posebne zahtjeve utvrđene u aktima iz članka 1. stavka 2. i ako su ispunjeni uvjeti iz druge rečenice stavka 1., Nadzorno tijelo po mogućnosti surađuje s relevantnim nadležnim tijelima te ovisno o slučaju i sa sanacijskim tijelima trećih zemalja čiji su regulatorni i nadzorni sustavi priznati kao istovjetni. Ta se suradnja odvija na temelju administrativnih sporazuma sklopljenih s relevantnim tijelima tih trećih zemalja. Nadzorno tijelo tijekom pregovora o tim administrativnim sporazumima nastoji u njih uključiti odredbe o sljedećem:
 (a)
 mehanizmima na temelju kojih bi Nadzorno tijelo moglo ishoditi relevantne informacije, uključujući informacije o regulatornom sustavu, pristupu nadzoru, relevantnim tržišnim kretanjima te o svim promjenama koje bi mogle utjecati na odluku o istovjetnosti;
 (b)
 u mjeri u kojoj je to potrebno za praćenje tih odluka, o postupcima koji se odnose na koordinaciju nadzornih aktivnosti, uključujući prema potrebi izravne nadzore.
 Nadzorno tijelo obavješćuje Komisiju o slučajevima u kojima nadležna tijela iz treće zemlje odbiju sklapanje tih administrativnih sporazuma ili učinkovitu suradnju. Komisija te informacije uzima u obzir pri reviziji relevantnih odluka o istovjetnosti.
 2.b Ako utvrdi da se u trećim zemljama iz stavka 2.a događaju promjene u vezi s regulativom, nadzorom ili postupcima izvršenja koje bi mogle utjecati na financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica, cjelovitost tržišta, zaštitu ulagatelja ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta, Nadzorno tijelo bez odgode i na povjerljivoj osnovi o tome obavješćuje Komisiju.
 Nadzorno tijelo jedanput godišnje podnosi Komisiji povjerljivo izvješće o regulatornim, nadzornim i tržišnim kretanjima te kretanjima u vezi s postupcima izvršenja u trećim zemljama iz stavka 2.a, s posebnim naglaskom na posljedicama za financijsku stabilnost, cjelovitost tržišta, zaštitu ulagatelja ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta.
 2.c Nadležna tijela unaprijed obavješćuju Nadzorno tijelo o administrativnim sporazumima koje namjeravaju sklopiti s nadzornim tijelima iz trećih zemalja u bilo kojem području uređenom aktima iz članka 1. stavka 2., uključujući i sporazume s podružnicama subjekata iz trećih zemalja. Istovremeno dostavljaju Nadzornom tijelu nacrt tih planiranih sporazuma.
 Nadzorno tijelo može izraditi model administrativnih sporazuma kako bi se uspostavile usklađene, učinkovite i djelotvorne nadzorne prakse u Uniji te osnažila međunarodna koordinacija nadzora. U skladu s člankom 16. stavkom 3., nadležna tijela poduzimaju sve kako bi primijenila taj model sporazuma.
 U izvješću iz članka 43. stavka 5. Nadzorno tijelo navodi informacije o administrativnim sporazumima koji su dogovoreni s nadležnim tijelima, međunarodnim organizacijama ili administracijama u trećim zemljama, o pomoći koju je Nadzorno tijelo pružilo Komisiji tijekom pripreme odluka o istovjetnosti te o aktivnosti praćenja koju je Nadzorno tijelo provodilo u skladu sa stavkom 2.a.”;
 (21)U članku 34. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. S obzirom na bonitetnu procjenu spajanja i stjecanja koja su obuhvaćena područjem primjene Direktive 2009/138/EZ i za koja se u skladu s tom Direktivom zahtijeva savjetovanje nadležnih tijela iz dviju ili više država članica, Nadzorno tijelo može na zahtjev jednog od dotičnih nadležnih tijela izdati i objaviti mišljenje o bonitetnoj procjeni, osim u vezi s kriterijima iz članka 59. stavka 1. točke (e) Direktive 2009/138/EZ. Mišljenje se izdaje odmah, a u svakom slučaju prije kraja razdoblja procjene u skladu s Direktivom 2009/138/EZ. Članci 35. i 35.b primjenjuju se na područja o kojima Nadzorno tijelo može donijeti mišljenje.”
 (22)Članak 35. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavci 1., 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:
 „1. Nadležna tijela dostavljaju Nadzornom tijelu na njegov zahtjev sve informacije potrebne za obavljanje zadaća koje su mu povjerene ovom Uredbom, ako imaju zakoniti pristup relevantnim informacijama.
 Dostavljene informacije su točne, potpune i dostavljaju se u roku koje utvrdi Nadzorno tijelo.
 2. Nadzorno tijelo može zahtijevati i da mu se informacije dostavljaju periodično, u određenom formatu ili na usporedivim predlošcima koje je odobrilo. Ti se zahtjevi po mogućnosti dostavljaju na obrascima za izvješćivanje.
 3. Na opravdani zahtjev nadležnog tijela Nadzorno tijelo može mu dostaviti informacije koje su mu potrebne za obavljanje njegovih zadaća, u skladu s obvezama čuvanja poslovne tajne koje su utvrđene u sektorskom zakonodavstvu i članku 70.”;
 (c)stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
 „5. Ako informacije zatražene u skladu sa stavkom 1. nisu dostupne ili ih nadležna tijela nisu učinila dostupnima u roku koji je Nadzorno tijelo utvrdilo, Nadzorno tijelo može uputiti opravdani i obrazloženi zahtjev bilo kome od sljedećih subjekata:
 (a) ostalim nadzornim tijelima koja imaju nadzorne funkcije;
 (b) ministarstvu nadležnom za financije u dotičnoj državi članici, ako ono raspolaže bonitetnim informacijama;
 (c) središnjoj državnoj banci ili uredu za statistiku dotične države članice;
 (d) uredu za statistiku dotične države članice.
 Nadležna tijela pomažu Nadzornom tijelu, na njegov zahtjev, pri prikupljanju informacija.”;
 (d) stavci 6. i 7. brišu se.
 (23)Umeću se sljedeći članci od 35.a do 35.h:
 „Članak 35.a
 Izvršavanje ovlasti iz članka 35.b
 Ovlasti dodijeljene Nadzornom tijelu, bilo kojem njegovom dužnosniku ili bilo kojoj drugoj osobi koju Nadzorno tijelo ovlasti u skladu s člankom 35.b ne upotrebljavaju se za zahtijevanje otkrivanja informacija ili dokumenata koji podliježu obvezi čuvanja povjerljivosti.
 Članak 35.b
 Zahtjev za informacije financijskim institucijama
 1. Ako informacije koje su zatražene u skladu s člankom 35. stavkom 1. ili stavkom 5. nisu dostupne ili nisu učinjene dostupnima u roku koje Nadzorno tijelo utvrdi, ono može jednostavnim zahtjevom ili odlukom zahtijevati od financijske institucije da dostavi sve informacije potrebne Nadzornom tijelu za obavljanje njegovih zadaća u skladu s ovom Uredbom.
 2. U svakom jednostavnom zahtjevu za informacije iz stavka 1. navodi se:
 (a)
 upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu za taj zahtjev;
 (b)
 svrha zahtjeva;
 (c)
 informacije koje se traže;
 (d)
 rok za dostavu informacija;
 (e)
 izjava da osoba od koje se traže informacije nije obvezna te informacije dostaviti, ali da u slučaju dobrovoljnog odgovora na zahtjev dostavljene informacije ne smiju biti netočne ili neistinite;
 (f)
 iznos globe koja se izriče u skladu s člankom 35.c ako su dostavljene informacije netočne ili neistinite.
 3. Kada zahtijeva dostavu informacija na temelju odluke, Nadzorno tijelo navodi:
 (a)
 upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu za taj zahtjev;
 (b)
 svrhu zahtjeva;
 (c)
 informacije koje se traže;
 (d)
 rok za dostavu informacija;
 (e)
 periodične novčane kazne predviđene člankom 35.d ako dostavljene tražene informacije nisu potpune;
 (f)
 globu predviđenu člankom 35.c ako su odgovori na postavljena pitanja netočni i neistiniti;
 (g)
 pravo na podnošenje žalbe protiv odluke Odboru za žalbe i pravo na preispitivanje te odluke u postupku pred Sudom Europske unije u skladu s člancima 60. i 61.
 4. Relevantne financijske institucije ili njihovi predstavnici te, u slučaju pravnih osoba ili udruženja bez pravne osobnosti, osobe koje su ih zakonom ili njihovim statutom ovlaštene zastupati, dostavljaju tražene informacije. Propisno ovlašteni odvjetnici mogu dostaviti informacije u ime svojih stranaka. Potonji u cijelosti odgovaraju za potpunost, točnost i istinitost informacija.
 5. Nadzorno tijelo bez odgode šalje presliku jednostavnog zahtjeva ili svoje odluke nadležnom tijelu države članice u kojoj relevantni subjekt naveden u stavku 1. na koji se zahtjev za informacije odnosi ima boravište ili poslovni nastan.
 6. Nadzorno tijelo može povjerljive informacije koje je dobilo u skladu s ovim člankom upotrijebiti samo u svrhu obavljanja zadaća koje su mu dodijeljene ovom Uredbom.”;
 Članak 35.c
 Postupovna pravila za izricanje globe
 1. Ako pri obavljanju svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom utvrdi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje upućuju na povredu iz članka 35.d stavka 1., Nadzorno tijelo interno imenuje neovisnog istražitelja koji provodi istragu o tom predmetu. Imenovani službenik ne sudjeluje niti je sudjelovao u izravnom ili neizravnom nadzoru predmetnih financijskih institucija i svoje funkcije obavlja neovisno o Odboru nadzornika.
 2. Istražitelj iz stavka 1. istražuje navodne povrede, uzimajući u obzir očitovanja osoba koje su predmet istraga te dostavlja Odboru nadzornika cijeli spis sa svojim zaključcima.
 3. Istražitelj je u svrhu obavljanja svojih zadaća ovlašten zahtijevati informacije u skladu s člankom 35.b.
 4. Istražitelj pri obavljanju tih zadaća ima pristup svim dokumentima i informacijama koje je Nadzorno tijelo prikupilo tijekom svojih aktivnosti nadzora.
 5. Istražitelj po završetku istrage i prije nego što Odboru nadzornika dostavi spis sa svojim zaključcima, osobama koje su predmet istrage omogućuje da se očituju o pitanjima koja se istražuju. Istražitelj svoje zaključke temelji samo na činjenicama o kojima su se te osobe mogle očitovati.
 6. Tijekom istraga koje se provode u skladu s ovim člankom u cijelosti se poštuje pravo na obranu osoba koje su predmet istrage.
 7. Po dostavi spisa sa svojim zaključcima Odboru nadzornika, istražitelj obavješćuje osobe koje su predmet istrage. Osobe koje su predmet istrage imaju pravo na pristup spisu, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije koje utječu na treće strane.
 8. Nadzorno tijelo na temelju spisa sa zaključcima istražitelja te na zahtjev uključenih osoba koje su predmet istrage nakon njihova saslušanja u skladu s člankom 35.f utvrđuje jesu li osobe koje su predmet istrage počinile jednu ili više povreda navedenih u članku 35.d stavku 1. te ako jesu poduzima mjeru u skladu s tim člankom.
 9. Istražitelj ne sudjeluje u raspravama Odbora nadzornika niti na koji drugi način intervenira u postupak odlučivanja Odbora nadzornika.
 10. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 75.a kojima se određuju postupovna pravila o izvršenju ovlasti za izricanje globe ili periodične novčane kazne, uključujući pravila o sljedećem:
 (a) pravu na obranu;
 (b) odredbama o vremenskom važenju propisa;
 (c) odredbama o načinu prikupljanja globa ili periodičnih novčanih kazni;
 (d) odredbama o rokovima zastare za izricanje i izvršenje globa ili periodičnih novčanih kazni.
 11. Ako pri obavljanju svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom utvrdi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje bi mogle upućivati na kazneno djelo, Nadzorno tijelo dostavlja te predmete mjerodavnim nacionalnim tijelima radi kaznenog progona. Nadalje, Nadzorno tijelo ne izriče globu ili periodičnu novčanu kaznu u slučaju prethodne pravomoćne oslobađajuće ili osuđujuće presude donesene na temelju identičnih ili sličnih činjenica u kaznenim postupcima koja prema nacionalnom pravu ima snagu presuđene stvari.
 Članak 35.d
 Globe
 1. Nadzorno tijelo donosi odluku kojom izriče globu kada ustanovi da financijska institucija s namjerom ili iz nemara nije dostavila informacije po primitku odluke kojom se propisuje dostavljanje informacija u skladu s člankom 35.b stavkom 3. ili je dostavila nepotpune, netočne ili neistinite informacije po primitku jednostavnog zahtjeva za informacije ili odluke u skladu s člankom 35.b stavkom 2.
 2. Osnovni iznos globe iz stavka 1. ne smije biti manji od 50 000 EUR ni veći od 200 000 EUR.
 3. Pri utvrđivanju osnovnog iznosa globe iz stavka 2., Nadzorno tijelo uzima u obzir godišnji promet dotične financijske institucije u prethodnoj poslovnoj godini i osnovni iznos:
 (a) bliže je donjoj vrijednosti za subjekte s godišnjim prometom manjim od 10 milijuna EUR;
 (b) u sredini je između donje i gornje vrijednosti za subjekte s godišnjim prometom od 10 do 50 milijuna EUR;
 (c) bliže je gornjoj vrijednosti za subjekte s godišnjim prometom većim od 50 milijuna EUR.
 Osnovni iznosi definirani u okviru graničnih vrijednosti iz stavka 2. usklađuju se, prema potrebi, uzimajući u obzir otežavajuće ili olakšavajuće okolnosti u skladu s relevantnim koeficijentima iz stavka 5.
 Relevantni koeficijent otežavajućih okolnosti primjenjuje se jedan po jedan na osnovni iznos. Ako se primjenjuje više od jednog koeficijenta otežavajućih okolnosti, osnovnom iznosu dodaje se razlika između osnovnog iznosa i iznosa koji proizlazi iz primjene svakog pojedinog koeficijenta otežavajućih okolnosti.
 Relevantni koeficijent olakšavajućih okolnosti primjenjuje se jedan po jedan na osnovni iznos. Ako se primjenjuje više od jednog koeficijenta olakšavajućih okolnosti, od osnovnog iznosa oduzima se razlika između osnovnog iznosa i iznosa koji proizlazi iz primjene svakog pojedinog koeficijenta olakšavajućih okolnosti.
 4. Na osnovni iznos iz stavka 2. kumulativno se primjenjuju sljedeći koeficijenti usklađenja na temelju sljedećeg:
 (a)
 koeficijenti usklađenja koji se odnose na otežavajuće čimbenike iznose kako slijedi:
 i. ako je riječ o opetovanoj povredi, za svaku ponovno počinjenu povredu primjenjuje se dodatni koeficijent 1,1;
 ii. ako je povreda trajala dulje od šest mjeseci, primjenjuje se koeficijent 1,5;
 iii. ako je povreda počinjena s namjerom, primjenjuje se koeficijent 2;
 iv. ako od trenutka kad je otkriveno počinjenje povrede nisu poduzete korektivne mjere, primjenjuje se koeficijent 1,7;
 v. ako više rukovodstvo financijske institucije nije surađivalo s Nadzornim tijelom, primjenjuje se koeficijent 1,5;
 (b)
 koeficijenti usklađenja koji se odnose na olakšavajuće čimbenike iznose kako slijedi:
 i. ako je povreda trajala kraće od 10 radnih dana, primjenjuje se koeficijent 0,9;
 ii. ako više rukovodstvo financijske institucije može dokazati da je poduzelo sve potrebne mjere kako bi se spriječila povreda zahtjeva u skladu s člankom 35. stavkom 6.a, primjenjuje se koeficijent 0,7;
 iii. ako je financijska institucija brzo, djelotvorno i u potpunosti obavijestila Nadzorno tijelo o povredi, primjenjuje se koeficijent 0,4;
 iv. ako je financijska institucija dobrovoljno poduzela mjere kojima je onemogućeno počinjenje slične povrede u budućnosti, primjenjuje se koeficijent 0,6.
 5. Neovisno o stavcima 2. i 3., ukupan iznos globe ne smije biti veći od 20 % godišnjeg prometa dotične financijske institucije u prethodnoj poslovnoj godini, osim ako je financijska institucija povredom izravno ili neizravno ostvarila financijsku korist. U tom slučaju ukupan iznos globe mora biti najmanje jednak toj financijskoj koristi.
 Članak 35.e
 Periodične novčane kazne
 1. Nadzorno tijelo donosi odluke kojima izriče periodične novčane kazne kako bi prisililo financijske institucije ili subjekte iz članka 35.b stavka 1. da dostave informacije propisane odlukom u skladu s člankom 35.b stavkom 3.
 2. Periodična novčana kazna mora biti djelotvorna i proporcionalna. Periodična novčana kazna utvrđuje se za svaki dan sve dok dotična financijska institucija ne počne poštovati relevantnu odluku iz stavka 1.
 3. Neovisno o stavku 2., periodična novčana kazna iznosi 3 % prosječnog dnevnog prometa dotične financijske institucije u prethodnoj poslovnoj godini. Iznos se izračunava od datuma naznačenog u odluci kojom se izriče periodična novčana kazna.
 4. Periodična novčana kazna može se izreći za razdoblje od najviše šest mjeseci nakon datuma obavijesti o odluci Nadzornog tijela.
 Članak 35.f
 Pravo na saslušanje
 1. Prije donošenja odluke o globi i periodičnoj novčanoj kazni u skladu s člancima 35.d i 35.e, Nadzorno tijelo omogućuje financijskoj instituciji na koju se primjenjuje zahtjev za informacije da bude saslušana.
 Nadzorno tijelo temelji svoje odluke samo na zaključcima o kojima su se dotične financijske institucije mogle očitovati.
 2. U postupku se u potpunosti poštuje pravo na obranu financijske institucije iz stavka 1. Financijska institucija ima pravo na pristup spisu Nadzornog tijela, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije ili interne pripremne dokumente Nadzornog tijela.
 Članak 35.g
 Objavljivanje, priroda, izvršenje i namjena globa i periodičnih novčanih kazni
 1. Globe i periodične novčane kazne izrečene u skladu s člancima 35.d i 35.e administrativne su prirode i izvršive su.
 2. Izvršenje globe i periodične novčane kazne uređuje se postupovnim pravilima koja su na snazi u državi članici na čijem se državnom području izvršenje provodi. Nalog za izvršenje prilaže se odluci kojom se izriče globa ili periodična novčana kazna, pri čemu se od drugih formalnosti jedino zahtijeva provjera vjerodostojnosti odluke, koju provodi tijelo koje u tu svrhu imenuje svaka država članica i o kojem obavješćuje Nadzorno tijelo i Sud Europske unije.
 3. Kada su formalnosti iz stavka 2. ispunjene na zahtjev dotične strane, ta strana može provesti izvršenje u skladu s nacionalnim pravom, iznoseći slučaj izravno nadležnom tijelu.
 4. Izvršenje globe ili periodične novčane kazne može se obustaviti jedino odlukom Suda Europske unije. Međutim, sudovi dotične države članice nadležni su za rješavanje pritužbi na neprimjereno izvršenje globe ili periodične novčane kazne.
 5. Nadzorno tijelo javno objavljuje svaku globu i periodičnu novčanu kaznu izrečenu u skladu s člancima 35.d i 35.e, osim ako bi ta javna objava ozbiljno ugrozila financijska tržišta ili prouzročila neproporcionalnu štetu uključenim stranama.
 6. Iznosi globa i periodičnih novčanih kazni prihod su općeg proračuna Europske unije.
 Članak 35.h
 Preispitivanje u postupku pred Sudom Europske unije
 Sud Europske unije ima punu nadležnost za preispitivanje odluka kojima je Nadzorno tijelo izreklo globu ili periodičnu novčanu kaznu. Sud može poništiti, smanjiti ili povećati globu ili periodičnu novčanu kaznu koju je izreklo Nadzorno tijelo.”;
 (24)U članku 36. stavku 5. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Nakon primitka upozorenja ili preporuka koje ESRB uputi nadležnom tijelu, Nadzorno tijelo upotrebljava, prema potrebi, ovlasti koje su mu dodijeljene ovom Uredbom kako bi osiguralo pravodobno daljnje praćenje.”
 (25)Članak 37. mijenja se kako slijedi:
 (b)u stavku 5. zadnja rečenica prvog podstavka zamjenjuje se sljedećim:
 „Članovi Interesne skupine za osiguranje i reosiguranje i Interesne skupine za strukovno mirovinsko osiguranje imaju mandat od četiri godine, nakon čega se provodi novi postupak odabira.”;
 (c)u stavku 6. dodaju se sljedeći podstavci:
 „Ako se članovi Interesne skupine za bankarstvo ne mogu usuglasiti o zajedničkom mišljenju ili savjetu, članovima koji zastupaju jednu skupinu dionika dopuštena je objava zasebnog mišljenja ili zasebnog savjeta.
 Interesna skupina za osiguranje i reosiguranje, Interesna skupina za strukovno mirovinsko osiguranje, Interesna skupina za bankarstvo i Interesna skupina za vrijednosne papire i tržišta kapitala mogu objaviti zajednička mišljenja i savjete o pitanjima koja se odnose na rad europskih nadzornih tijela u skladu s člankom 56. ove Uredbe o zajedničkim stajalištima i zajedničkim aktima.”;
 (26)Članak 39. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 39.
 Postupci odlučivanja
 1. Pri donošenju odluka predviđenih ovom Uredbom Nadzorno tijelo djeluje u skladu sa stavcima od 2. do 6., osim u slučaju odluka donesenih u skladu s člancima 35.b, 35.d i 35.e.
 2. Nadzorno tijelo obavješćuje sve adresate odluke o svojoj namjeri da donese odluku, utvrđujući rok u kojem adresat može iznijeti svoje stajalište o predmetu odluke, uzimajući u potpunosti u obzir žurnost, složenost i moguće posljedice tog pitanja. Odredba utvrđena u prvoj rečenici primjenjuje se mutatis mutandis na preporuke iz članka 17. stavka 3.
 3. U odlukama Nadzornog tijela navode se razlozi na kojima se one temelje.
 4. Adresati odluka Nadzornog tijela obavješćuju se o pravnom lijeku koji im je na raspolaganju u skladu s ovom Uredbom.
 5. Ako Nadzorno tijelo donese odluku na temelju članka 18. stavka 3. ili članka 18. stavka 4., ono tu odluku preispituje u primjerenim vremenskim razmacima.
 6. Javno se objavljuju odluke koje Nadzorno tijelo donese u skladu s člancima 17., 18. ili 19. Pri objavi tih odluka navodi se identitet dotičnog nadležnog tijela ili financijske institucije i glavni sadržaj odluke, osim ako je takvo objavljivanje u suprotnosti s legitimnim interesima tih financijskih institucija ili zaštitom njihovih poslovnih tajni ili ako bi to moglo ozbiljno ugroziti uredno funkcioniranje i cjelovitost financijskih tržišta ili stabilnost cijelog ili dijela financijskog sustava Unije.”;
 (27)Članak 40. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. mijenja se kako slijedi:
 i.umeće se sljedeća točka (aa):
 „(aa) stalni članovi Izvršnog odbora iz članka 45. stavka 1., koji nemaju pravo glasa;”;
 (c)
 u stavku 7. briše se drugi podstavak;
 (d)
 dodaje se sljedeći stavak 8.:
 „8. Ako nacionalno javno tijelo iz stavka 1. točke (b) nije nadležno za provedbu propisa o zaštiti potrošača, član Odbora nadzornika iz te točke može odlučiti pozvati predstavnika tijela države članice nadležnog za zaštitu potrošača, koji nema pravo glasa. Ako je u državi članici nekoliko tijela nadležno za zaštitu potrošača, ta se tijela dogovaraju o zajedničkom predstavniku.”;
 (28)Članak 41. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 41.
 Interni odbori
 Odbor nadzornika može osnovati interne odbore za posebne zadaće koje su mu dodijeljene. Odbor nadzornika može odrediti da se određene jasno definirane zadaće i odluke delegiraju internim odborima, Izvršnom odboru ili predsjedniku.”
 ;
 (29)U članku 42. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim:
 „U provedbi zadaća koje su im dodijeljene ovom Uredbom, članovi Odbora nadzornika koji imaju pravo glasa djeluju neovisno i objektivno isključivo u interesu Unije kao cjeline, te ne traže i ne primaju upute od institucija ili tijela Unije, od vlada država članica ili od bilo kojeg drugog javnog ili privatnog tijela.”;
 (30)Članak 43. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Odbor nadzornika daje smjernice za rad Nadzornom tijelu. Osim ako je ovom Uredbom predviđeno drugačije, Odbor nadzornika na temelju prijedloga Izvršnog odbora donosi mišljenja, preporuke, smjernice i odluke Nadzornog tijela te daje savjete iz poglavlja II.”;
 (c)stavci 2. i 3. brišu se;
 (d)u stavku 4. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Prije 30. rujna svake godine Odbor nadzornika donosi program rada Nadzornog tijela za sljedeću godinu na temelju prijedloga Izvršnog odbora i dostavlja ga Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji za njihovu informaciju.”;
 (e)stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
 „5. Na temelju prijedloga Izvršnog odbora Odbor nadzornika donosi godišnje izvješće o aktivnostima Nadzornog tijela i dužnostima predsjednika, na temelju nacrta izvješća iz članka 53. stavka 7., te do 15. lipnja svake godine dostavlja izvješće Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji, Revizorskom sudu i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru. Izvješće se javno objavljuje.”;
 (f)(e)
 stavak 8. briše se;
 (31)Članak 44. mijenja se kako slijedi:
 (b)u stavku 1. drugom podstavku dodaje se sljedeća rečenica:
 „Stalni članovi Izvršnog odbora i predsjednik ne glasuju o tim odlukama.”;
 (c)u stavku 1. treći i četvrti podstavak brišu se;
 (d)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4. Članovi koji nemaju pravo glasa i promatrači ne sudjeluju u raspravama u okviru Odbora nadzornika koje se odnose na pojedine financijske institucije, osim ako je drukčije određeno člankom 75. stavkom 3. ili aktima iz članka 1. stavka 2.”.
 Prvi podstavak ne primjenjuje se na predsjednika, članove koji su i članovi Izvršnog odbora i predstavnika Europske središnje banke kojeg je imenovao njezin Nadzorni odbor.”;
 (32)U poglavlju III. naslov odjeljka 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „Izvršni odbor”;
 (33)Članak 45. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 45.
 Sastav
 „1. Izvršni odbor sastoji se od predsjednika i tri stalna člana. Predsjednik svakom stalnom članu dodjeljuje jasno definirane zadaće u području politika i upravljanja. Jednom od stalnih članova dodjeljuju se odgovornosti za proračunska pitanja i pitanja koja se odnose na program rada Nadzornog tijela („glavni član”). Jedan od stalnih članova obavlja dužnost potpredsjednika i obavlja zadaće predsjednika u slučaju njegove odsutnosti ili opravdane spriječenosti, u skladu s ovom Uredbom..
 2. Stalni članovi biraju se na temelju postignuća, vještina, znanja o financijskim institucijama i tržištima, te iskustva relevantnog za financijski nadzor i regulativu. Stalni članovi moraju imati bogato upravljačko iskustvo. Odabir se temelji na javnom natječaju koji se objavljuje u Službenom listu Europske unije, nakon čega Komisija sastavlja popis uspješnih kandidata koji su ušli u uži izbor.
 Komisija taj popis podnosi Europskom parlamentu na odobrenje. Nakon odobrenja popisa, Vijeće donosi odluku o imenovanju stalnih članova Izvršnog odbora, uključujući glavnog člana.
 3. Ako stalni član Izvršnog odbora više ne ispunjava uvjete iz članka 46. ili je utvrđeno da je kriv za teži propust u radu, Vijeće može na prijedlog Komisije, koji je odobrio Europski parlament, donijeti odluku kojom se taj član razrješava dužnosti.
 4. Mandat stalnih članova traje pet godina i može se jednom obnoviti. Tijekom devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg mandata stalnih članova Odbor nadzornika ocjenjuje:
 (a) rezultate ostvarene tijekom prvog mandata i načine njihova ostvarenja;
 (b) dužnosti i potrebe Nadzornog tijela u sljedećim godinama.
 Uzimajući u obzir tu ocjenu, Komisija Vijeću dostavlja popis stalnih članova čiji se mandat obnavlja. Na temelju tog popisa i uzimajući u obzir ocjenu, Vijeće može produljiti mandat stalnih članova.”;
 (34)Umeće se sljedeći članak 45.a:
 „Članak 45.a
 Odlučivanje
 1. Odluke Izvršnog odbora donose se običnom većinom njegovih članova. Svaki član ima jedan glas. U slučaju neodlučenog rezultata glasovanja, predsjednik ima odlučujući glas.
 2. Predstavnik Komisije sudjeluje bez prava glasa na sastancima Izvršnog odbora, osim u pogledu pitanja iz članka 63.
 3. Izvršni odbor donosi i javno objavljuje svoj poslovnik.
 4. Predsjednik saziva sastanke Izvršnog odbora na vlastitu inicijativu ili na zahtjev jednog člana i predsjeda sastancima.
 Izvršni odbor sastaje se prije svakog sastanka Odbora nadzornika i onoliko često koliko to Izvršni odbor smatra potrebnim. Izvršni odbor sastaje se najmanje pet puta godišnje.
 5. Ako je tako utvrđeno poslovnikom, članovima Izvršnog odbora mogu pomagati savjetnici ili stručnjaci. Sudionici koji nemaju pravo glasa ne prisustvuju raspravama Izvršnog odbora koje se odnose na pojedine financijske institucije.”;
 (35)Umeće se sljedeći članak 45.b:
 „Članak 45.b
 Interni odbori
 Izvršni odbor može osnovati interne odbore za posebne zadaće koje su mu dodijeljene.”;
 (36)Članak 46. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 46.
 Neovisnost
 „Članovi Izvršnog odbora postupaju neovisno i objektivno i isključivo u interesu Unije kao cjeline, te ne traže i ne primaju upute od institucija ili tijela Unije, od vlada država članica ili od bilo kojeg drugog javnog ili privatnog tijela.
 Države članice, institucije ili tijela Unije ni bilo koja druga javna ili privatna tijela ne smiju utjecati na članove Izvršnog odbora u obavljanju njihovih zadaća.”;
 (37)Članak 47. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 47.
 Zadaće
 1. Izvršni odbor osigurava da Nadzorno tijelo izvršava svoju misiju i obavlja zadaće koje su mu dodijeljene u skladu s ovom Uredbom. Poduzima sve potrebne mjere, a prije svega donosi interne administrativne upute i objavljuje obavijesti, kako bi osigurao funkcioniranje Nadzornog tijela u skladu s ovom Uredbom.
 2. Izvršni odbor predlaže godišnji i višegodišnji program rada koji donosi Odbor nadzornika.
 3. Izvršni odbor izvršava svoje proračunske ovlasti u skladu s člancima 63. i 64.
 Za potrebe članaka 17., 19., 22., 29.a, 30., 31.a, 32. te članaka od 35.b do 35.h Izvršni odbor nadležan je djelovati i donositi odluke. Izvršni odbor o svojim odlukama obavješćuje Odbor nadzornika.
 3.a Izvršni odbor analizira i iznosi mišljenja i prijedloge o svim pitanjima o kojima odlučuje Odbor nadzornika.
 4. Izvršni odbor donosi plan kadrovske politike Nadzornog tijela te na temelju članka 68. stavka 2. potrebne provedbene mjere iz Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europskih zajednica (dalje u tekstu: „Pravilnik o osoblju”).
 5. Izvršni odbor donosi posebne odredbe o pravu na pristup dokumentima Nadzornog tijela u skladu s člankom 72.
 6. Na temelju nacrta izvješća iz članka 53. stavka 7. Izvršni odbor izrađuje prijedlog godišnjeg izvješća o aktivnostima Nadzornog tijela i dužnostima predsjednika i dostavlja ga Odboru nadzornika na odobrenje.
 7. Izvršni odbor imenuje i razrješuje članove Odbora za žalbe u skladu s člankom 58. stavcima 3. i 5.
 8. Članovi Izvršnog odbora obavješćuju javnost o svim održanim sastancima i reprezentaciji. Troškovi se javno evidentiraju u skladu s Pravilnikom o osoblju.
 9. Glavni član ima sljedeće specifične zadaće:
 (a) provoditi godišnji program rada Nadzornog tijela prema smjernicama Odbora nadzornika i pod kontrolom Izvršnog odbora;
 (b) poduzimati sve potrebne mjere, prije svega donositi interne administrativne upute i objavljivati obavijesti, kako bi osigurao funkcioniranje Nadzornog tijela u skladu s ovom Uredbom;
 (c) izraditi višegodišnji program rada iz članka 47. stavka 2.;
 (d) izraditi svake godine do 30. lipnja program rada za sljedeću godinu, kako se navodi u članku 47. stavku 2.;
 (e) sastaviti prednacrt proračuna Nadzornog tijela na temelju članka 63. i izvršavati proračun Nadzornog tijela u skladu s člankom 64;
 (f) izraditi nacrt godišnjeg izvješća koje sadržava odjeljak o regulatornim i nadzornim aktivnostima Nadzornog tijela i odjeljak o financijskim i administrativnim pitanjima;
 (g) izvršavati ovlasti propisane člankom 68. koje se odnose na osoblje Nadzornog tijela i rješavati kadrovska pitanja.”;
 (38)Članak 48. mijenja se kako slijedi:
 (b)
 u stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Predsjednik je odgovoran za pripremu rada Odbora nadzornika te predsjeda sastancima Odbora nadzornika i Izvršnog odbora.”;
 (c)
 stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Predsjednik se bira na temelju postignuća, vještina, znanja o financijskim institucijama i tržištima, te iskustva relevantnog za financijski nadzor i regulativu, na temelju javnog natječaja koji se objavljuje u Službenom listu Europske unije. Komisija popis kandidata koji su ušli u uži izbor za obavljanje dužnosti predsjednika podnosi Europskom parlamentu na odobrenje. Nakon odobrenja tog popisa, Vijeće donosi odluku o imenovanju predsjednika.
 Ako predsjednik više ne ispunjava uvjete iz članka 49. ili je utvrđeno da je kriv za teži propust u radu, Vijeće može na prijedlog Komisije, koji je odobrio Europski parlament, donijeti odluku kojom ga razrješava dužnosti.”;
 (d)
 u stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Vijeće na prijedlog Komisije i uzimajući u obzir ocjenu, može jedanput produljiti mandat predsjednika.”;
 (e)
 stavak 5. briše se;
 (39)Umeće se sljedeći članak 49.a:
 „Članak 49.a
 Troškovi
 „Predsjednik obavješćuje javnost o svim održanim sastancima i reprezentaciji. Troškovi se javno evidentiraju u skladu s Pravilnikom o osoblju.”;
 (40)Članci 51., 52. i 53. brišu se;
 (41)U članku 54. stavku 2.
 dodaje se sljedeća alineja:
 ” – pitanja koja se odnose na zaštitu potrošača i ulagatelja;”;
 (42)U članku 55. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Jedan član Izvršnog odbora, glavni član u skladu s člankom 47. stavkom 8.a, predstavnik Komisije i ESRB-a pozivaju se kao promatrači na sastanke Zajedničkog odbora, kao i bilo kojeg pododbora iz članka 57.”;
 (43)Članak 58. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „3. Izvršni odbor Nadzornog tijela imenuje dva člana Odbora za žalbe i dva zamjenika s popisa uspješnih kandidata koji predlaže Komisija, nakon objave javnog poziva za iskaz interesa u Službenom listu Europske unije i nakon savjetovanja s Odborom nadzornika.”;
 (c)stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
 „5. Član Odbora za žalbe kojeg je imenovao Izvršni odbor Nadzornog tijela ne razrješuje se dužnosti za vrijeme njegova mandata, osim ako je utvrđeno da je kriv za teži propust u radu i Izvršni odbor donese takvu odluku nakon savjetovanja s Odborom nadzornika.”;
 (44)U članku 59. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Članovi Odbora za žalbe neovisni su u donošenju svojih odluka. Ne obvezuju ih nikakve upute. Ne smiju obavljati nikakve druge dužnosti povezane s Nadzornim tijelom, njegovim Izvršnim odborom ili njegovim Odborom nadzornika.”;
 (45)U članku 60. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Svaka fizička ili pravna osoba, uključujući nadležna tijela, može uložiti žalbu protiv odluke Nadzornog tijela iz članaka 17., 18., 19. i 35. i protiv svake druge odluke koju je Nadzorno tijelo donijelo u skladu s aktima Unije iz članka 1. stavka 2. koja je upućena toj osobi ili protiv odluke koja je, upućena drugoj osobi, ali je od izravnog i osobnog interesa za tu osobu.”;
 (46)Članak 62. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Prihodi Nadzornog tijela sastoje se, ne dovodeći u pitanje druge vrste prihoda, od bilo koje kombinacije sljedećeg:
 (a) doprinosa Unije za uravnoteženje iz općeg proračuna Unije (dio koji se odnosi na Komisiju), koji ne smije biti veći od 10 % predviđenih prihoda Nadzornog tijela;
 (b) godišnjih doprinosa financijskih institucija na temelju godišnjih predviđenih rashoda koji se odnose na aktivnosti propisane ovom Uredbom i aktima Unije iz članka 1. stavka 2. za svaku kategoriju sudionika u nadležnosti Nadzornog tijela;
 (c) svih naknada koje se plaćaju Nadzornom tijelu u slučajevima navedenima u relevantnim instrumentima prava Unije;
 (d) svih dobrovoljnih doprinosa država članica ili promatrača;
 (e) naknada za publikacije, izobrazbu i druge usluge koje zatraže nadležna tijela.”;
 (c)dodaju se sljedeći stavci 5. i 6.:
 „5. Godišnje doprinose iz stavka 1. točke (b) od pojedinih financijskih institucija prikupljaju svake godine tijela koja imenuje svaka država članica. Svaka država članica uplaćuje Nadzornom tijelu do 31. ožujka svake financijske godine iznos koji je obvezna prikupiti u skladu s kriterijima iz delegiranog akta iz članka 62.a.
 6. Dobrovoljni doprinosi država članica i promatrača iz stavka 1. točke (d) ne smiju se prihvatiti ako bi se time dovela u pitanje neovisnost i nepristranost Nadzornog tijela.”;
 (47)Umeće se sljedeći članak 62.a:
 „Članak 62.a
 Delegirani akti o izračunu godišnjih doprinosa financijskih institucija
 Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 75.a, donijeti delegirane akte kojima se određuje način izračuna godišnjih doprinosa pojedinih financijskih institucija iz članka 62. točke (e) i utvrđuje sljedeće:
 (a) metodologija za alokaciju predviđenih rashoda po kategorijama financijskih institucija kao osnova za određivanje udjela doprinosa koje trebaju uplatiti financijske institucije iz svake kategorije;
 (b) odgovarajući i objektivni kriteriji za određivanje godišnjih doprinosa koje pojedine financijske institucije koje pripadaju u područje primjene akata Unije iz članka 1. stavka 2. plaćaju na temelju svoje veličine kako bi se time približno odrazila njihova važnost na tržištu.
 Kriterijima iz prvog stavka točke (b) mogu se utvrditi de minimis pragovi ispod kojih se doprinosi ne plaćaju ili minimalni iznosi doprinosa.”;
 (48)Članak 63. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 63.
 Donošenje proračuna
 1. Glavni član svake godine sastavlja privremeni nacrt jedinstvenog programskog dokumenta Nadzornog tijela za sljedeće tri financijske godine u kojemu se navode predviđeni prihodi i rashodi te informacije o osoblju, na temelju godišnjeg i višegodišnjeg planiranja programa te ga zajedno s planom radnih mjesta dostavlja Izvršnom odboru i Odboru nadzornika.
 1.a Izvršni odbor donosi nacrt jedinstvenog programskog dokumenta za sljedeće tri financijske godine na temelju nacrta dokumenta koji je odobrio Odbor nadzornika.
 1.b Izvršni odbor dostavlja Komisiji, Europskom parlamentu i Vijeću nacrt jedinstvenog programskog dokumenta do 31. siječnja.
 2.
 Na temelju nacrta jedinstvenog programskog dokumenta Komisija u nacrt proračuna Unije uključuje procjenu koju smatra potrebnom s obzirom na plan radnih mjesta i iznos doprinosa za uravnoteženje kojim tereti opći proračun Europske unije u skladu s člancima 313. i 314. Ugovora.
 3.
 Proračunsko tijelo donosi plan radnih mjesta Nadzornog tijela. Proračunsko tijelo odobrava proračunska sredstva za doprinos za uravnoteženje Nadzornom tijelu.
 4. Proračun Nadzornog tijela donosi Odbor nadzornika. On postaje konačan nakon konačnog donošenja općeg proračuna Unije. Proračun se prema potrebi na odgovarajući način usklađuje.
 5. Izvršni odbor obavješćuje bez odgode proračunsko tijelo o namjeravanoj provedbi svih projekata koji bi mogli imati značajne financijske posljedice za financiranje njegova proračuna, posebno o svakom projektu koji se odnosi na nekretnine, kao što su zakup ili kupnja zgrada.”;
 (49)Članak 64. zamjenjuje se sljedećim:
 Članak 64.
 Izvršenje i kontrola proračuna
 1. Glavni član djeluje kao dužnosnik za ovjeravanje i izvršava proračun Nadzornog tijela.
 2. Računovodstveni službenik Nadzornog tijela dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije i Revizorskom sudu privremene financijske izvještaje do 1. ožujka sljedeće godine.
 3. Računovodstveni službenik Nadzornog tijela dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije do 1. ožujka sljedeće godine potrebne računovodstvene podatke za potrebe konsolidacije na način i u formatu koju odredi taj računovodstveni službenik.
 4. Računovodstveni službenik Nadzornog tijela dostavlja izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju članovima Odbora nadzornika, Europskom parlamentu i Vijeću do 31. ožujka sljedeće godine.
 5. Nakon što primi opažanja Revizorskog suda o privremenim financijskim izvještajima Nadzornog tijela u skladu s člankom 148. Financijske uredbe, računovodstveni službenik Nadzornog tijela sastavlja završne financijske izvještaje Nadzornog tijela. Te financijske izvještaje glavni član dostavlja Odboru nadzornika koji o njima iznosi mišljenje.
 6. Računovodstveni službenik Nadzornog tijela dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije, Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu do 1. srpnja sljedeće godine završne financijske izvještaje zajedno s mišljenjem Odbora nadzornika.
 Računovodstveni službenik Nadzornog tijela dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije do 1. srpnja i paket financijskih izvješća u standardiziranom formatu koji odredi računovodstveni službenik Komisije za potrebe konsolidacije.
 7. Završni financijski izvještaji objavljuju se u Službenom listu Europske unije do 15. studenoga sljedeće godine.
 8. Glavni član dostavlja Revizorskom sudu odgovor na njegova opažanja do 30. rujna. Presliku tog odgovora dostavlja i Izvršnom odboru i Komisiji.
 9. Glavni član podnosi Europskom parlamentu, na njegov zahtjev i kako je predviđeno člankom 165. stavkom 3. Financijske uredbe, sve informacije potrebne za neometanu primjenu postupka davanja razrješnice za predmetnu financijsku godinu.
 10. Na preporuku Vijeća, koje odlučuje kvalificiranom većinom, Europski parlament prije 15. svibnja godine N + 2 daje Nadzornom tijelu razrješnicu za izvršenje proračuna za financijsku godinu N.”;
 (50)Članak 65. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 65.
 Financijska pravila
 Financijska pravila koja se primjenjuju na Nadzorno tijelo donosi Izvršni odbor nakon savjetovanja s Komisijom. Ta pravila ne smiju odstupati od odredbi Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1271/2013* za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 osim ako to zahtijevaju posebne operativne potrebe za funkcioniranje Nadzornog tijela, te samo uz prethodnu suglasnost Komisije.
 *Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1271/2013 od 30. rujna 2013. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 7.12.2013., str. 42.).”;
 (51)U članku 66. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Za potrebe suzbijanja prijevara, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća* primjenjuje se na nadzorno tijelo bez ograničenja.
 *Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).”;
 (52)Članak 68. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:
 „1. Na osoblje Nadzornog tijela, uključujući stalne članove Izvršnog odbora i njegova predsjednika, primjenjuju se Pravilnik o osoblju, Uvjeti zaposlenja ostalih službenika i pravila koja radi njihove primjene zajednički donose institucije Unije.
 2. Izvršni odbor u suglasnosti s Komisijom donosi potrebne provedbene mjere u skladu s aranžmanima iz članka 110. Pravilnika o osoblju.”;
 (c)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4. Izvršni odbor donosi odredbe kojima se nacionalnim stručnjacima iz država članica omogućuje upućivanje na rad u Nadzorno tijelo.”;
 (53)Članak 70. mijenja se kako slijedi:
 (b)u stavku 1. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Članovi Odbora nadzornika i svi članovi osoblja Nadzornog tijela, uključujući dužnosnike koje su privremeno uputile države članice, te sve druge osobe koje obavljaju zadaće za Nadzorno tijelo na ugovornoj osnovi, podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne u skladu s člankom 339. UFEU-a i relevantnim odredbama zakonodavstva Unije, čak i nakon što prestanu obavljati svoje dužnosti.”;
 (c)u stavku 2. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Nadalje, obveza iz stavka 1. i prvog podstavka ovog stavka ne sprječava Nadzorno tijelo i nacionalna nadležna tijela da upotrebljavaju informacije radi provedbe akata iz članka 1. stavka 2., te posebno u pravnim postupcima donošenja odluka.”;
 (d)umeće se sljedeći stavak 2.a:
 „2.a Izvršni odbor i Odbor nadzornika osiguravaju da osobe koje izravno ili neizravno, stalno ili povremeno, pružaju bilo koju uslugu koja se odnosi na zadaće nadzornog tijela, uključujući dužnosnike i druge osobe koje je za te potrebe ovlastio Izvršni odbor i Odbor nadzornika ili koje je imenovalo nadležno tijelo, podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne koja je jednaka obvezi iz prethodnih stavaka.
 Ista obveza čuvanja poslovne tajne primjenjuje se i na promatrače koji prisustvuju sastancima Izvršnog odbora i Odbora nadzornika koji sudjeluju u aktivnostima Nadzornog tijela.”;
 (e)u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Odredbama iz stavaka 1. i 2. ne sprječava se Nadzorno tijelo da razmjenjuje informacije s nadležnim tijelima u skladu s ovom Uredbom i drugim zakonodavstvom Unije koje se primjenjuje na financijske institucije.”;
 (54)Članak 71. zamjenjuje se sljedećim:
 „Ova Uredba ne dovodi u pitanje obveze država članica koje se odnose na njihovu obradu osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 ili obveze Nadzornog tijela koje se odnose na njegovu obradu osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) br. 2018/XXX (Uredba o zaštiti podataka koja se odnosi na institucije i tijela EU-a) pri ispunjavanju njegovih odgovornosti.”;
 (55)U članku 72. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Izvršni odbor donosi praktične mjere za primjenu Uredbe (EZ) br. 1049/2001.”;
 (56)U članku 73. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Izvršni odbor odlučuje o internom jezičnom uređenju za Nadzorno tijelo.”;
 (57)U članku 74. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Potrebni aranžmani koji se odnose na smještaj Nadzornog tijela u državi članici u kojoj se nalazi njegovo sjedište, kao i prostor koji ta država članica stavlja na raspolaganje, te posebna pravila koja se u toj državi članici primjenjuju na osoblje Nadzornog tijela i članove njihovih obitelji propisuju se Sporazumom o sjedištu između Nadzornog tijela i te države članice koji se sklapa nakon odobrenja Izvršnog odbora.”;
 (58)Umeće se sljedeći članak 75.a:
 „Članak 75.a
 Izvršavanje delegiranja ovlasti
 1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.
 2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 35.c i članka 62.a dodjeljuje se na neodređeno vrijeme.
 3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 35.c i članka 62.a. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
 4.
 Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
 5. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
 6. Delegirani akt donesen na temelju članka 35.c ili članka 62.a stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za tri mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”;
 (59)članak 76. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 76.
 Odnos s CEIOPS-om
 Nadzorno tijelo smatra se pravnim slijednikom CEIOPS-a. Danom osnivanja Nadzornog tijela sva imovina i obveze i svi poslovi CEIOPS-a koji su u tijeku automatski se prenose na Nadzorno tijelo. CEIOPS sastavlja izvješće u kojem iskazuje završno stanje svoje imovine i svojih obveza na dan tog prijenosa. CEIOPS i Komisija moraju revidirati i odobriti to izvješće.”
 (60)Umeće se novi članak 77.a:
 Članak 77.a
 Prijelazne odredbe
 Zadaće i dužnost izvršnog direktora imenovanog u skladu s Uredbom br. 1094/2010 kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2014/51/EU i koji obavlja dužnost [Ured za publikacije: unijeti datum tri mjeseca nakon stupanja na snagu ove Uredbe] prestaju na taj datum.
 Zadaće i dužnost predsjednika imenovanog u skladu s Uredbom br. 1094/2010 kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2014/51/EU i koji obavlja dužnost [Ured za publikacije: unijeti datum tri mjeseca nakon stupanja na snagu ove Uredbe] traju do isteka njegova mandata.
 Zadaće i dužnost članova upravnog odbora imenovanih u skladu s Uredbom br. 1094/2010 kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2014/51/EU i koji obavljaju dužnost [Ured za publikacije: unijeti datum tri mjeseca nakon stupanja na snagu ove Uredbe] prestaju na taj datum.".
 Članak 3.
 Izmjene Uredbe (EU) br. 1095/2010
 Uredba (EU) 1095/2010 mijenja se kako slijedi:
 (1)Članak 1. mijenja se kako slijedi:
 (b)
 stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Nadzorno tijelo djeluje u okviru ovlasti koje su mu dodijeljene ovom Uredbom te u okviru područja primjene Direktive 97/9/EZ, Direktive 98/26/EZ, Direktive 2001/34/EZ, Direktive 2002/47/EZ, Direktive 2003/71/EZ, Direktive 2004/39/EZ, Direktive 2004/109/EZ, Direktive 2009/65/EZ, Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća* Uredbe 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća**, Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća*** te Uredbe (EZ) br. 1060/2009 i, u mjeri u kojoj se ti akti primjenjuju na društva koja pružaju investicijske usluge ili na subjekte za zajednička ulaganja koji prodaju svoje udjele ili dionice i nadležna tijela koja ih nadziru, u okviru relevantnih dijelova Direktive 2002/87/EZ, Direktive (EU) 2015/849, Direktive 2002/65/EZ, uključujući sve direktive, uredbe i odluke koje se temelje na tim aktima, te u okviru bilo kojeg drugog zakonski obvezujućeg akta Unije kojim se Nadzornom tijelu dodjeljuju zadaće.
 * Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (SL L 174, 1.7.2011., str. 1.).
 **Uredba (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih računovodstvenih standarda (SL L 243, 11.9.2002., str. 1.).
 ***Direktiva 2013/34 Europskog parlamenta i Vijeća o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).”.
 (c)
 umeće se sljedeći stavak 3.a:
 „3.a Ova Uredba primjenjuje se ne dovodeći u pitanje druge akte Unije kojima se Nadzornom tijelu dodjeljuju funkcije izdavanja odobrenja za rad ili nadzora i odgovarajuće ovlasti.”;
 (2)U članku 2. stavku 5. dodaje se sljedeći podstavak:
 „Upućivanja na nadzor u ovoj Uredbi obuhvaćaju aktivnosti svih nadležnih tijela koje se provode u skladu sa zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2.;
 (3)U članku 4. točki (3) podtočka ii. zamjenjuje se sljedećim:
 „u smislu direktiva 2002/65/EZ i (EU) 2015/849, tijela koja su nadležna osigurati da društva koja pružaju investicijske usluge i subjekti za zajednička ulaganja koji prodaju svoje udjele ili dionice ispunjavaju zahtjeve iz tih direktiva;”;
 (4)Članak 6. mijenja se kako slijedi:
 (b)
 točka (2) zamjenjuje se sljedećim:
 „Izvršni odbor, koji obavlja zadaće navedene u članku 47.;”;
 (c)
 točka (4) briše se.
 (5)Članak 8. mijenja se kako slijedi:
 (b)
 stavak 1. mijenja se kako slijedi:
 i. umeće se sljedeća točka (aa):
 „(aa) izrađuje i ažurira Unijin priručnik o nadzoru sudionika financijskih tržišta u Uniji;”;
 ii.točke (e) i (f) zamjenjuju se sljedećim:
 „(e) organizira i provodi revizije nadležnih tijela te u tom kontekstu izdaje smjernice i preporuke te utvrđuje najbolje prakse radi što bolje usklađenosti rezultata nadzora;
 (f) prati i ocjenjuje tržišna kretanja u području svoje nadležnosti uključujući, prema potrebi, kretanja trendova u području inovativnih financijskih usluga;”;
 iii.točka (h) zamjenjuje se sljedećim:
 „(h) potiče zaštitu potrošača i ulagatelja;”;
 iv.točka (l) briše se;
 (c)dodaje se novi stavak 1.a:
 „1.a „Pri obavljanju svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom, Nadzorno tijelo uzima u obzir tehnološke inovacije, inovativne i održive poslovne modele te integraciju okolišnih, društvenih i upravljačkih čimbenika.”;
 (d)u stavku 2. mijenja se sljedeće:
 i. umeće se točka (ca):
 „(c) izdaje preporuke utvrđene u člancima 29.a i 31.a;”;
 ii. točka (h) zamjenjuje se sljedećim:
 „(h) prikuplja potrebne informacije o financijskim institucijama kako je predviđeno u člancima 35. i 35.b;”;
 (e)dodaje se sljedeći stavak 3.:
 „3. Pri obavljanju zadaća iz stavka 1. i izvršavanju ovlasti iz stavka 2. Nadzorno tijelo primjenjuje načela o boljoj regulativi, uključujući rezultate analiza troškova i koristi izrađenih u skladu s ovom Uredbom.”;
 (6)Članak 9. mijenja se kako slijedi:
 (b)u stavku 1. umeću se sljedeće točke (aa) i (ab):
 „(aa) poduzimanjem detaljnih tematskih preispitivanja ponašanja na tržištu, usuglašavanjem razumijevanja tržišnih praksi radi utvrđivanja potencijalnih problema i analize njihova učinka;
 (ab) izradom pokazatelja rizika za građanstvo radi pravovremenog utvrđivanja potencijalnih uzroka nastanka štete za potrošače i ulagatelje;”;
 (c)
 stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Nadzorno tijelo prati nove i postojeće financijske aktivnosti i može donositi smjernice i preporuke radi promicanja sigurnosti i dobrog funkcioniranja tržišta te konvergencije regulatornih i nadzornih praksi.”;
 (d)
 stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4. Nadzorno tijelo kao svoj sastavni dio osniva Odbor za financijske inovacije, koji okuplja sva relevantna nacionalna nadzorna tijela i tijela nadležna za zaštitu potrošača, radi koordiniranog pristupa regulatornom i nadzornom postupanju prema novim ili inovativnim financijskim aktivnostima te pružanja savjeta koje Nadzorno tijelo iznosi Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji. Nadzorno tijelo može u Odbor uključiti i nacionalna tijela nadležna za zaštitu podataka.”;
 (7)Članak 16. mijenja se kako slijedi:
 (b)u stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:
 „Nadzorno tijelo može smjernice i preporuke uputiti i tijelima država članica koja u ovoj Uredbi nisu definirana kao nadležna tijela, ali su ovlaštena osigurati primjenu akata iz članka 1. stavka 2.”;
 (c)
 stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Nadzorno tijelo, osim u iznimnim okolnostima, provodi otvorena javna savjetovanja o smjernicama i preporukama koje izdaje te analizira potencijalne povezane troškove i koristi njihova izdavanja. Ta su savjetovanja i analize proporcionalne u odnosu na područje primjene, prirodu i učinak smjernica i preporuka. Nadzorno tijelo, osim u iznimnim okolnostima, traži i mišljenja ili savjete Interesne skupine za vrijednosne papire i tržišta kapitala iz članka 37.”;
 (d)u stavku 4. dodaje se sljedeća rečenica:
 „U izvješću se objašnjava i kako je Nadzorno tijelo obrazložilo izdavanje svojih smjernica i preporuka te navodi sažetak rezultata javnog savjetovanja o izdanim smjernicama i preporukama.”;
 (e)dodaje se sljedeći stavak 5.:
 „5. Ako dvije trećine članova Interesne skupine za vrijednosne papire i tržišta kapitala smatra da je Nadzorno tijelo izdavanjem određenih smjernica ili preporuka prekoračilo svoje ovlasti, oni o tome mogu Komisiji dostaviti svoje obrazloženo mišljenje.
 Komisija od Nadzornog tijela zahtijeva obrazloženje izdavanja predmetnih smjernica ili preporuka. Komisija po primitku obrazloženja od Nadzornog tijela ocjenjuje je li područje primjene smjernica ili preporuka u skladu s ovlastima Nadzornog tijela. Ako smatra da je Nadzorno tijelo prekoračilo svoje ovlasti i nakon što Nadzornom tijelu pruži priliku za očitovanje, Komisija može donijeti provedbenu odluku kojom se od Nadzornog tijela zahtijeva povlačenje predmetnih smjernica ili preporuka. Odluka Komisije objavljuje se.”;
 (8)U članku 17. stavku 2. dodaju se sljedeći podstavci:
 Ne dovodeći u pitanje ovlasti iz članka 35., Nadzorno tijelo može izravno uputiti opravdan i obrazložen zahtjev za informacije drugim nadležnim tijelima ili relevantnim sudionicima financijskih tržišta kad god to smatra potrebnim u svrhu istražnog postupka o navodnoj povredi ili neprimjeni prava Unije. Ako se takav zahtjev upućuje sudionicima financijskih tržišta, u obrazloženom se zahtjevu objašnjava zašto su informacije potrebne u svrhu istražnog postupka o navodnoj povredi ili neprimjeni prava Unije.
 Primatelji takvog zahtjeva bez odgode dostavljaju Nadzornom tijelu jasne, točne i potpune informacije.
 Ako se zahtjev za informacije upućuje sudioniku financijskih tržišta, Nadzorno tijelo o tom zahtjevu obavješćuje relevantno nadležno tijelo. Nadležna tijela pružaju Nadzornom tijelu, na njegov zahtjev, pomoć pri prikupljanju informacija.”;
 (9)Članak 19. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. U slučajevima koji su navedeni u aktima Unije iz članka 1. stavka 2. i ne dovodeći u pitanje ovlasti iz članka 17., Nadzorno tijelo može pomoći nadležnim tijelima u postizanju dogovora u skladu s postupkom utvrđenim u stavcima od 2. do 4. u bilo kojim od sljedećih okolnosti:
 „(a)
 na zahtjev jednog ili više dotičnih nadležnih tijela, kada se nadležno tijelo ne slaže s postupkom ili sadržajem mjere, predložene mjere ili s nedjelovanjem drugog nadležnog tijela;
 (b)
 na vlastitu inicijativu, kada je postojanje spora među nadležnim tijelima moguće utvrditi na temelju objektivnih kriterija.
 Kada se aktima iz članka 1. stavka 2. zahtijeva zajednička odluka nadležnih tijela, u nedostatku zajedničke odluke tih tijela donesene u rokovima utvrđenima u tim aktima, postojanje spora utvrđuje se na temelju pretpostavke;”;
 (c)umeću se sljedeći članci 1.a i 1.b:
 „1.a Dotična nadležna tijela u sljedećim slučajevima bez odgode obavješćuju Nadzorno tijelo o nepostizanju dogovora:
 (a)
 kada je rok za postizanje dogovora nadležnih tijela utvrđen u aktima Unije iz članka 1. stavka 2. a nastupi raniji od sljedećih događaja:
 i. rok je istekao;
 ii. jedno ili više nadležnih tijela donijelo je zaključak o postojanju spora na temelju objektivnih kriterija;
 (b)
 kada rok za postizanje dogovora nadležnih tijela nije utvrđen u aktima Unije iz članka 1. stavka 2. a nastupi raniji od sljedećih događaja:
 i.
 jedno ili više dotičnih nadležnih tijela donijelo je zaključak o postojanju spora na temelju objektivnih kriterija; ili
 ii.
 protekla su dva mjeseca od datuma na koji je nadležno tijelo primilo zahtjev od drugog nadležnog tijela za poduzimanje određenih mjera radi usklađenosti s pravom Unije, a tijelo koje je primilo zahtjev još nije donijelo odluku kojom se odgovara na taj zahtjev.
 1.b Predsjednik utvrđuje treba li Nadzorno tijelo postupiti u skladu sa stavkom 1. Ako intervenira na vlastitu inicijativu, Nadzorno tijelo o tome obavješćuje dotična nadležna tijela.
 Dok se čeka odluka Nadzornog tijela u skladu s postupkom utvrđenim u članku 47. stavku 3.a i kada se aktima iz članka 1. stavka 2. zahtijeva donošenje zajedničke odluke, sva nadležna tijela koja sudjeluju u zajedničkom odlučivanju odgađaju svoje pojedinačne odluke. Ako Nadzorno tijelo donese odluku o djelovanju, sva nadležna tijela koja sudjeluju u zajedničkom odlučivanju odgađaju svoje odluke sve do zaključenja postupka iz stavaka 2. i 3.”;
 (d)stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „Ako dotična nadležna tijela tijekom faze mirenja iz stavka 2. ne uspiju postići dogovor, Nadzorno tijelo može donijeti odluku kojom se od tih tijela zahtijeva da poduzmu određenu mjeru ili da se suzdrže od poduzimanja određene mjere radi rješavanja tog pitanja kako bi se osigurala usklađenost s pravom Unije. Odluka Nadzornog tijela obvezujuća je za dotična nadležna tijela. Nadzorno tijelo tom odlukom može od nadležnih tijela zahtijevati opoziv ili izmjenu odluke koju su donijela ili primjenu ovlasti koje su im dodijeljene u skladu s relevantnim pravom Unije.”;
 (e)umeće se sljedeći stavak 3.a:
 „3.a Nadzorno tijelo obavješćuje nadležna tijela o zaključenju postupaka provedenih u skladu sa stavcima 2. i 3. zajedno sa svojom odlukom donesenom u skladu sa stavkom 3.”;
 (f)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4. Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije na temelju članka 258. Ugovora, kada nadležno tijelo ne postupi u skladu s odlukom Nadzornog tijela i time ne uspije osigurati usklađenost postupanja sudionika financijskih tržišta sa zahtjevima koji se na njega izravno primjenjuju na temelju akata iz članka 1. stavka 2., Nadzorno tijelo može donijeti pojedinačnu odluku upućenu sudioniku financijskih tržišta kojom se od njega zahtijeva da poduzme potrebnu mjeru radi postupanja u skladu s obvezama na temelju prava Unije, uključujući prestanak bilo kakve prakse.”.
 (10)U članku 22. stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Nadzorno tijelo u tu svrhu može primijeniti ovlasti koje su mu dodijeljene na temelju ove Uredbe, uključujući članke 35. i 35.b.”.
 (11)Članak 29. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. mijenja se kako slijedi:
 i. umeće se sljedeća točka (aa):
 „(aa) donosi strateški plan nadzora u skladu s člankom 29.a;”;
 ii. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
 „(b) promiče učinkovitu bilateralnu i multilateralnu razmjenu informacija među nadležnim tijelima o svim relevantnim pitanjima, uključujući prema potrebi kibersigurnost i kibernapade, u potpunosti poštujući primjenjive odredbe o povjerljivosti i zaštiti podataka koje su predviđene relevantnim zakonodavstvom Unije;”;
 iii. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:
 „(e) uspostavlja sektorske i međusektorske programe izobrazbe, među ostalim i o tehnološkim inovacijama, olakšava razmjenu osoblja i potiče nadležna tijela na češću primjenu sustava upućivanja zaposlenika i ostalih instrumenata;”;
 (c)u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:
 „Nadzorno tijelo radi uspostave zajedničke kulture u području nadzora izrađuje i ažurira Unijin priručnik o nadzoru sudionika financijskih tržišta u Uniji, uzimajući u obzir, među ostalim, promjene poslovnih praksi i poslovnih modela sudionika financijskih tržišta, koje nastaju i zbog tehnoloških inovacija. U Unijinu priručniku o nadzoru utvrđuju se najbolje nadzorne prakse te visokokvalitetne metodologije i procesi.”;
 (12)Umeće se sljedeći članak 29.a:
 „Članak 29.a
 Strateški plan nadzora
 1. Nakon početka primjene Uredbe [XXX umetnuti upućivanje na Uredbu o izmjeni] i zatim svake tri godine najkasnije do 31. ožujka, Nadzorno tijelo upućuje preporuke nadležnim tijelima u kojima se navode strateški ciljevi i prioriteti nadzora („strateški plan nadzora”) uzimajući u obzir prijedloge nadležnih tijela. Nadzorno tijelo dostavlja strateški plan nadzora Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji, za njihovu informaciju, i objavljuje ga na svojim internetskim stranicama.
 U strateškom planu nadzora utvrđuju se specifični prioriteti nadzornih aktivnosti radi promicanja usklađenih, učinkovitih i djelotvornih nadzornih praksi te zajedničke, ujednačene i usklađene primjene prava Unije radi praćenja mikro-bonitetnih trendova, potencijalnih rizika i osjetljivosti utvrđenih u skladu s člankom 32.
 2. Svako nadležno tijelo svake godine do 30. rujna dostavlja nacrt godišnjeg programa rada za sljedeću godinu Nadzornom tijelu na očitovanje i u programu posebno obrazlaže usklađenost nacrta programa rada sa strateškim planom nadzora.
 Nacrt godišnjeg programa rada sadržava specifične ciljeve i prioritete nadzornih aktivnosti te kvantitativne i kvalitativne kriterije za odabir sudionika financijskih tržišta, tržišnih praksi i ponašanja te financijskih tržišta koji će biti predmet nadzora nadležnog tijela koje podnosi nacrt programa rada u godini na koju se taj program rada odnosi.
 3. Nadzorno tijelo ocjenjuje nacrt programa rada i, u slučaju bitnih rizika za ostvarenje prioriteta utvrđenih u strateškom planu nadzora, upućuje preporuke relevantnom nadležnom tijelu radi usklađenja njegova godišnjeg programa rada sa strateškim planom nadzora.
 Nadležna tijela do 31. prosinca svake godine donose svoj godišnji program rada, uzimajući u obzir te preporuke.
 4. Svako nadležno tijelo do 31. ožujka svake godine dostavlja Nadzornom tijelu izvješće o provedbi godišnjeg programa rada.
 Izvješće sadržava najmanje sljedeće informacije:
 (a)
 opis nadzornih aktivnosti i izravnog nadzora financijskih institucija, tržišnih praksi i ponašanja te financijskih tržišta, i administrativnih mjera i sankcija izrečenih financijskim institucijama koje su odgovorne za povredu prava Unije i nacionalnog prava;
 (b)
 opis aktivnosti koje su provedene, a nisu bile predviđene u godišnjem programu rada;
 (c)
 popis aktivnosti koje su bile predviđene u godišnjem programu rada, ali nisu provedene, te ciljeva iz programa koji nisu ostvareni, uz obrazloženje neprovođenja tih aktivnosti i neostvarenja tih ciljeva.
 5. Nadzorno tijelo ocjenjuje izvješća nadležnih tijela o provedbi plana rada. U slučaju bitnih rizika za neostvarenje prioriteta utvrđenih u strateškom planu nadzora, Nadzorno tijelo upućuje preporuke svakom nadležnom tijelu o načinu otklanjanja relevantnih nedostataka u njegovim aktivnostima.
 Nadzorno tijelo na temelju tih izvješća i vlastite procjene rizika utvrđuje aktivnosti nadležnih tijela koje su od ključne važnosti za provedbu strateškog plana nadzora te prema potrebi provjerava te aktivnosti u skladu s člankom 30.
 6. Nadzorno tijelo javno objavljuje najbolje prakse koje utvrdi tijekom ocjenjivanja godišnjih programa rada.
 (13)Članak 30. mijenja se kako slijedi:
 (b)naslov članka zamjenjuje se sljedećim:
 „Provjere aktivnosti nadležnih tijela”;
 (c)stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Nadzorno tijelo periodički provjerava neke ili sve aktivnosti nadležnih tijela radi dodatnog usklađivanja rezultata nadzora. Nadzorno tijelo u tu svrhu izrađuje metode za objektivnu procjenu i usporedbu nadležnih tijela kod kojih je provedena provjera aktivnosti. Pri provjeri aktivnosti u obzir se uzimaju postojeće informacije i provedene evaluacije dotičnog nadležnog tijela, uključujući sve informacije koje su Nadzornom tijelu dostavljene u skladu s člankom 35., te sve informacije od dionika.”;
 (d)umeće se sljedeći stavak 1.a:
 „1.a Za potrebe ovog članka, Nadzorno tijelo osniva odbor za provjere aktivnosti, čiji su članovi isključivo osoblje Nadzornog tijela. Nadzorno tijelo može određene zadaće ili odluke koje se odnose na provjere aktivnosti nadležnih tijela delegirati odboru za provjere aktivnosti.”;
 (e)stavak 2. mijenja se kako slijedi:
 i. uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:
 „Provjere uključuju, ali se ne ograničavaju na procjenu sljedećeg:”;
 ii. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:
 „(a) adekvatnosti resursa, stupnja neovisnosti te sustava upravljanja nadležnog tijela, s posebnim naglaskom na učinkovitoj primjeni akata Unije iz članka 1. stavka 2., te kapaciteta za odgovor na tržišna kretanja;”;
 (f)stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „3. Nadzorno tijelo izrađuje izvješće o rezultatima provjere aktivnosti. U izvješću se objašnjavaju i navode daljnje mjere koje bi trebalo provesti nakon provjere aktivnosti. Te se daljnje mjere mogu donijeti u obliku smjernica i preporuka, u skladu s člankom 16., te mišljenja, u skladu s člankom 29. stavkom 1. točkom (a).
 U skladu s člankom 16. stavkom 3., nadležna tijela poduzimaju sve kako bi uskladila svoje postupanje s donesenim smjernicama i preporukama. Ako nadležna tijela ne poduzmu korake radi provođenja daljnjih mjera navedenih u izvješću, Nadzorno tijelo objavljuje dodatno izvješće o neprovođenju mjera.
 Pri izradi nacrta regulatornih tehničkih standarda ili nacrta provedbenih standarda u skladu s člancima od 10. do 15. ili smjernica ili preporuka u skladu s člankom 16., Nadzorno tijelo uzima u obzir rezultate provjera aktivnosti provedenih u skladu s ovim člankom, kao i sve druge informacije koje je prikupilo pri obavljanju svojih zadaća, kako bi osiguralo konvergenciju najkvalitetnijih nadzornih praksi.”;
 (g)umeće se sljedeći stavak 3.a:
 „3.a Nadzorno tijelo dostavlja Komisiji mišljenje u kojem na temelju rezultata provjera aktivnosti ili svih drugih informacija koje je prikupilo pri obavljanju svojih zadaća razmatra je li potrebno daljnje usklađivanje propisa koji se primjenjuju na sudionike financijskih tržišta ili nadležna tijela.”;
 (h)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4. Nadzorno tijelo objavljuje izvješće iz stavka 3., uključujući izvješće o neprovođenju mjera, osim ako bi njegovo objavljivanje podrazumijevalo rizike za stabilnost financijskog sustava. Nadležno tijelo koje podliježe provjeri aktivnosti poziva se na očitovanje o izvješću prije njegove objave. Ta se očitovanja objavljuju, osim ako bi njegovo objavljivanje podrazumijevalo rizike za stabilnost financijskog sustava.”;
 (14)U članku 31.a dodaje se novi stavak:
 „Kad je riječ o aktivnosti nadležnih tijela kojom se nastoji olakšati ulazak na tržište subjekata ili proizvoda koji se oslanjaju na tehnološke ili druge inovacije, Nadzorno tijelo promiče konvergenciju u području nadzora, osobito razmjenom informacija i najboljih praksi. Nadzorno tijelo može prema potrebi donijeti smjernice ili preporuke u skladu s člankom 16.”;
 (15)umeće se novi članak 31.a:
 „Članak 31.a
 Koordinacija delegiranja i eksternalizacije aktivnosti i prijenosa rizika
 „1. Nadzorno tijelo redovito koordinira nadzorne mjere nadležnih tijela radi promicanje konvergencije u području nadzora u smislu delegiranja i eksternalizacije aktivnosti sudionika financijskih tržišta te u vezi s njihovim prijenosima rizika, u skladu sa stavcima 2., 3. i 4.
 2. Nadležna tijela obavješćuju Nadzorno tijelo ako sudioniku financijskih tržišta nad kojim dotično nadležno tijelo provodi nadzor u skladu s aktima iz članka 1. stavka 2. namjeravaju izdati odobrenje za rad ili ga registrirati te ako je poslovnim planom tog sudionika financijskih tržišta predviđena eksternalizacija ili delegiranje bitnog dijela njegovih aktivnosti ili bilo kojih ključnih funkcija ili prijenos rizika bitnog dijela njegovih aktivnosti u treće zemlje, da bi ostvario korist od odobrenja za prekogranično poslovanje u EU-u, iako u suštini znatan dio aktivnosti ili funkcija obavlja izvan Unije. Obavijest Nadzornom tijelu sadržava dovoljno pojedinosti na temelju kojih Nadzorno tijelo može provesti odgovarajuću procjenu.
 Ako smatra da je nadležnom tijelu potrebno dostaviti mišljenje o neusklađenosti odobrenja za rad ili registracije o kojem je dostavilo obavijest u skladu s prvim podstavkom s pravom Unije ili sa smjernicama, preporukama ili mišljenjima Nadzornog tijela, Nadzorno tijelo obavješćuje o tome nadležno tijelo u roku od 20 radnih dana od datuma primitka obavijesti od tog nadležnog tijela. Nadležno tijelo u tom slučaju odlaže postupak registracije ili izdavanja odobrenja za rad dok ne dobije mišljenje Nadzornog tijela.
 Nadležno tijelo na zahtjev Nadzornog tijela u roku od 15 dana od datuma primitka tog zahtjeva dostavlja informacije o svojim odlukama o izdavanju odobrenja za rad ili registraciji sudionika financijskih tržišta nad kojim obavlja nadzor u skladu s aktima iz članka 1. stavka 2.
 Nadzorno tijelo donosi mišljenje, ne dovodeći u pitanje rokove utvrđene pravom Unije, najkasnije u roku od 2 mjeseca od datuma primitka obavijesti u skladu s prvim podstavkom.
 3. Sudionik financijskih tržišta obavješćuje nadležno tijelo o eksternalizaciji ili delegiranju bitnog dijela svojih aktivnosti ili bilo koje od svojih ključnih funkcija, te o prijenosu rizika bitnog dijela svojih aktivnosti na neki drugi subjekt ili vlastitu podružnicu osnovanu u trećoj zemlji. Dotično nadležno tijelo dvaput godišnje obavješćuje Nadzorno tijelo o tim obavijestima.
 Ne dovodeći u pitanje članak 35., nadležno tijelo na zahtjev Nadzornog tijela dostavlja informacije o sporazumima sudionika financijskih tržišta o eksternalizaciji, delegiranju ili prijenosu rizika.
 Nadzorno tijelo prati jesu li dotična nadležna tijela provjerila jesu li sporazumi o eksternalizaciji, delegiranju ili prijenosu rizika iz prvog podstavka zaključeni u skladu s pravom Unije, jesu li usklađeni sa smjernicama, preporukama ili mišljenjima Nadzornog tijela te sprečavaju li učinkovit nadzor nadležnih tijela i izvršenje u trećoj zemlji.
 4. Nadzorno tijelo može uputiti preporuke dotičnom nadležnom tijelu, uključujući preporuke o preispitivanju odluke ili povlačenju odobrenja za rad. Ako ne postupi u skladu s preporukama Nadzornog tijela u roku od 15 radnih dana, dotično nadležno tijelo navodi razloge za to, a Nadzorno tijelo javno objavljuje svoje preporuke i to obrazloženje.”;
 (16)umeće se novi članak 31.b:
 „Članak 31.b
 Koordinacijska funkcija u vezi s nalozima, transakcijama i aktivnostima sa značajnim prekograničnim učincima
 1. Ako opravdano sumnja da su nalozi, transakcije ili bilo koja druga aktivnost sa značajnim prekograničnim učincima prijetnja urednom funkcioniranju i cjelovitosti financijskih tržišta ili financijskoj stabilnosti u Uniji, Nadzorno tijelo upućuje preporuku nadležnim tijelima predmetnih država članica o pokretanju istrage i dostavlja im relevantne informacije.
 2. Ako opravdano sumnja da su nalozi, transakcije ili bilo koja druga aktivnost sa značajnim prekograničnim učincima prijetnja urednom funkcioniranju i cjelovitosti financijskih tržišta ili financijskoj stabilnosti u Uniji, nadležno tijelo odmah o tome obavješćuje Nadzorno tijelo i dostavlja mu relevantne informacije. Ako je sumnjiva aktivnost provedena, Nadzorno tijelo može nadležnim tijelima država članica preporučiti poduzimanje mjera, nakon što im dostavi relevantne informacije.
 3. Radi lakše razmjene informacija između Nadzornog tijela i nadležnih tijela, Nadzorno tijelo osigurava i održava mjesto za pohranu podataka namijenjeno za tu svrhu.”;
 (17)U članku 32. umeće se novi stavak 2.a:
 „2.a Nadzorno tijelo najmanje jedanput godišnje razmatra je li primjereno provesti procjene na razini Unije iz stavka 2. te o svojim zaključcima obavješćuje Europski parlament, Vijeće i Komisiju. Ako se te procjene na razini Unije provedu i ako to smatra primjerenim, Nadzorno tijelo objavljuje rezultate za svaku sudjelujuću financijsku instituciju.
 Obveze nadležnih tijela koje se odnose na čuvanje poslovne tajne ne sprečavaju nadležna tijela da objave rezultate procjena na razini Unije iz stavka 2. ili da rezultate tih procjena dostave Nadzornom tijelu kako bi ono objavilo rezultate procjena otpornosti financijskih institucija na razini Unije.”.
 (18)Članak 33. mijenja se kako slijedi:
 (b)
 stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Nadzorno tijelo pomaže Komisiji pri izradi odluka o istovjetnosti koje se odnose na regulatorne i nadzorne sustave u trećim zemljama, na temelju posebnog Komisijina zahtjeva za savjetovanje ili kada se to od njega zahtijeva u aktima iz članka 1. stavka 2.”;
 (c)umeću se sljedeći stavci 2.a, 2.b i 2.c:
 „2.a Nadzorno tijelo prati regulatorna i nadzorna kretanja te provedbene postupke i relevantna tržišna kretanja u trećim zemljama za koje je Komisija donijela odluke o istovjetnosti u skladu s aktima iz članka 1. stavka 2. kako bi provjerilo jesu li još uvijek ispunjeni kriteriji na temelju kojih su te odluke donesene i uvjeti koji su tim odlukama utvrđeni. Nadzorno tijelo vodi računa o relevantnosti predmetnih trećih zemalja. Nadzorno tijelo jedanput godišnje podnosi Komisiji povjerljivo izvješće o utvrđenim činjenicama.
 Ne dovodeći u pitanje posebne zahtjeve utvrđene u aktima iz članka 1. stavka 2. i ako su ispunjeni uvjeti iz druge rečenice stavka 1., Nadzorno tijelo po mogućnosti surađuje s relevantnim nadležnim tijelima te ovisno o slučaju i sa sanacijskim tijelima trećih zemalja čiji su regulatorni i nadzorni sustavi priznati kao istovjetni. Ta se suradnja odvija na temelju administrativnih sporazuma sklopljenih s relevantnim tijelima tih trećih zemalja. Nadzorno tijelo tijekom pregovora o tim administrativnim sporazumima nastoji u njih uključiti odredbe o sljedećem:
 (a)
 mehanizmima na temelju kojih bi Nadzorno tijelo moglo ishoditi relevantne informacije, uključujući informacije o regulatornom sustavu, pristupu nadzoru, relevantnim tržišnim kretanjima te o svim promjenama koje bi mogle utjecati na odluku o istovjetnosti;
 (b)
 u mjeri u kojoj je to potrebno za praćenje tih odluka, o postupcima koji se odnose na koordinaciju nadzornih aktivnosti, uključujući prema potrebi izravne nadzore.
 Nadzorno tijelo obavješćuje Komisiju o slučajevima u kojima nadležna tijela iz treće zemlje odbiju sklapanje tih administrativnih sporazuma ili učinkovitu suradnju. Komisija te informacije uzima u obzir pri reviziji relevantnih odluka o istovjetnosti.
 2.b Ako utvrdi da se u trećim zemljama iz stavka 2.a događaju promjene u vezi s regulativom, nadzorom ili postupcima izvršenja koje bi mogle utjecati na financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica, cjelovitost tržišta, zaštitu ulagatelja ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta, Nadzorno tijelo bez odgode i na povjerljivoj osnovi o tome obavješćuje Komisiju.
 Nadzorno tijelo jedanput godišnje podnosi Komisiji povjerljivo izvješće o regulatornim, nadzornim i tržišnim kretanjima te kretanjima u vezi s postupcima izvršenja u trećim zemljama iz stavka 2.a, s posebnim naglaskom na posljedicama za financijsku stabilnost, cjelovitost tržišta, zaštitu ulagatelja ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta.
 2.c Nadležna tijela unaprijed obavješćuju Nadzorno tijelo o administrativnim sporazumima koje namjeravaju sklopiti s nadzornim tijelima iz trećih zemalja u bilo kojem području uređenom aktima iz članka 1. stavka 2., uključujući i sporazume s podružnicama subjekata iz trećih zemalja. Istovremeno dostavljaju Nadzornom tijelu nacrt tih planiranih sporazuma.
 Nadzorno tijelo može izraditi model administrativnih sporazuma kako bi se uspostavile usklađene, učinkovite i djelotvorne nadzorne prakse u Uniji te osnažila međunarodna koordinacija nadzora. U skladu s člankom 16. stavkom 3., nadležna tijela poduzimaju sve kako bi primijenila taj model sporazuma.
 U izvješću iz članka 43. stavka 5. Nadzorno tijelo navodi informacije o administrativnim sporazumima koji su dogovoreni s nadležnim tijelima, međunarodnim organizacijama ili administracijama u trećim zemljama, o pomoći koju je Nadzorno tijelo pružilo Komisiji tijekom pripreme odluka o istovjetnosti te o aktivnosti praćenja koju je Nadzorno tijelo provodilo u skladu sa stavkom 2.a.”;
 (19)U članku 34. stavku 2. zadnja rečenica zamjenjuje se sljedećim:
 „Članci 35. i 35.b primjenjuju se na područja o kojima Nadzorno tijelo može donijeti mišljenje.”.
 (20)Članak 35. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavci 1., 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:
 „1. Nadležna tijela dostavljaju Nadzornom tijelu na njegov zahtjev sve informacije potrebne za obavljanje zadaća koje su mu povjerene ovom Uredbom, ako imaju zakoniti pristup relevantnim informacijama.
 Dostavljene informacije su točne, potpune i dostavljaju se u roku koje utvrdi Nadzorno tijelo.”
 2. Nadzorno tijelo može zahtijevati i da mu se informacije dostavljaju periodično, u određenom formatu ili na usporedivim predlošcima koje je odobrilo. Ti se zahtjevi po mogućnosti dostavljaju na obrascima za izvješćivanje.
 3. Na opravdani zahtjev nadležnog tijela Nadzorno tijelo može mu dostaviti informacije koje su mu potrebne za obavljanje njegovih zadaća, u skladu s obvezama čuvanja poslovne tajne koje su utvrđene u sektorskom zakonodavstvu i članku 70.”;
 (c)stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
 „5. Ako informacije zatražene u skladu sa stavkom 1. nisu dostupne ili ih nadležna tijela nisu učinila dostupnima u roku koji je Nadzorno tijelo utvrdilo, Nadzorno tijelo može uputiti opravdani i obrazloženi zahtjev bilo kome od sljedećih subjekata:
 (a) ostalim nadzornim tijelima koja imaju nadzorne funkcije;
 (b) ministarstvu nadležnom za financije u dotičnoj državi članici, ako ono raspolaže bonitetnim informacijama;
 (c) nacionalnoj središnjoj banci ili uredu za statistiku dotične države članice;
 (d) uredu za statistiku dotične države članice.
 Nadležna tijela pomažu Nadzornom tijelu, na njegov zahtjev, pri prikupljanju informacija.”;
 (d)stavci 6. i 7. brišu se.
 (21)Umeću se sljedeći članci od 35.a do 35.h:
 „Članak 35.a
 Izvršavanje ovlasti iz članka 35.b
 Ovlasti dodijeljene Nadzornom tijelu, bilo kojem njegovom dužnosniku ili bilo kojoj drugoj osobi koju Nadzorno tijelo ovlasti u skladu s člankom 35.b ne upotrebljavaju se za zahtijevanje otkrivanja informacija ili dokumenata koji podliježu obvezi čuvanja povjerljivosti.
 Članak 35.b
 Zahtjev za informacije sudionicima financijskih tržišta
 1. Ako informacije koje su zatražene u skladu s člankom 35. stavkom 1. ili stavkom 5. nisu dostupne ili nisu učinjene dostupnima u roku koje Nadzorno tijelo utvrdi, ono može jednostavnim zahtjevom ili odlukom zahtijevati od sudionika financijskih tržišta da dostave sve informacije potrebne Nadzornom tijelu za obavljanje njegovih zadaća u skladu s ovom Uredbom.
 2. U svakom jednostavnom zahtjevu za informacije iz stavka 1. navodi se:
 (a)
 upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu za taj zahtjev;
 (b)
 svrha zahtjeva;
 (c)
 informacije koje se traže;
 (d)
 rok za dostavu informacija;
 (e)
 izjava da osoba od koje se traže informacije nije obvezna te informacije dostaviti, ali da u slučaju dobrovoljnog odgovora na zahtjev dostavljene informacije ne smiju biti netočne ili neistinite;
 (f)
 iznos globe koja se izriče u skladu s člankom 35.c ako su dostavljene informacije netočne ili neistinite.”
 3. Kada zahtijeva dostavu informacija na temelju odluke, Nadzorno tijelo navodi:
 (a)
 upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu za taj zahtjev;
 (b)
 svrhu zahtjeva;
 (c)
 informacije koje se traže;
 (d)
 rok za dostavu informacija;
 (e)
 periodične novčane kazne predviđene člankom 35.d ako dostavljene tražene informacije nisu potpune;
 (f)
 globu predviđenu člankom 35.c ako su odgovori na postavljena pitanja netočni i neistiniti;
 (g)
 pravo na podnošenje žalbe protiv odluke Odboru za žalbe i pravo na preispitivanje te odluke u postupku pred Sudom Europske unije u skladu s člancima 60. i 61.
 4. Relevantni sudionici financijskih tržišta ili njihovi predstavnici te, u slučaju pravnih osoba ili udruženja bez pravne osobnosti, osobe koje su ih zakonom ili njihovim statutom ovlaštene zastupati, dostavljaju tražene informacije. Propisno ovlašteni odvjetnici mogu dostaviti informacije u ime svojih stranaka. Potonji u cijelosti odgovaraju za potpunost, točnost i istinitost informacija.
 5. Nadzorno tijelo bez odgode šalje presliku jednostavnog zahtjeva ili svoje odluke nadležnom tijelu države članice u kojoj relevantni sudionik financijskih tržišta na koje se zahtjev za informacije odnosi ima boravište ili poslovni nastan.
 6. Nadzorno tijelo može povjerljive informacije koje je dobilo u skladu s ovim člankom upotrijebiti samo u svrhu obavljanja zadaća koje su mu dodijeljene ovom Uredbom.”;
 Članak 35.c
 Postupovna pravila za izricanje globe
 1. Ako pri obavljanju svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom utvrdi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje upućuju na povredu iz članka 35.d stavka 1., Nadzorno tijelo interno imenuje neovisnog istražitelja koji provodi istragu o tom predmetu. Imenovani službenik ne sudjeluje niti je sudjelovao u izravnom ili neizravnom nadzoru predmetnih sudionika financijskih tržišta i svoje funkcije obavlja neovisno od Odbora supervizora.
 2. Istražitelj iz stavka 1. istražuje navodne povrede, uzimajući u obzir očitovanja osoba koje su predmet istraga te dostavlja Odboru supervizora cijeli spis sa svojim zaključcima.
 3. Istražitelj je u svrhu obavljanja svojih zadaća ovlašten zahtijevati informacije u skladu s člankom 35.b.
 4. Istražitelj pri obavljanju tih zadaća ima pristup svim dokumentima i informacijama koje je Nadzorno tijelo prikupilo tijekom svojih aktivnosti nadzora.
 5. Istražitelj po završetku istrage i prije nego što Odboru supervizora dostavi spis sa svojim zaključcima, osobama koje su predmet istrage omogućuje da se očituju o pitanjima koja se istražuju. Istražitelj svoje zaključke temelji samo na činjenicama o kojima su se te osobe mogle očitovati.
 6. Tijekom istraga koje se provode u skladu s ovim člankom u cijelosti se poštuje pravo na obranu osoba koje su predmet istrage.
 7. Po dostavi spisa sa svojim zaključcima Odboru supervizora, istražitelj obavješćuje osobe koje su predmet istrage. Osobe koje su predmet istrage imaju pravo na pristup spisu, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije koje utječu na treće strane.
 8. Nadzorno tijelo na temelju spisa sa zaključcima istražitelja te na zahtjev uključenih osoba koje su predmet istrage nakon njihova saslušanja u skladu s člankom 35.f utvrđuje jesu li osobe koje su predmet istrage počinile jednu ili više povreda navedenih u članku 35.d stavku 1. te ako jesu poduzima mjeru u skladu s tim člankom.
 9. Istražitelj ne sudjeluje u raspravama Odbora supervizora niti na koji drugi način intervenira u postupak odlučivanja Odbora supervizora.
 10. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 75.a kojima se određuju postupovna pravila o izvršenju ovlasti za izricanje globe ili periodične novčane kazne, uključujući pravila o sljedećem:
 (a) pravu na obranu;
 (b) odredbama o vremenskom važenju propisa;
 (c) odredbama o načinu prikupljanja globa ili periodičnih novčanih kazni;
 (d) odredbama o rokovima zastare za izricanje i izvršenje globa ili periodičnih novčanih kazni.
 11. Ako pri obavljanju svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom utvrdi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje bi mogle upućivati na kazneno djelo, Nadzorno tijelo dostavlja te predmete mjerodavnim nacionalnim tijelima radi kaznenog progona. Nadalje, Nadzorno tijelo ne izriče globu ili periodičnu novčanu kaznu u slučaju prethodne pravomoćne oslobađajuće ili osuđujuće presude donesene na temelju identičnih ili sličnih činjenica u kaznenim postupcima koja prema nacionalnom pravu ima snagu presuđene stvari.
 Članak 35.d
 Globe
 1. Nadzorno tijelo donosi odluku kojom izriče globu kada ustanovi da sudionik financijskih tržišta s namjerom ili iz nemara nije dostavio informacije po primitku odluke kojom se propisuje dostavljanje informacija u skladu s člankom 35.b stavkom 3. ili je dostavio nepotpune, netočne ili neistinite informacije po primitku jednostavnog zahtjeva za informacije ili odluke u skladu s člankom 35.b stavkom 2.
 2. Osnovni iznos globe iz stavka 1. ne smije biti manji od 50 000 EUR ni veći od 200 000 EUR.
 3. Pri utvrđivanju osnovnog iznosa globe iz stavka 2., Nadzorno tijelo uzima u obzir godišnji promet dotičnog sudionika financijskog tržišta u prethodnoj poslovnoj godini i osnovni iznos:
 (a) bliže je donjoj vrijednosti za subjekte s godišnjim prometom manjim od 10 milijuna EUR;
 (b) u sredini je između donje i gornje vrijednosti za subjekte s godišnjim prometom od 10 do 50 milijuna EUR;
 (c) bliže je gornjoj vrijednosti za subjekte s godišnjim prometom većim od 50 milijuna EUR.
 Osnovni iznosi definirani u okviru graničnih vrijednosti iz stavka 2. usklađuju se, prema potrebi, uzimajući u obzir otežavajuće ili olakšavajuće okolnosti u skladu s relevantnim koeficijentima iz stavka 5.
 Relevantni koeficijent otežavajućih okolnosti primjenjuje se jedan po jedan na osnovni iznos. Ako se primjenjuje više od jednog koeficijenta otežavajućih okolnosti, osnovnom iznosu dodaje se razlika između osnovnog iznosa i iznosa koji proizlazi iz primjene svakog pojedinog koeficijenta otežavajućih okolnosti.
 Relevantni koeficijent olakšavajućih okolnosti primjenjuje se jedan po jedan na osnovni iznos. Ako se primjenjuje više od jednog koeficijenta olakšavajućih okolnosti, od osnovnog iznosa oduzima se razlika između osnovnog iznosa i iznosa koji proizlazi iz primjene svakog pojedinog koeficijenta olakšavajućih okolnosti.
 4. Na osnovni iznos iz stavka 2. kumulativno se primjenjuju sljedeći koeficijenti usklađenja na temelju sljedećeg:
 (a)
 koeficijenti usklađenja koji se odnose na otežavajuće čimbenike iznose kako slijedi:
 i. ako je riječ o opetovanoj povredi, za svaku ponovno počinjenu povredu primjenjuje se dodatni koeficijent 1,1;
 ii. ako je povreda trajala dulje od šest mjeseci, primjenjuje se koeficijent 1,5;
 iii. ako je povreda počinjena s namjerom, primjenjuje se koeficijent 2;
 iv. ako od trenutka kad je otkriveno počinjenje povrede nisu poduzete korektivne mjere, primjenjuje se koeficijent 1,7;
 v. ako više rukovodstvo sudionika financijskih tržišta nije surađivalo s Nadzornim tijelom, primjenjuje se koeficijent 1,5;
 (b)
 koeficijenti usklađenja koji se odnose na olakšavajuće čimbenike iznose kako slijedi:
 i. ako je povreda trajala kraće od 10 radnih dana, primjenjuje se koeficijent 0,9;
 ii. ako više rukovodstvo sudionika financijskih tržišta može dokazati da je poduzelo sve potrebne mjere kako bi se spriječila povreda zahtjeva u skladu s člankom 35. stavkom 6.a, primjenjuje se koeficijent 0,7;
 iii. ako je sudionik financijskih tržišta brzo, djelotvorno i u potpunosti obavijestio Nadzorno tijelo o povredi, primjenjuje se koeficijent 0,4;
 iv. ako je sudionik financijskih tržišta dobrovoljno poduzeo mjere kojima je onemogućeno počinjenje slične povrede u budućnosti, primjenjuje se koeficijent 0,6.
 5. Neovisno o stavcima 2. i 3., ukupan iznos globe ne smije biti veći od 20 % godišnjeg prometa dotičnog sudionika financijskih tržišta u prethodnoj poslovnoj godini, osim ako je sudionik financijskih tržišta povredom izravno ili neizravno ostvario financijsku korist. U tom slučaju ukupan iznos globe mora biti najmanje jednak toj financijskoj koristi.
 Članak 35.e
 Periodične novčane kazne
 1. Nadzorno tijelo donosi odluke kojima izriče periodične novčane kazne kako bi prisililo sudionike financijskih tržišta iz članka 35.b stavka 1. da dostave informacije propisane odlukom u skladu s člankom 35.b stavkom 3.
 2. Periodična novčana kazna mora biti djelotvorna i proporcionalna. Periodična novčana kazna utvrđuje se za svaki dan sve dok dotični sudionik financijskih tržišta ne počne poštovati relevantnu odluku iz stavka 1.
 3. Neovisno o stavku 2., periodična novčana kazna iznosi 3 % prosječnog dnevnog prometa sudionika financijskih tržišta u prethodnoj poslovnoj godini. Iznos se izračunava od datuma naznačenog u odluci kojom se izriče periodična novčana kazna.
 4. Periodična novčana kazna može se izreći za razdoblje od najviše šest mjeseci nakon datuma obavijesti o odluci Nadzornog tijela.
 Članak 35.f
 Pravo na saslušanje
 1. Prije donošenja odluke o globi i periodičnoj novčanoj kazni u skladu s člancima 35.d i 35.e, Nadzorno tijelo omogućuje sudioniku financijskih tržišta na kojeg se primjenjuje zahtjev za informacije da bude saslušan.
 Nadzorno tijelo temelji svoje odluke samo na zaključcima o kojima su se dotični sudionici financijskih tržišta mogli očitovati.
 2. U postupku se u cijelosti poštuje pravo na obranu sudionika financijskih tržišta iz stavka 1. Sudionik financijskih tržišta ima pravo na pristup spisu Nadzornog tijela, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije ili interne pripremne dokumente Nadzornog tijela.
 Članak 35.g
 Objavljivanje, priroda, izvršenje i namjena globa i periodičnih novčanih kazni
 1. Globe i periodične novčane kazne izrečene u skladu s člancima 35.d i 35.e administrativne su prirode i izvršive su.
 2. Izvršenje globe i periodične novčane kazne uređuje se postupovnim pravilima koja su na snazi u državi članici na čijem se državnom području izvršenje provodi. Nalog za izvršenje prilaže se odluci kojom se izriče globa ili periodična novčana kazna, pri čemu se od drugih formalnosti jedino zahtijeva provjera vjerodostojnosti odluke, koju provodi tijelo koje u tu svrhu imenuje svaka država članica i o kojem obavješćuje Nadzorno tijelo i Sud Europske unije.
 3. Kada su formalnosti iz stavka 2. ispunjene na zahtjev dotične strane, ta strana može provesti izvršenje u skladu s nacionalnim pravom, iznoseći slučaj izravno nadležnom tijelu.
 4. Izvršenje globe ili periodične novčane kazne može se obustaviti jedino odlukom Suda Europske unije. Međutim, sudovi dotične države članice nadležni su za rješavanje pritužbi na neprimjereno izvršenje globe ili periodične novčane kazne.
 5. Nadzorno tijelo javno objavljuje svaku globu i periodičnu novčanu kaznu izrečenu u skladu s člancima 35.d i 35.e, osim ako bi ta javna objava ozbiljno ugrozila financijska tržišta ili prouzročila neproporcionalnu štetu uključenim stranama.
 6. Iznosi globa i periodičnih novčanih kazni prihod su općeg proračuna Europske unije.
 Članak 35.h
 Preispitivanje u postupku pred Sudom Europske unije
 Sud Europske unije ima punu nadležnost za preispitivanje odluka kojima je Nadzorno tijelo izreklo globu ili periodičnu novčanu kaznu. Sud može poništiti, smanjiti ili povećati globu ili periodičnu novčanu kaznu koju je izreklo Nadzorno tijelo.”;
 (22)U članku 36. stavku 5. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Nakon primitka upozorenja ili preporuka koje ESRB uputi nadležnom tijelu, Nadzorno tijelo upotrebljava, prema potrebi, ovlasti koje su mu dodijeljene ovom Uredbom kako bi osiguralo pravodobno daljnje praćenje.”
 (23)Članak 37. mijenja se kako slijedi:
 (a)u stavku 4. zadnja rečenica prvog podstavka zamjenjuje se sljedećim:
 „Članovi Interesne skupine za vrijednosne papire i tržišta kapitala imaju mandat od četiri godine, nakon čega se provodi novi postupak odabira.”;
 (b)u stavku 5. dodaju se sljedeći podstavci:
 „Ako se članovi Interesne skupine za vrijednosne papire i tržišta kapitala ne mogu usuglasiti o zajedničkom mišljenju ili savjetu, članovima koji zastupaju jednu skupinu dionika dopuštena je objava zasebnog mišljenja ili zasebnog savjeta.
 Interesna skupina za vrijednosne papire i tržišta kapitala, Interesna skupina za bankarstvo, Interesna skupina za osiguranje i reosiguranje i Interesna skupina za strukovno mirovinsko osiguranje mogu objaviti zajednička mišljenja i savjete o pitanjima koja se odnose na rad europskih nadzornih tijela u skladu s člankom 56. te Uredbe o zajedničkim stajalištima i zajedničkim aktima.”;
 (24)Članak 39. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 39.
 Postupak odlučivanja
 „1. Pri donošenju odluka predviđenih ovom Uredbom Nadzorno tijelo djeluje u skladu sa stavcima od 2. do 6., osim u slučaju odluka donesenih u skladu s člancima 35.b, 35.d i 35.e.
 2. Nadzorno tijelo obavješćuje sve adresate odluke o svojoj namjeri da donese odluku, utvrđujući rok u kojem adresat može iznijeti svoje stajalište o predmetu odluke, uzimajući u potpunosti u obzir žurnost, složenost i moguće posljedice tog pitanja. Odredba utvrđena u prvoj rečenici primjenjuje se mutatis mutandis na preporuke iz članka 17. stavka 3.
 3. U odlukama Nadzornog tijela navode se razlozi na kojima se one temelje.
 4. Adresati odluka Nadzornog tijela obavješćuju se o pravnom lijeku koji im je na raspolaganju u skladu s ovom Uredbom.
 5. Ako Nadzorno tijelo donese odluku na temelju članka 18. stavka 3. ili članka 18. stavka 4., ono tu odluku preispituje u primjerenim vremenskim razmacima.
 6. Javno se objavljuju odluke koje Nadzorno tijelo donese u skladu s člancima 17., 18. ili 19. Pri objavi tih odluka navodi se identitet dotičnog nadležnog tijela ili sudionika financijskih tržišta i glavni sadržaj odluke, osim ako je takvo objavljivanje u suprotnosti s legitimnim interesima sudionika financijskih tržišta ili zaštitom njihovih poslovnih tajni ili ako bi to moglo ozbiljno ugroziti uredno funkcioniranje i cjelovitost financijskih tržišta ili stabilnost cijelog ili dijela financijskog sustava Unije.”;
 (25)Članak 40. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. mijenja se kako slijedi:
 i.umeće se sljedeća točka (aa):
 „(aa) stalni članovi Izvršnog odbora iz članka 45. stavka 1., koji nemaju pravo glasa;”;
 (c)
 u stavku 6. briše se drugi podstavak;
 (d)dodaje se sljedeći stavak 7.:
 „7. Ako nacionalno javno tijelo iz stavka 1. točke (b) nije nadležno za provedbu propisa o zaštiti potrošača, član Odbora supervizora iz te točke može odlučiti pozvati predstavnika tijela države članice nadležnog za zaštitu potrošača, koji nema pravo glasa. Ako je u državi članici nekoliko tijela nadležno za zaštitu potrošača, ta se tijela dogovaraju o zajedničkom predstavniku.”;
 (26)Članak 41. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 41.
 Interni odbori
 (27)Odbor supervizora može osnovati interne odbore za posebne zadaće koje su mu dodijeljene. Odbor supervizora može odrediti da se određene jasno definirane zadaće i odluke delegiraju internim odborima, Izvršnom odboru ili predsjedniku.”.
 (28)U članku 42. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim:
 „U provedbi zadaća koje su im dodijeljene ovom Uredbom, članovi Odbora supervizora koji imaju pravo glasa te članovi zaduženi za pojedinačne središnje druge ugovorne strane koji imaju pravo glasa i stalni članovi Izvršnog odbora za središnje druge ugovorne strane koji imaju pravo glasa, djeluju neovisno i objektivno isključivo u interesu Unije kao cjeline, te ne traže i ne primaju upute od institucija ili tijela Unije, od vlada država članica ili od bilo kojeg drugog javnog ili privatnog tijela.”;
 (29)Članak 43. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „Odbor supervizora daje smjernice za rad Nadzornom tijelu.
 Donosi mišljenja, preporuke, smjernice i odluke Nadzornog tijela i objavljuje savjete iz poglavlja II., osim za zadaće i ovlasti za koje je odgovoran Izvršni odbor za središnje druge ugovorne strane u skladu s člankom 44.b i za koje je odgovoran Izvršni odbor u skladu s člankom 47. Djeluje na prijedlog Izvršnog odbora.”;
 (c)stavci 2. i 3. brišu se;
 (d)u stavku 4. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Prije 30. rujna svake godine Odbor supervizora donosi program rada Nadzornog tijela za sljedeću godinu na temelju prijedloga Izvršnog odbora i dostavlja ga Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji za njihovu informaciju.”;
 (e)stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
 „5. Na temelju prijedloga Izvršnog odbora Odbor supervizora donosi godišnje izvješće o aktivnostima Nadzornog tijela i dužnostima predsjednika, na temelju nacrta izvješća iz članka 53. stavka 7., te do 15. lipnja svake godine dostavlja izvješće Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji, Revizorskom sudu i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru. Izvješće se javno objavljuje.”;
 (f)stavak 8. briše se.
 (30)Članak 44. mijenja se kako slijedi:
 (b)u stavku 1. drugom podstavku dodaje se sljedeća rečenica:
 „Stalni članovi Izvršnog odbora i predsjednik ne glasuju o tim odlukama.”;
 (c)u stavku 1. treći i četvrti podstavak brišu se;
 (d)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4. Članovi koji nemaju pravo glasa i promatrači ne sudjeluju u raspravama u okviru Odbora supervizora koje se odnose na pojedine financijske institucije, osim ako je drukčije određeno člankom 75. stavkom 3. ili aktima iz članka 1. stavka 2.”.
 Prvi podstavak ne primjenjuje se na predsjednika, članove koji su i članovi Izvršnog odbora i predstavnika Europske središnje banke kojeg je imenovao njezin Nadzorni odbor.”;
 (31)U poglavlju III. naslov odjeljka 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „Izvršni odbor”;
 (32)Članak 45. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 45.
 Sastav
 „1. Izvršni odbor sastoji se od predsjednika i pet stalnih članova. Predsjednik svakom stalnom članu dodjeljuje jasno definirane zadaće u području politika i upravljanja. Jednom od stalnih članova dodjeljuju se odgovornosti za proračunska pitanja i pitanja koja se odnose na program rada Nadzornog tijela („glavni član”). Jedan od stalnih članova obavlja dužnost potpredsjednika i obavlja zadaće predsjednika u slučaju njegove odsutnosti ili opravdane spriječenosti, u skladu s ovom Uredbom. Predsjedatelj Izvršnog odbora za središnje druge ugovorne strane sudjeluje kao promatrač na svim sastancima Izvršnog odbora.
 2. Stalni članovi biraju se na temelju postignuća, vještina, znanja o sudionicima financijskih tržišta i tržištima, te iskustva relevantnog za financijski nadzor i regulativu. Stalni članovi moraju imati bogato upravljačko iskustvo. Odabir se temelji na javnom natječaju koji se objavljuje u Službenom listu Europske unije, nakon čega Komisija sastavlja popis uspješnih kandidata koji su ušli u uži izbor.
 Komisija taj popis podnosi Europskom parlamentu na odobrenje. Nakon odobrenja popisa, Vijeće donosi odluku o imenovanju stalnih članova Izvršnog odbora, uključujući glavnog člana. Sastav Izvršnog odbora uravnotežen je i proporcionalan te odražava Uniju u cjelini.
 3. Ako stalni član Izvršnog odbora više ne ispunjava uvjete iz članka 46. ili je utvrđeno da je kriv za teži propust u radu, Vijeće može na prijedlog Komisije, koji je odobrio Europski parlament, donijeti odluku kojom se taj član razrješava dužnosti.
 4. Mandat stalnih članova traje pet godina i može se jednom obnoviti. Tijekom devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg mandata stalnih članova Odbor supervizora ocjenjuje:
 (a) rezultate ostvarene tijekom prvog mandata i načine njihova ostvarenja;
 (b) dužnosti i potrebe Nadzornog tijela u sljedećim godinama.
 Uzimajući u obzir tu ocjenu, Komisija Vijeću dostavlja popis stalnih članova čiji se mandat obnavlja. Na temelju tog popisa i uzimajući u obzir ocjenu, Vijeće može produljiti mandat stalnih članova.”;
 (33)Umeće se sljedeći članak 45.a:
 „Članak 45.a
 Odlučivanje
 1. Odluke Izvršnog odbora donose se običnom većinom njegovih članova. Svaki član ima jedan glas. U slučaju neodlučenog rezultata glasovanja, predsjednik ima odlučujući glas.
 2. Predstavnik Komisije sudjeluje bez prava glasa na sastancima Izvršnog odbora, osim u pogledu pitanja iz članka 63.
 3. Izvršni odbor donosi i javno objavljuje svoj poslovnik.
 4. Predsjednik saziva sastanke Izvršnog odbora na vlastitu inicijativu ili na zahtjev jednog člana i predsjeda sastancima.
 Izvršni odbor sastaje se prije svakog sastanka Odbora supervizora i onoliko često koliko to Izvršni odbor smatra potrebnim. Izvršni odbor sastaje se najmanje pet puta godišnje.
 5. Ako je tako utvrđeno poslovnikom, članovima Izvršnog odbora mogu pomagati savjetnici ili stručnjaci. Sudionici koji nemaju pravo glasa ne prisustvuju raspravama Izvršnog odbora koje se odnose na pojedine sudionike financijskih tržišta.”;
 (34)Umeće se sljedeći članak 45.b:
 „Članak 45.b
 Interni odbori
 Izvršni odbor može osnovati interne odbore za posebne zadaće koje su mu dodijeljene.”;
 (35)Članak 46. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 46.
 Neovisnost
 „Članovi Izvršnog odbora postupaju neovisno i objektivno i isključivo u interesu Unije kao cjeline, te ne traže i ne primaju upute od institucija ili tijela Unije, od vlada država članica ili od bilo kojeg drugog javnog ili privatnog tijela.
 Države članice, institucije ili tijela Unije ni bilo koja druga javna ili privatna tijela ne smiju utjecati na članove Izvršnog odbora u obavljanju njihovih zadaća.”;
 (36)Članak 47. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 47.
 Zadaće
 „1. Izvršni odbor osigurava da Nadzorno tijelo izvršava svoju misiju i obavlja zadaće koje su mu dodijeljene u skladu s ovom Uredbom. Poduzima sve potrebne mjere, a prije svega donosi interne administrativne upute i objavljuje obavijesti, kako bi osigurao funkcioniranje Nadzornog tijela u skladu s ovom Uredbom.
 2. Izvršni odbor predlaže godišnji i višegodišnji program rada koji donosi Odbor supervizora, koji uključuje i dio o pitanjima povezanima sa središnjim drugim ugovornim stranama.
 3. Izvršni odbor izvršava svoje proračunske ovlasti u skladu s člancima 63. i 64.
 Za potrebe članaka 17., 19., 22., 29.a, 30., 31.a, 32. te članaka od 35.b do 35.h Izvršni odbor nadležan je djelovati i donositi odluke, osim u vezi s pitanjima povezanima sa središnjim drugim ugovornim stranama za koja je nadležan Izvršni odbor za središnje druge ugovorne strane. Izvršni odbor o svojim odlukama obavješćuje Odbor supervizora.
 3.a Izvršni odbor analizira i iznosi mišljenja i prijedloge o svim pitanjima o kojima odlučuje Odbor supervizora.
 4. Izvršni odbor analizira i priprema odluke koje donosi Odbor supervizora o svim pitanjima za koja se na temelju akata iz članka 1. stavka 2. Nadzornom tijelu dodjeljuju funkcije izdavanja odobrenja za rad ili nadzora i odgovarajuće ovlasti. 4. Izvršni odbor donosi plan kadrovske politike Nadzornog tijela te na temelju članka 68. stavka 2. potrebne provedbene mjere iz Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europskih zajednica (dalje u tekstu: „Pravilnik o osoblju”).
 5. Izvršni odbor donosi posebne odredbe o pravu na pristup dokumentima Nadzornog tijela u skladu s člankom 72.
 6. Na temelju nacrta izvješća iz članka 53. stavka 7. Izvršni odbor izrađuje prijedlog godišnjeg izvješća o aktivnostima Nadzornog tijela i dužnostima predsjednika i dostavlja ga Odboru supervizora na odobrenje.
 7. Izvršni odbor imenuje i razrješuje članove Odbora za žalbe u skladu s člankom 58. stavcima 3. i 5.
 8. Članovi Izvršnog odbora obavješćuju javnost o svim održanim sastancima i reprezentaciji. Troškovi se javno evidentiraju u skladu s Pravilnikom o osoblju. .
 9. Glavni član ima sljedeće zadaće:
 (a) provoditi godišnji program rada Nadzornog tijela prema smjernicama Odbora supervizora i Izvršnog odbora za središnje druge ugovorne strane u pogledu zadaća i ovlasti iz članka 48.b stavka 1. i pod kontrolom upravnog odbora;
 (b) poduzimati sve potrebne mjere, prije svega donositi interne administrativne upute i objavljivati obavijesti, kako bi osigurao funkcioniranje Nadzornog tijela u skladu s ovom Uredbom;
 (c) izraditi višegodišnji program rada iz stavka 2.;
 (d) izraditi svake godine do 30. lipnja program rada za sljedeću godinu, kako se navodi u članku 47. stavku 2.;
 (e) sastaviti prednacrt proračuna Nadzornog tijela na temelju članka 63. i izvršavati proračun Nadzornog tijela u skladu s člankom 64;
 (f) izraditi nacrt godišnjeg izvješća koje sadržava odjeljak o regulatornim i nadzornim aktivnostima Nadzornog tijela i odjeljak o financijskim i administrativnim pitanjima;
 (g) izvršavati ovlasti propisane člankom 68. koje se odnose na osoblje Nadzornog tijela i rješavati kadrovska pitanja.
 Međutim, kad je riječ o dijelu koji se odnosi na pitanja povezana sa središnjim drugim ugovornim stranama, Izvršni odbor za središnje druge ugovorne strane obavlja zadaće iz prvog podstavka točaka (c) i (d).
 Kad je riječ o nacrtu godišnjeg izvješća iz prvog podstavka točke (f), Izvršni odbor za središnje druge ugovorne strane obavlja zadaće iz tog izvješća koje se odnose na pitanja povezana sa središnjim drugim ugovornim stranama.
 .”;
 (37)Naslov odjeljka 3. u poglavlju III. zamjenjuje se sljedećim:
 „Predsjednik, predsjedatelj Izvršnog odbora za središnje druge ugovorne strane i direktori Izvršnog odbora za središnje druge ugovorne strane”;
 (38)Članak 48. mijenja se kako slijedi:
 (b)u stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Predsjednik je odgovoran za pripremu rada Odbora supervizora te predsjeda sastancima Odbora supervizora i Izvršnog odbora.”;
 (c)
 stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Predsjednik se bira na temelju postignuća, vještina, znanja o sudionicima financijskih tržišta i tržištima, te iskustva relevantnog za financijski nadzor i regulativu, na temelju javnog natječaja koji se objavljuje u Službenom listu Europske unije. Komisija popis kandidata koji su ušli u uži izbor za obavljanje dužnosti predsjednika podnosi Europskom parlamentu na odobrenje. Nakon odobrenja tog popisa, Vijeće donosi odluku o imenovanju predsjednika.
 „Ako predsjednik više ne ispunjava uvjete iz članka 49. ili je utvrđeno da je kriv za teži propust u radu, Vijeće može na prijedlog Komisije, koji je odobrio Europski parlament, donijeti odluku kojom ga razrješava dužnosti.”;
 (d)u stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Vijeće na prijedlog Komisije i uzimajući u obzir ocjenu, može jedanput produljiti mandat predsjednika.”;
 (e)stavak 5. briše se;
 (39)Umeće se sljedeći članak 49.a:
 „Članak 49.a
 Troškovi
 „Predsjednik obavješćuje javnost o svim održanim sastancima i reprezentaciji. Troškovi se javno evidentiraju u skladu s Pravilnikom o osoblju.”;
 (40)Članci 51., 52. i 53. brišu se.
 (41)U članku 54. stavku 2. dodaje se sljedeća alineja:
 ” – pitanja koja se odnose na zaštitu potrošača i ulagatelja”;
 (42)U članku 55. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Jedan član Izvršnog odbora, predstavnik Komisije i ESRB-a pozivaju se kao promatrači na sastanke Zajedničkog odbora, kao i bilo kojeg pododbora iz članka 57.”;
 (43)Članak 58. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „3. Izvršni odbor Nadzornog tijela imenuje dva člana Odbora za žalbe i dva zamjenika s popisa uspješnih kandidata koji predlaže Komisija, nakon objave javnog poziva za iskaz interesa u Službenom listu Europske unije i nakon savjetovanja s Odborom supervizora.”;
 (c)stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
 „5. Član Odbora za žalbe kojeg je imenovao Izvršni odbor Nadzornog tijela ne razrješuje se dužnosti za vrijeme njegova mandata, osim ako je utvrđeno da je kriv za teži propust u radu i Izvršni odbor donese takvu odluku nakon savjetovanja s Odborom supervizora.”;
 (44)U članku 59. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Članovi Odbora za žalbe neovisni su u donošenju svojih odluka. Ne obvezuju ih nikakve upute. Ne smiju obavljati nikakve druge dužnosti povezane s Nadzornim tijelom, njegovim Izvršnim odborom ili njegovim Odborom supervizora.”;
 (45)U članku 60. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Svaka fizička ili pravna osoba, uključujući nadležna tijela, može uložiti žalbu protiv odluke Nadzornog tijela iz članaka 17., 18., 19. i 35. i protiv svake druge odluke koju je Nadzorno tijelo donijelo u skladu s aktima Unije iz članka 1. stavka 2. koja je upućena toj osobi ili protiv odluke koja je, upućena drugoj osobi, ali je od izravnog i osobnog interesa za tu osobu.”;
 (46)Članak 62. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Prihodi Nadzornog tijela sastoje se, ne dovodeći u pitanje druge vrste prihoda, od bilo koje kombinacije sljedećeg:
 (a) doprinosa Unije za uravnoteženje iz općeg proračuna Unije (dio koji se odnosi na Komisiju), koji ne smije biti veći od 10 % predviđenih prihoda Nadzornog tijela;
 (b) godišnjih doprinosa financijskih institucija na temelju godišnjih predviđenih rashoda koji se odnose na aktivnosti propisane ovom Uredbom i aktima Unije iz članka 1. stavka 2. za svaku kategoriju sudionika u nadležnosti Nadzornog tijela;
 (c) svih naknada koje se plaćaju Nadzornom tijelu u slučajevima navedenima u relevantnim instrumentima prava Unije;
 (d) svih dobrovoljnih doprinosa država članica ili promatrača;
 (e) naknada za publikacije, izobrazbu i druge usluge koje zatraže nadležna tijela.”;
 (c)dodaju se sljedeći stavci 5. i 6.:
 „5. Godišnje doprinose iz stavka 1. točke (b) od pojedinih financijskih institucija prikupljaju svake godine tijela koja imenuje svaka država članica. Svaka država članica uplaćuje Nadzornom tijelu do 31. ožujka svake financijske godine iznos koji je obvezna prikupiti u skladu s kriterijima iz delegiranog akta iz članka 62.a.
 6. Dobrovoljni doprinosi država članica i promatrača iz stavka 1. točke (d) ne smiju se prihvatiti ako bi se time dovela u pitanje neovisnost i nepristranost Nadzornog tijela.”;
 (47)Umeće se sljedeći članak 62.a:
 „Članak 62.a
 Delegirani akti o izračunu godišnjih doprinosa financijskih institucija
 Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 75.a, donijeti delegirane akte kojima se određuje način izračuna godišnjih doprinosa pojedinih financijskih institucija iz članka 62. točke (e) i utvrđuje sljedeće:
 (a) metodologija za alokaciju predviđenih rashoda po kategorijama financijskih institucija kao osnova za određivanje udjela doprinosa koje trebaju uplatiti financijske institucije iz svake kategorije;
 (b) odgovarajući i objektivni kriteriji za određivanje godišnjih doprinosa koje pojedine financijske institucije koje pripadaju u područje primjene akata Unije iz članka 1. stavka 2. plaćaju na temelju svoje veličine kako bi se time približno odrazila njihova važnost na tržištu.
 Kriterijima iz prvog stavka točke (b) mogu se utvrditi de minimis pragovi ispod kojih se doprinosi ne plaćaju ili minimalni iznosi doprinosa.”;
 (48)Članak 63. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 63.
 Donošenje proračuna
 1. Glavni član svake godine sastavlja privremeni nacrt jedinstvenog programskog dokumenta Nadzornog tijela za sljedeće tri financijske godine u kojemu se navode predviđeni prihodi i rashodi te informacije o osoblju, na temelju godišnjeg i višegodišnjeg planiranja programa te ga zajedno s planom radnih mjesta dostavlja Izvršnom odboru i Odboru supervizora.
 ESMA-ini rashodi i naknade koji se odnose na zadaće i ovlasti iz članka 44.b stavka 1. posebna su stavka u izvješću o procjeni prihoda i rashoda iz prvog podstavka. Prije donošenja izvješća o procjeni prihoda i rashoda, nacrt koji je izradio glavni član koji se odnosi na rashode i naknade odobrava Izvršni odbor za središnje druge ugovorne strane.
 Godišnji financijski izvještaji ESMA-e koji se sastavljaju i objavljuju u skladu s člankom 64. stavkom 6. uključuju prihode i rashode koji se odnose na zadaće iz članka 44.b stavka 1.
 1.a Izvršni odbor donosi nacrt jedinstvenog programskog dokumenta za sljedeće tri financijske godine na temelju nacrta dokumenta o rashodima i naknadama koji se odnose na zadaće i ovlasti iz članka 44.b stavka 1., koji su odobrili Odbor supervizora i Izvršni odbor za središnje druge ugovorne strane
 1.b Izvršni odbor dostavlja Komisiji, Europskom parlamentu i Vijeću nacrt jedinstvenog programskog dokumenta do 31. siječnja.
 2.
 Na temelju nacrta jedinstvenog programskog dokumenta Komisija u nacrt proračuna Unije uključuje procjenu koju smatra potrebnom s obzirom na plan radnih mjesta i iznos doprinosa za uravnoteženje kojim tereti opći proračun Europske unije u skladu s člancima 313. i 314. Ugovora.
 3.
 Proračunsko tijelo donosi plan radnih mjesta Nadzornog tijela. Proračunsko tijelo odobrava proračunska sredstva za doprinos za uravnoteženje Nadzornom tijelu.
 4. Proračun Nadzornog tijela donosi Odbor supervizora. On postaje konačan nakon konačnog donošenja općeg proračuna Unije. Proračun se prema potrebi na odgovarajući način usklađuje.
 5. Izvršni odbor obavješćuje bez odgode proračunsko tijelo o namjeravanoj provedbi svih projekata koji bi mogli imati značajne financijske posljedice za financiranje njegova proračuna, posebno o svakom projektu koji se odnosi na nekretnine, kao što su zakup ili kupnja zgrada.”;
 (49)Članak 64. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 64.
 Izvršenje i kontrola proračuna
 1. Glavni član djeluje kao dužnosnik za ovjeravanje i izvršava proračun Nadzornog tijela.
 2. Računovodstveni službenik Nadzornog tijela dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije i Revizorskom sudu privremene financijske izvještaje do 1. ožujka sljedeće godine.
 3. Računovodstveni službenik Nadzornog tijela dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije do 1. ožujka sljedeće godine potrebne računovodstvene podatke za potrebe konsolidacije na način i u formatu koju odredi taj računovodstveni službenik.
 4. Računovodstveni službenik Nadzornog tijela dostavlja izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju članovima Odbora supervizora, Europskom parlamentu i Vijeću do 31. ožujka sljedeće godine.
 5. Nakon što primi opažanja Revizorskog suda o privremenim financijskim izvještajima Nadzornog tijela u skladu s člankom 148. Financijske uredbe, računovodstveni službenik Nadzornog tijela sastavlja završne financijske izvještaje Nadzornog tijela. Te financijske izvještaje glavni član dostavlja Odboru supervizora koji o njima iznosi mišljenje.
 6. Računovodstveni službenik Nadzornog tijela dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije, Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu do 1. srpnja sljedeće godine završne financijske izvještaje zajedno s mišljenjem Odbora supervizora.
 Računovodstveni službenik Nadzornog tijela dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije do 1. srpnja i paket financijskih izvješća u standardiziranom formatu koji odredi računovodstveni službenik Komisije za potrebe konsolidacije.
 7. Završni financijski izvještaji objavljuju se u Službenom listu Europske unije do 15. studenoga sljedeće godine.
 8. Glavni član dostavlja Revizorskom sudu odgovor na njegova opažanja do 30. rujna. Presliku tog odgovora dostavlja i Izvršnom odboru i Komisiji.
 9. Glavni član podnosi Europskom parlamentu, na njegov zahtjev i kako je predviđeno člankom 165. stavkom 3. Financijske uredbe, sve informacije potrebne za neometanu primjenu postupka davanja razrješnice za predmetnu financijsku godinu.
 10. Na preporuku Vijeća, koje odlučuje kvalificiranom većinom, Europski parlament prije 15. svibnja godine N + 2 daje Nadzornom tijelu razrješnicu za izvršenje proračuna za financijsku godinu N.”;
 (50)Članak 65. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 65.
 Financijska pravila
 Financijska pravila koja se primjenjuju na Nadzorno tijelo donosi Izvršni odbor nakon savjetovanja s Komisijom. Ta pravila ne smiju odstupati od odredbi Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1271/2013* za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 osim ako to zahtijevaju posebne operativne potrebe za funkcioniranje Nadzornog tijela, te samo uz prethodnu suglasnost Komisije.
 *Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1271/2013 od 30. rujna 2013. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 7.12.2013., str. 42.).”;
 (51)U članku 66. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Za potrebe suzbijanja prijevara, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća* primjenjuje se na Nadzorno tijelo bez ograničenja.
 *Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).”;
 (52)Članak 68. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:
 „1. Na osoblje Nadzornog tijela, uključujući stalne članove Izvršnog odbora, predsjednika, predsjedatelja Izvršnog odbora za središnje druge ugovorne strane i direktore, primjenjuju se Pravilnik o osoblju, Uvjeti zaposlenja ostalih službenika i pravila koja radi njihove primjene zajednički donose institucije Unije.
 2. Izvršni odbor u suglasnosti s Komisijom donosi potrebne provedbene mjere u skladu s aranžmanima iz članka 110. Pravilnika o osoblju.”;
 (c)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4. Izvršni odbor donosi odredbe kojima se nacionalnim stručnjacima iz država članica omogućuje upućivanje na rad u Nadzorno tijelo.”;
 (53)Članak 70. mijenja se kako slijedi:
 (b)
 stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Članovi Odbora supervizora i svi članovi osoblja Nadzornog tijela, uključujući dužnosnike koje su privremeno uputile države članice, te sve druge osobe koje obavljaju zadaće za Nadzorno tijelo na ugovornoj osnovi, podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne u skladu s člankom 339. UFEU-a i relevantnim odredbama zakonodavstva Unije, čak i nakon što prestanu obavljati svoje dužnosti.”;
 (c)u stavku 2. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Nadalje, obveza iz stavka 1. i prvog podstavka ovog stavka ne sprječava Nadzorno tijelo i nacionalna nadležna tijela da upotrebljavaju informacije radi provedbe akata iz članka 1. stavka 2., te posebno u pravnim postupcima donošenja odluka.”;
 (d)umeće se sljedeći stavak 2.a:
 „2.a Izvršni odbor, Izvršni odbor za središnje druge ugovorne strane i Odbor supervizora osiguravaju da osobe koje izravno ili neizravno, stalno ili povremeno, pružaju bilo koju uslugu koja se odnosi na zadaće Nadzornog tijela, uključujući dužnosnike i druge osobe koje je za te potrebe ovlastio Izvršni odbor i Odbor supervizora ili koje je imenovalo nadležno tijelo, podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne koja je jednaka obvezi iz prethodnih stavaka.
 Ista obveza čuvanja poslovne tajne primjenjuje se i na promatrače koji prisustvuju sastancima Izvršnog odbora, Izvršnog odbora za središnje druge ugovorne strane i Odbora supervizora koji sudjeluju u aktivnostima Nadzornog tijela.”;
 (e)u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Odredbama iz stavaka 1. i 2. ne sprječava se Nadzorno tijelo da razmjenjuje informacije s nadležnim tijelima u skladu s ovom Uredbom i drugim zakonodavstvom Unije koje se primjenjuje na financijske institucije.”;
 (54)Članak 71. zamjenjuje se sljedećim:
 „Ova Uredba ne dovodi u pitanje obveze država članica koje se odnose na njihovu obradu osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 ili obveze Nadzornog tijela koje se odnose na njegovu obradu osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) br. 2018/XXX (Uredba o zaštiti podataka koja se odnosi na institucije i tijela EU-a) pri ispunjavanju njegovih odgovornosti.”;
 (55)U članku 72. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Izvršni odbor donosi praktične mjere za primjenu Uredbe (EZ) br. 1049/2001.”
 (56)U članku 73. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Izvršni odbor odlučuje o internom jezičnom uređenju za Nadzorno tijelo.”;
 (57)U članku 74. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Potrebni aranžmani koji se odnose na smještaj Nadzornog tijela u državi članici u kojoj se nalazi njegovo sjedište, kao i prostor koji ta država članica stavlja na raspolaganje, te posebna pravila koja se u toj državi članici primjenjuju na osoblje Nadzornog tijela i članove njihovih obitelji propisuju se Sporazumom o sjedištu između Nadzornog tijela i te države članice koji se sklapa nakon odobrenja Izvršnog odbora.”;
 (58)Umeće se sljedeći članak 75.a:
 „Članak 75.a
 Izvršavanje delegiranja ovlasti
 1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.
 2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 35.c i članka 62.a dodjeljuje se na neodređeno vrijeme.
 3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 35.c i članka 62.a. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
 4.
 Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
 5. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
 6. Delegirani akt donesen na temelju članka 35.c ili članka 62. stavka 2.a stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za tri mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”;
 (59)Članak 76. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 76.
 Odnos s CESR-om
 Nadzorno tijelo smatra se pravnim slijednikom CESR-a. Danom osnivanja Nadzornog tijela sva imovina i obveze i svi poslovi CESR-a koji su u tijeku automatski se prenose na Nadzorno tijelo. CESR sastavlja izvješće u kojem iskazuje završno stanje svoje imovine i svojih obveza na dan tog prijenosa. CESR i Komisija moraju revidirati i odobriti to izvješće.”
 (60)Umeće se novi članak 77.a:
 Članak 77.a
 Prijelazne odredbe
 Zadaće i dužnost izvršnog direktora imenovanog u skladu s Uredbom br. 1095/2010 kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2014/51/EU i koji obavlja dužnost [Ured za publikacije: unijeti datum tri mjeseca nakon stupanja na snagu ove Uredbe] prestaju na taj datum.
 Zadaće i dužnost predsjednika imenovanog u skladu s Uredbom br. 1095/2010 kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2014/51/EU i koji obavlja dužnost [Ured za publikacije: unijeti datum tri mjeseca nakon stupanja na snagu ove Uredbe] traju do isteka njegova mandata.
 Zadaće i dužnost članova upravnog odbora imenovanih u skladu s Uredbom br. 1095/2010 kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2014/51/EU i koji obavljaju dužnost [Ured za publikacije: unijeti datum tri mjeseca nakon stupanja na snagu ove Uredbe] prestaju na taj datum.".
 Članak 4.
 Izmjene Uredbe (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala
 Uredba (EU) br. 345/2013 mijenja se kako slijedi:
 (1)Članak 2. mijenja se kako slijedi:
 (b)u stavku 1. točka (c) briše se;
 (c)stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2.
 Članci od 3. do 6., članak 12., članak 13. stavak 1. točke (c) i (i), članci od 14.a do 19., od 19.a do 19.c, članak 20., članci od 20.a do 20.c, članak 21., članci od 21.a do 21.d i članak 25. ove Uredbe primjenjuju se na upravitelje subjekata za zajednička ulaganja koji su dobili odobrenje za rad u skladu s člankom 6. Direktive 2011/61/EU koji upravljaju imovinom kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala i namjeravaju upotrebljavati oznaku „EuVECA” u odnosu na trgovanje tim fondovima u Uniji.”;
 (2)U članku 3. prvi podstavak mijenja se kako slijedi:
 (b)točka (m) zamjenjuje se sljedećim:
 „(m)
 ,nadležno tijelo’ znači svako nadležno tijelo iz članka 4. stavka 1. točaka (f) i (h) Direktive 2011/61/EU;”;
 (c)točka (n) briše se;
 (3)U članku 7. dodaju se sljedeći podstavci:
 „ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju kriteriji na temelju kojih se procjenjuje ispunjavaju li upravitelji kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala svoje obveze iz stavka 1. točaka (a) do (g), čime se osigurava usklađenost s člankom 12. stavkom 1. Direktive 2011/61/EU.
 ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu].
 Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;
 (4)U članku 8. dodaje se sljedeći stavak 3.:
 „3.
 Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 25. kojima se određuju zahtjevi za delegiranje poslova iz stavka 2., osiguravajući usklađenost sa zahtjevima koji se primjenjuju na delegiranje poslova utvrđenima u članku 20. Direktive 2011/61/EU.”;
 (5)Članak 10. mijenja se kako slijedi:
 (b)u drugoj i u posljednjoj rečenici stavka 3. riječi „nadležno tijelo matične države članice” zamjenjuju se riječju „ESMA”;
 (c)u stavku 5. riječi „nadležno tijelo matične države članice” zamjenjuju se riječju „ESMA”;
 (d)dodaje se sljedeći stavak 7.:
 „7.
 ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju odgovarajući ljudski i tehnički resursi potrebni za pravilno upravljanje kvalificiranim fondovima poduzetničkog kapitala iz stavka 1.
 ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu].
 Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;
 (6)U članku 11. dodaju se sljedeći stavci 3. i 4.:
 „3.
 ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju pravila i postupci za vrednovanje imovine iz stavka 1., čime se osigurava usklađenost sa zahtjevima koji se primjenjuju na vrednovanje imovine utvrđenima u članku 19. Direktive 2011/61/EU.
 ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu].
 Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”.
 (7)Članak 12. mijenja se kako slijedi:
 (b)u stavku 1. u prvoj rečenici prvog podstavka riječi „nadležnom tijelu matične države članice” zamjenjuju se riječju „ESMA-i”;
 (c)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4.
 ESMA na zahtjev pravodobno stavlja na raspolaganje nadležnim tijelima informacije prikupljene u skladu s ovim člankom.”;
 (8)Članak 14. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. mijenja se kako slijedi:
 i.u uvodnom tekstu riječi „nadležno tijelo matične države članice” zamjenjuju se riječju „ESMA-u”;
 ii.umeće se sljedeća točka (-a):
 „(-a)
 država članica u kojoj upravitelj kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala ima registrirano sjedište”;
 iii.
 točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
 „(b)
 identitet i boravište kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala čijim će se dionicama ili udjelima trgovati i njihove investicijske strategije”;
 (c)u uvodnoj rečenici stavka 2. riječi „Nadležno tijelo matične države članice” zamjenjuju se riječju „ESMA”;
 (d)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4.
 ESMA obavješćuje sve subjekte navedene u nastavku o tome je li upravitelj iz stavka 1. registriran kao upravitelj kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala najkasnije dva mjeseca nakon što je dostavila sve informacije iz tog stavka:
 (a)
 upravitelja iz stavka 1.;
 (b)
 nadležna tijela država članica iz stavka 1. točke (-a);
 (c)
 nadležna tijela država članica iz stavka 1. točke (d).”;
 (e)
 stavak 6. mijenja se kako slijedi:
 i.u prvom podstavku riječi „nadležno tijelo matične države članice” zamjenjuju se riječju „ESMA-u”;
 ii.drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Ako uloži prigovor na promjene iz prvog podstavka ESMA o tome obavješćuje upravitelja kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala u roku od dva mjeseca od obavijesti o tim promjenama i navodi razloge za prigovor. Promjene iz prvog podstavka mogu se provesti samo ako ESMA u tom razdoblju ne uloži prigovor na te promjene.”;
 (f)
 stavci 7. i 8. zamjenjuju se sljedećim:
 „7.
 ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju kriteriji za procjenu dovoljno dobra ugleda i dovoljnog iskustva iz stavka 2. točke (a).
 ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu].
 Komisiji se delegira ovlast za dopunjavanje ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 8.
 ESMA izrađuje nacrt provedbenih tehničkih standarda kojima se utvrđuju obrasci, predlošci i postupci za dostavu informacija iz stavka 1., uključujući informacije koje se dostavljaju za potrebe stavka 2. točke (a).
 ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt provedbenih tehničkih standarda do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu].
 Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka ovog stavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;
 (9)Članak 14.a mijenja se kako slijedi:
 (b)u uvodnoj rečenici stavka 2. riječi „nadležnom tijelu kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala” zamjenjuju se riječju „ESMA-i”;
 (c)stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „3.
 Za potrebe procjene zahtjeva za registraciju u skladu sa stavkom 1. ESMA od nadležnog tijela upravitelja koji podnosi zahtjev traži informacije o tome je li kvalificirani fond poduzetničkog kapitala obuhvaćen područjem primjene upraviteljeva odobrenja za upravljanje subjektima za zajednička ulaganja i jesu li ispunjeni uvjeti iz članka 14. stavka 2. točke (a).
 ESMA može zatražiti objašnjenje i informacije u vezi s dokumentacijom i informacijama koji su dostavljeni u skladu s prvim podstavkom.
 Nadležno tijelo upravitelja dostavlja odgovor u roku od mjesec dana od datuma primitka zahtjeva koji je ESMA dostavila u skladu s prvim ili drugim podstavkom.”;
 (d)u stavku 5. riječi „nadležno tijelo kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala” zamjenjuju se riječju „ESMA”;
 (e)stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:
 „6.
 ESMA obavješćuje sve subjekte navedene u nastavku o tome je li fond registriran kao kvalificirani fond poduzetničkog kapitala najkasnije dva mjeseca nakon što su upravitelji tih fondova dostavili svu dokumentaciju iz stavka 2.:
 (a)
 upravitelja iz stavka 1.;
 (b)
 nadležna tijela države članice iz članka 14. stavka 1. točke (-a);
 (c)
 nadležna tijela država članica iz članka 14. stavka 1. točke (d);
 (d)
 nadležna tijela država članica iz članka 14.a stavka 2. točke (d).”;
 (f)stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:
 „8. ESMA izrađuje nacrt provedbenih tehničkih standarda kojima se utvrđuju standardni obrasci, predlošci i postupci za dostavu informacija iz stavka 2.
 ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt provedbenih tehničkih standarda do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu].
 Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka ovog stavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;
 (g)stavci 9. i 10. brišu se;
 (10)Članak 14.b zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 14.b
 ESMA o svakoj odluci o odbijanju registracije upravitelja iz članka 14. ili fonda iz članka 14.a obavješćuje upravitelje iz tih članaka.”;
 (11)Umeće se sljedeći članak 14.c:
 „Članak 14.c
 1.
 Ne dovodeći u pitanje članak 20. ESMA povlači registraciju za EuVECA-u ako upravitelj EuVECA-e ispunjava bilo koji od sljedećih uvjeta:
 (a)
 upravitelj se izričito odrekao odobrenja za rad ili nije iskoristio odobrenje za rad u roku od šest mjeseci od datuma njegova izdavanja;
 (b)
 upravitelj je dobio odobrenje za rad na temelju lažnih izjava ili drugim nezakonitim sredstvima;
 (c)
 EuVECA više ne ispunjava uvjete pod kojima joj je izdano odobrenje za rad.
 2.
 Povlačenje odobrenja za rad odmah proizvodi pravni učinak u cijeloj Uniji.”;
 (12)U članku 15. riječi „nadležno tijelo matične države članice” zamjenjuju se riječju „ESMA-u”;
 (13)Članak 16. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1.
 ESMA odmah obavješćuje nadležna tijela iz članka 14. točke 4. i članka 14.a točke 6. o svakoj registraciji ili uklanjanju upravitelja kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala iz registra, o svakom dodavanju ili uklanjanju kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala iz registra te o svakom dodavanju ili uklanjanju s popisa država članica u kojima upravitelj kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala namjerava trgovati tim fondovima.”;
 (c)stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „3.
 Kako bi se osigurala jedinstvena primjena ovog članka, ESMA izrađuje nacrt provedbenih tehničkih standarda kojima se utvrđuje format obavijesti na temelju ovog članka.
 ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt provedbenih tehničkih standarda do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu].
 Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz stavka 3. ovog članka u skladu s postupkom utvrđenim u članku 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;
 (d)stavci 4. i 5. brišu se;
 (14)Članak 16.a briše se;
 (15)Članak 18. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 18.
 1.
 ESMA osigurava kontinuiranu primjenu ove Uredbe.
 2.
 ESMA nadzire usklađenost postupanja upravitelja iz članka 2. stavka 1. sa zahtjevima iz ove Uredbe.
 3.
 ESMA nadzire usklađenost postupanja upravitelja iz članka 2. stavka 2. s pravilima utvrđenima u odredbama iz članka 2. stavka 2. i relevantnim zahtjevima iz Direktive 2011/61/EU u pogledu kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala.
 ESMA je odgovorna za nadzor usklađenosti postupanja kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala s obvezama utvrđenima u pravilima i osnivačkim aktima fonda.
 4.
 U obavljanju zadaća koje su joj dodijeljene ovom Uredbom, i s ciljem osiguravanja visokih standarda nadzora, ESMA primjenjuje relevantno pravo Unije, a kada se ono sastoji od direktiva, primjenjuje nacionalno zakonodavstvo kojim su te direktive prenesene.
 5.
 Nadležna tijela nadziru subjekte za zajednička ulaganja koji imaju poslovni nastan ili kojima se trguje na njihovu području kako bi se uvjerila da ne koriste oznaku „EuVECA” i ne predstavljaju se kao „EuVECA”, osim ako su registrirani u skladu s ovom Uredbom.
 Ako nadležno tijelo smatra da se subjekt za zajednička ulaganja koristi oznakom „EuVECA” ili se predstavlja kao „EuVECA” iako nije registriran u skladu s ovom Uredbom, ono o tome odmah obavješćuje ESMA-u.”;
 (16)Članak 19. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 19.
 Ovlasti dodijeljene ESMA-i, bilo kojem dužnosniku ESMA-e ili bilo kojoj drugoj osobi koju ESMA ovlasti u skladu s člancima od 19.a do 19.c ne upotrebljavaju se za zahtijevanje otkrivanja informacija ili dokumenata koji podliježu obvezi čuvanja povjerljivosti.”;
 (17)Umeću se sljedeći članci 19.a, 19.b i 19.c:
 „Članak 19.a
 1. ESMA može na temelju jednostavnog zahtjeva ili odluke zahtijevati od sljedećih osoba da dostave sve informacije koje su joj potrebne za obavljanje njezinih dužnosti u skladu s ovom Uredbom:
 (a) upravitelja kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala;
 (b) osoba uključenih u upravljanje kvalificiranim fondovima poduzetničkog kapitala;
 (c) trećih strana kojima je upravitelj kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala delegirao funkcije;
 (d) osoba koje su na neki drugi način blisko i bitno povezane s upravljanjem kvalificiranim fondovima poduzetničkog kapitala.
 2. U svakom jednostavnom zahtjevu za dostavu informacija iz stavka 1. navodi se:
 (a) upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu za taj zahtjev;
 (b) svrha zahtjeva;
 (c) informacije koje se traže;
 (d) rok za dostavu informacija;
 (e) izjava da osoba od koje se traže informacije nije obvezna te informacije dostaviti, ali da u slučaju dobrovoljnog odgovora na zahtjev dostavljene informacije ne smiju biti netočne ili neistinite;
 (e) iznos globe koja se izriče u skladu s člankom 20.a ako su dostavljene informacije netočne ili neistinite.
 3. Kada zahtijeva dostavu informacija u skladu sa stavkom 1. na temelju odluke, ESMA navodi:
 (a) upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu za taj zahtjev;
 (b) svrhu zahtjeva;
 (c) informacije koje se traže;
 (d) rok za dostavu informacija;
 (e) periodične novčane kazne predviđene člankom 20.b ako su dostavljene tražene informacije nepotpune;
 (f) globu predviđenu člankom 20.a ako su odgovori na postavljena pitanja netočni ili neistiniti;
 (g) pravo na podnošenje žalbe protiv odluke Odboru za žalbe ESMA-e i pravo na preispitivanje te odluke u postupku pred Sudom Europske unije („Sud”) u skladu s člancima 60. i 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 4. Osobe iz stavka 1. ili njihovi predstavnici te, u slučaju pravnih osoba ili udruženja bez pravne osobnosti, osobe koje su ih zakonom ili njihovim statutom ovlaštene zastupati, dostavljaju tražene informacije. Propisno ovlašteni odvjetnici mogu dostaviti informacije u ime svojih stranaka. Potonji u cijelosti odgovaraju za potpunost, točnost i istinitost podataka.
 5. ESMA bez odgode šalje presliku jednostavnog zahtjeva ili svoje odluke nadležnom tijelu države članice u kojoj osobe iz stavka 1. na koje se zahtjev za informacije odnosi imaju boravište ili poslovni nastan.
 Članak 19.b
 1. Da bi mogla obavljati svoje dužnosti iz ove Uredbe, ESMA može provoditi potrebne istrage protiv osoba iz članka 19.a stavka 1. U tu svrhu, dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti mogu:
 (a) pregledavati svu evidenciju, podatke, postupke i ostale materijale važne za obavljanje njihovih zadaća, neovisno o tome na kojem su mediju pohranjeni;
 (b) izraditi ili pribaviti ovjerene preslike ili izvatke iz te evidencije, podataka, postupaka i ostalih materijala;
 (c) pozvati i tražiti od osoba iz članka 19.a stavka 1. ili njihovih predstavnika ili osoblja usmena ili pisana objašnjenja o činjenicama ili dokumente koji se odnose na predmet i svrhu nadzora te zabilježiti odgovore;
 (d) obaviti razgovor sa svakom fizičkom ili pravnom osobom koja pristane na razgovor u cilju prikupljanja informacija koje se odnose na predmet istrage;
 (e) zatražiti evidenciju telefonskih razgovora i prometa podataka.
 2. Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti za potrebe istraga iz stavka 1. izvršavaju svoje ovlasti predočenjem pisanog ovlaštenja u kojem se navode predmet i svrha istrage. U tom se ovlaštenju navode i periodične novčane kazne predviđene člankom 20.b ako tražena evidencija, podaci, postupci ili drugi materijali, ili odgovori na pitanja postavljena osobama iz članka 19.a stavka 1., nisu dostavljeni ili su nepotpuni te globe iz članka 20. ako su odgovori na pitanja postavljena osobama iz članka 19.a stavka 1. netočni ili neistiniti.
 3. Osobe iz članka 19.a stavka 1. dužne su se podvrgnuti istragama koje se pokreću na temelju ESMA-ine odluke. U odluci se navode predmet i svrha istrage, periodične novčane kazne predviđene člankom 20.b, pravni lijekovi dostupni u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 te pravo na pokretanje postupka pred Sudom radi preispitivanja odluke.
 4. Pravodobno prije istrage iz stavka 1., ESMA o istrazi i identitetu ovlaštenih osoba obavješćuje nadležno tijelo države članice u kojoj će se istraga provoditi. Na zahtjev ESMA-e dužnosnici predmetnog nadležnog tijela pomažu tim ovlaštenim osobama u obavljanju njihovih dužnosti. Dužnosnici predmetnog nadležnog tijela mogu na zahtjev i sudjelovati u istragama.
 5. Ako je u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom za zahtjev za evidenciju telefonskih razgovora ili prometa podataka iz stavka 1. točke (e) potrebno odobrenje nacionalnog pravosudnog tijela, podnosi se zahtjev za izdavanje tog odobrenja. Zahtjev za takvo odobrenje može se podnijeti i kao mjera predostrožnosti.
 6. Ako nacionalno pravosudno tijelo zaprimi zahtjev za odobrenje ili zahtjev za evidenciju telefonskih razgovora ili prometa podataka iz stavka 1. točke (e), to tijelo provjerava:
 (a)
 je li odluka ESMA-e iz stavka 3. autentična;
 (b)
 jesu li sve mjere koje se poduzimaju proporcionalne, a ne proizvoljne ili suvišne.
 7. Za potrebe točke (b), nacionalno pravosudno tijelo može od ESMA-e zatražiti detaljna obrazloženja, posebno o osnovanosti ESMA-ine sumnje da je došlo do povrede ove Uredbe, ozbiljnosti povrede na koju se sumnja te prirode uključenosti osobe koja je predmet prisilnih mjera. Međutim, nacionalno pravosudno tijelo ne preispituje potrebu za provođenjem istrage niti zahtijeva informacije o ESMA-inu spisu. Zakonitost ESMA-ine odluke preispituje samo Sud u postupku utvrđenom u članku 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 Članak 19.c
 1. Da bi mogla obavljati svoje dužnosti iz ove Uredbe, ESMA može provoditi izravni nadzor u svim poslovnim prostorima osoba iz članka 19.a stavka 1.
 2. Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti za provođenje izravnog nadzora mogu ulaziti u sve poslovne prostore osoba na koje se primjenjuje ESMA-ina odluka o istrazi i imaju sve ovlasti utvrđene u članku 19.b stavku 1. Ovlašteni su i za pečaćenje svih poslovnih prostora te poslovnih knjiga i evidencija tijekom nadzora i u mjeri u kojoj je to potrebno za obavljanje nadzora.
 3. ESMA pravodobno prije nadzora šalje obavijest o nadzoru nadležnom tijelu države članice u kojoj će se nadzor provoditi. Kada je to potrebno za pravilnu provedbu i učinkovitost nadzora, ESMA nakon slanja obavijesti relevantnom nadležnom tijelu može obaviti izravni nadzor bez slanja prethodne obavijesti. Nadzor u skladu s ovim člankom provodi se ako je relevantno tijelo potvrdilo da se ne protivi nadzoru.
 4. Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti za provođenje izravnog nadzora izvršavaju svoje ovlasti uz predočenje pisanog ovlaštenja u kojem se navode predmet i svrha nadzora te periodične novčane kazne predviđene člankom 20.b ako se predmetne osobe ne podvrgnu nadzoru.
 5. Osobe iz članka 19.a stavka 1. podliježu izravnom nadzoru naloženom ESMA-inom odlukom. U odluci se navode predmet i svrha nadzora, datum njegova početka te periodične novčane kazne predviđene člankom 20.b, pravni lijekovi dostupni u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 te pravo na pokretanje postupka pred Sudom radi preispitivanja odluke.
 6. Dužnosnici nadležnog tijela države članice u kojoj se treba provesti nadzor kao i osobe koje je nadležno tijelo države članice u kojoj se treba provesti nadzor ovlastilo ili imenovalo, na zahtjev ESMA-e aktivno pomažu dužnosnicima i ostalim osobama koje ESMA ovlasti. Dužnosnici nadležnog tijela mogu na zahtjev i sudjelovati u izravnom nadzoru.
 7. ESMA može od nadležnih tijela zatražiti da u njezino ime provedu određene istražne radnje i izravne nadzore predviđene ovim člankom i člankom 19.b stavkom 1. U tu svrhu, nadležna tijela imaju iste ovlasti kao i ESMA, kako je utvrđeno ovim člankom i člankom 19.b stavkom 1.
 8. Kada dužnosnici i ostale osobe u pratnji koje ESMA ovlasti utvrde da se osoba protivi nadzoru naloženom u skladu s ovim člankom, nadležno tijelo predmetne države članice pruža im potrebnu pomoć te, prema potrebi, traži pomoć policije ili drugog tijela kaznenog progona, kako bi im se omogućilo provođenje izravnog nadzora.
 9. Ako je u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom za provođenje izravnog nadzora iz stavka 1. ili za pružanje pomoći iz stavka 7. potrebno odobrenje nacionalnog pravosudnog tijela, podnosi se zahtjev za to odobrenje. Zahtjev za takvo odobrenje može se podnijeti i kao mjera predostrožnosti.
 10. Ako nacionalno pravosudno tijelo zaprimi zahtjev za odobrenje izravnog nadzora iz stavka 1. ili pružanja pomoći iz stavka 7., to tijelo provjerava:
 (a)
 je li ESMA-ina odluka iz stavka 4. autentična;
 (b)
 jesu li sve mjere koje se moraju poduzeti proporcionalne, a ne proizvoljne ili suvišne.
 11. Za potrebe točke (b), nacionalno pravosudno tijelo može od ESMA-e zatražiti detaljna obrazloženja, posebno o osnovanosti ESMA-ine sumnje da je došlo do povrede ove Uredbe, ozbiljnosti povrede na koju se sumnja te prirode uključenosti osobe koja je predmet prisilnih mjera. Međutim, nacionalno pravosudno tijelo ne preispituje potrebu za provođenjem istrage niti zahtijeva informacije o ESMA-inu spisu. Zakonitost ESMA-ine odluke preispituje samo Sud u postupku utvrđenom u članku 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;
 (18)Članak 20. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 20.
 1. Ako u skladu s člankom 21. stavkom 5. utvrdi da je osoba počinila neku od povreda navedenih u članku 20.a stavku 2., ESMA poduzima jednu ili više od sljedećih mjera:
 (a) povlači registraciju upravitelja kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala ili registraciju kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala;
 (b) donosi odluku kojom se od osobe zahtijeva da prestane s postupanjem koje čini povredu;
 (c) donosi odluku kojom se izriču globe;
 (d) objavljuje javnu obavijest.
 2. ESMA pri poduzimanju mjera iz stavka 1. uzima u obzir prirodu i ozbiljnost povrede, vodeći računa o sljedećim kriterijima:
 (a) trajanje i učestalost povrede;
 (b) je li povreda prouzročila ili olakšala financijsko kazneno djelo ili se na neki drugi način može povezati s takvim djelom;
 (c) je li povreda počinjena s namjerom ili iz nemara;
 (d) stupanj odgovornosti osobe odgovorne za povredu;
 (e) financijska snaga osobe odgovorne za povredu, na koju upućuje ukupni promet odgovorne pravne osobe ili godišnji dohodak i neto imovina odgovorne fizičke osobe;
 (f) utjecaj povrede na interese malih ulagatelja;
 (g) značaj ostvarene dobiti, gubitaka koje je osoba odgovorna za povredu izbjegla ili gubitaka koje su zbog povrede pretrpjele treće strane, u mjeri u kojoj ih je moguće utvrditi;
 (h) razina suradnje osobe odgovorne za povredu s ESMA-om, ne dovodeći u pitanje potrebu da se osigura povrat ostvarene dobiti ili gubitaka koje je ta osoba izbjegla;
 (i) prethodne povrede koje je počinila osoba odgovorna za povredu;
 (j) mjere koje je osoba odgovorna za povredu poduzela nakon povrede kako bi spriječila njezino ponavljanje.
 3. ESMA bez nepotrebne odgode obavješćuje osobu odgovornu za povredu o svim mjerama poduzetima u skladu sa stavkom 1. i dostavlja ih nadležnim tijelima države članice i Komisiji. ESMA javno objavljuje sve takve mjere na svojim internetskim stranicama u roku od 10 radnih dana od dana donošenja mjere.
 4. Javno objavljivanje iz prvog podstavka uključuje sljedeće:
 (a)
 izjavu kojom se potvrđuje pravo osobe odgovorne za povredu na podnošenje žalbe na odluku;
 (b)
 ako je potrebno, izjavu kojom se potvrđuje da je žalba podnesena i da žalba ne odgađa izvršenje odluke;
 (c)
 izjavu kojom se potvrđuje da ESMA-in Odbor za žalbe može odgoditi izvršenje osporene odluke u skladu s člankom 60. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1095/20101.”;
 (19)Umeću se sljedeći članci 20.a, 20.b i 20.c:
 „Članak 20.a
 1. Ako u skladu s člankom 21. stavkom 8. utvrdi da je bilo koja osoba s namjerom ili iz nemara počinila jednu ili više od povreda navedenih u stavku 2., ESMA donosi odluku kojom izriče globu u skladu sa stavkom 3. ovog članka.
 Smatra se da je povreda počinjena s namjerom ako ESMA na temelju objektivnih čimbenika utvrdi da je osoba djelovala s namjerom počinjenja povrede.
 2. Popis povreda iz stavka 1. jest sljedeći:
 (a)
 nepostupanje u skladu sa zahtjevima koji se odnose na sastav portfelja fonda, povredom članka 5.;
 (b)
 trgovanje, povredom članka 6., dionicama i udjelima kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala s neprihvatljivim ulagateljima;
 (c)
 upotreba oznake „EuVECA” bez registracije u skladu s člankom 14. ili bez registracije subjekta za zajednička ulaganja u skladu s člankom 14.a;
 (d)
 upotreba oznake „EuVECA” za trgovanje fondovima koji nisu osnovani u skladu s člankom 3. prvim podstavkom točkom (b) podtočkom iii.;
 (e)
 registracija ishođena na temelju neistinite dokumentacije ili na drugi neprimjeren način, povredom članka 14. ili članka 14.a;
 (f)
 posluje nepošteno, nepravedno i bez dužne pažnje, povredom članka 7. točke (a);
 (g)
 ne primjenjuje odgovarajuće politike i postupke za sprečavanje zlouporaba, povredom članka 7. točke (b);
 (h)
 opetovano ne postupa u skladu sa zahtjevima iz članka 12. u vezi s godišnjim izvješćem;
 (i)
 opetovano ne poštuje obvezu obavješćivanja ulagatelja u skladu s člankom 13.
 3. Globe iz stavka 1. iznose najmanje 500 000 EUR i najviše 5 milijuna EUR za povrede iz stavka 2. točaka od (a) do (i).
 4. Kada utvrđuje iznos globe u skladu sa stavkom 3., ESMA uzima u obzir kriterije iz članka 20. stavka 2.
 5. Neovisno o stavku 3., ako je pravna osoba povredom izravno ili neizravno ostvarila financijsku korist, iznos globe mora biti najmanje jednak toj koristi.
 Kada osoba djelovanjem ili nedjelovanjem počini više od jedne povrede iz stavka 2., primjenjuje se samo viši iznos globe izračunat u skladu sa stavkom 4. i odnosi se na jednu od tih povreda.
 Članak 20.b
 1. ESMA odlukom izriče periodične novčane kazne kako bi primorala:
 (a) osobu da prestane s postupanjem koje čini povredu u skladu s odlukom donesenom u skladu s člankom 20. stavkom 1. točkom (b);
 (b) osobu iz članka 19.a stavka 1.:
 i.
 da dostavi potpune informacije koje su zatražene na temelju odluke u skladu s člankom 19.a:
 ii.
 da se podvrgne istrazi i posebno da dostavi potpunu evidenciju, podatke, postupke i druge potrebne materijale te da dopuni i ispravi ostale informacije dostavljene tijekom istrage pokrenute odlukom na temelju članka 19.b;
 iii.
 da se podvrgne izravnom nadzoru naloženom odlukom donesenom u skladu s člankom 19.c.
 2. Periodična novčana kazna mora biti djelotvorna i proporcionalna. Periodična novčana kazna utvrđuje se za svaki dan kašnjenja.
 3. Neovisno o stavku 2., iznos periodične novčane kazne jednak je 3 % prosječnog dnevnog prometa u prethodnoj poslovnoj godini, a u slučaju fizičkih osoba jednak je 2 % prosječnog dnevnog dohotka u prethodnoj kalendarskoj godini. Iznos se izračunava od datuma naznačenog u odluci kojom se izriče periodična novčana kazna.
 Periodična novčana kazna izriče se za maksimalno razdoblje od šest mjeseci nakon datuma obavijesti o ESMA-inoj odluci. ESMA preispituje mjeru nakon isteka tog razdoblja.
 Članak 20.c
 1. ESMA javno objavljuje svaku globu i periodičnu novčanu kaznu izrečenu u skladu s člancima 20.a i 20.b, osim ako bi ta javna objava ozbiljno ugrozila financijska tržišta ili prouzročila neproporcionalnu štetu uključenim stranama.
 2. Globe i periodične novčane kazne izrečene u skladu s člancima 20.a i 20.b administrativne su prirode.
 3. Ako odluči da neće izreći globe ili novčane kazne, ESMA o tome obavješćuje Europski parlament, Vijeće, Komisiju i nadležna tijela predmetne države članice te obrazlaže svoju odluku.
 4. Globe i periodične novčane kazne izrečene u skladu s člancima 20.a i 20.b izvršive su.
 Izvršenje je uređeno pravilima građanskog postupka koja su na snazi u državi članici ili trećoj zemlji u kojoj se izvršenje provodi.
 5. Iznosi globa i periodičnih novčanih kazni prihod su općeg proračuna Europske unije.”;
 (20)Članci 21. i 21.a zamjenjuju se sljedećim:
 „Članak 21.
 1. Ako pri obavljanju svojih dužnosti u skladu s ovom Uredbom ESMA utvrdi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje upućuju na jednu ili više povreda navedenih u članku 20.a stavku 2., ESMA interno imenuje neovisnog istražitelja koji provodi istragu o tom predmetu. Imenovani službenik ne sudjeluje niti je sudjelovao izravno ni neizravno u odobrenju prospekta na koji se odnosi povreda i svoje funkcije obavlja neovisno od ESMA-ina Odbora supervizora.
 2. Istražitelj iz stavka 1. istražuje navodne povrede, uzimajući u obzir očitovanja osoba koje su predmet istraga te dostavlja ESMA-inu Odboru supervizora cijeli spis sa svojim zaključcima.
 3. Istražitelj je u svrhu obavljanja svojih zadaća ovlašten zahtijevati informacije u skladu s člankom 19.a te provoditi istrage i izravne nadzore u skladu s člancima 19.b i 19.c.
 4. Istražitelj pri obavljanju svojih zadaća ima pristup svim dokumentima i informacijama koje je ESMA prikupila tijekom svojih aktivnosti nadzora.
 5. Istražitelj po završetku istrage i prije nego što ESMA-inu Odboru supervizora dostavi spis sa svojim zaključcima, osobama koje su predmet istrage omogućuje da se očituju o pitanjima koja se istražuju. Istražitelj svoje zaključke temelji samo na činjenicama o kojima su se te osobe mogle očitovati.
 6. Tijekom istraga koje se provode u skladu s ovim člankom u cijelosti se poštuje pravo na obranu osoba koje su predmet istrage.
 7. Po dostavi spisa sa svojim zaključcima ESMA-inu Odboru supervizora, istražitelj obavješćuje osobe koje su predmet istrage. Osobe koje su predmet istrage imaju pravo pristupa spisu, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije koje utječu na treće strane.
 8. ESMA na temelju spisa sa zaključcima istražitelja i na zahtjev osoba koje su predmet istrage nakon njihova očitovanja u skladu s člankom 20.b utvrđuje jesu li osobe koje su predmet istrage počinile jednu ili više povreda navedenih u članku 20.a stavku 2. te ako jesu poduzima nadzornu mjeru u skladu s člankom 20.
 9. Istražitelj ne sudjeluje u raspravama ESMA-ina Odbora supervizora niti na koji drugi način intervenira u postupak odlučivanja ESMA-ina Odbora supervizora.
 10. Komisija u skladu s člankom 25. donosi delegirane akte do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu] kojima se određuju postupovna pravila o izvršenju ovlasti za izricanje globe ili periodične novčane kazne, uključujući odredbe o pravu na obranu, odredbe o vremenskom važenju propisa, te o naplati globe ili periodične novčane kazne, kao i rokovi zastare za izricanje i izvršenje globa i periodičnih novčanih kazni.
 11. Ako u obavljanju svojih dužnosti u skladu s ovom Uredbom ustanovi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje bi mogle upućivati na kazneno djelo, ESMA dostavlja te predmete relevantnim nacionalnim tijelima radi kaznenog progona. Nadalje, ESMA ne izriče globu ili periodičnu novčanu kaznu u slučaju prethodne pravomoćne oslobađajuće ili osuđujuće presude na temelju identičnih ili sličnih činjenica u kaznenim postupcima koja prema nacionalnom pravu ima snagu presuđene stvari.”
 „Članak 21.a
 1. ESMA prije donošenja odluke u skladu s člancima 20., 20.a i 20.b daje osobama koje su predmet postupka priliku za očitovanje o zaključcima koji su o njoj doneseni. ESMA temelji svoje odluke samo na zaključcima o kojima su se osobe koje su predmet postupka mogle očitovati.
 Prvi se podstavak ne primjenjuje ako su potrebne hitne mjere u skladu s člankom 20. kako bi se spriječila znatna i neposredna šteta za financijski sustav. ESMA u tom slučaju može donijeti privremenu odluku i dati predmetnim osobama mogućnost da budu saslušane u najkraćem mogućem roku nakon donošenja odluke.
 2. U postupku se u potpunosti poštuje pravo na obranu osoba koje su predmet postupka. Te osobe imaju pravo pristupa ESMA-inu spisu, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije ili ESMA-ine interne pripremne dokumente.
 (21)Umeću se sljedeći članci 21.b, 21.c i 21.d:
 „Članak 21.b
 Sud ima punu nadležnost za preispitivanje odluka kojima je ESMA izrekla globu ili periodičnu novčanu kaznu. Sud može poništiti, smanjiti ili povećati izrečenu globu ili periodičnu novčanu kaznu.
 Članak 21.c
 1. ESMA zaračunava naknade upraviteljima kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala u skladu s ovom Uredbom i u skladu s delegiranim aktima donesenima u skladu sa stavkom 3. Te naknade u potpunosti pokrivaju potrebne izdatke ESMA-e povezane s registracijom, izdavanjem odobrenja za rad i nadzorom upravitelja kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala i nadzorom kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala te nadoknade troškova koje nadležna tijela mogu imati u obavljanju zadaća u skladu s ovom Uredbom, a posebno kao rezultat delegiranja zadaća u skladu s člankom 21.d.
 2. Iznos pojedinačne naknade zaračunane određenom upravitelju kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala pokriva sve ESMA-ine administrativne troškove njezinih aktivnosti registracije i kontinuiranog nadzora upravitelja kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala i kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala. Proporcionalan je imovini kojom upravlja dotični kvalificirani fond poduzetničkog kapitala ili, ovisno o slučaju, regulatornom kapitalu upravitelja kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala.
 3. Komisija u skladu s člankom 25. donosi delegirane akte do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu] kojima se određuje vrsta naknada, slučajevi u kojima se zaračunavaju naknade, iznos naknada i način njihova plaćanja.
 Članak 21.d
 1. Kada je to potrebno za pravilno obavljanje nadzorne zadaće, ESMA može u skladu sa smjernicama koje izdaje na temelju članka 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 delegirati određene nadzorne zadaće nadležnom tijelu države članice. Te specifične nadzorne zadaće mogu, posebno, uključivati ovlaštenje za slanje zahtjeva za informacije u skladu s člankom 19.a i za provođenje istraga i izravnih nadzora u skladu s člancima 19.b i 19.c.
 Odstupajući od prvog podstavka, registracije u skladu s člancima 14. i 14.a ne delegiraju se.
 2. Prije delegiranja neke zadaće u skladu sa stavkom 1. ESMA se savjetuje s relevantnim nadležnim tijelom o:
 (a) opsegu zadaće koja se delegira;
 (b) rokovima za obavljanje te zadaće; i
 (c) razmjeni potrebnih informacija s ESMA-om.
 3. ESMA nadležnom tijelu nadoknađuje troškove obavljanja delegiranih zadaća u skladu s delegiranim aktom iz članka 21.c stavka 3.
 4. ESMA u primjerenim vremenskim razmacima preispituje svaki postupak delegiranja proveden u skladu sa stavkom 1. Delegiranje se može povući u bilo kojem trenutku.
 5. Delegiranje zadaća ne utječe na ESMA-inu odgovornost niti ograničava njezin kapacitet za provedbu i praćenje delegirane aktivnosti.”;
 (22)Članak 25. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 25.
 1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.
 2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 8. stavka 3., članka 21. stavka 10. i članka 21.c stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme od [Ured za publikacije: unijeti datum stupanja na snagu].
 3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 8. stavka 3., članka 21. stavka 10. i članka 21.c stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
 4. Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
 5. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
 6. Delegirani akt donesen na temelju članka 8. stavka 3., članka 21. stavka 10. i članka 21.c stavka 3. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od [dva mjeseca] od datuma priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za [dva mjeseca] na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”;
 (23)Članak 26. mijenja se kako slijedi:
 (b)u stavku 1.,
 i. točka (f) zamjenjuje se sljedećim:
 „(f) učinkovitost, proporcionalnost i primjenu globa i periodičnih novčanih kazni koje su predviđene u skladu s ovom Uredbom;”
 ii. dodaje se sljedeća točka (k):
 „(k)
 ocjenu ESMA-ine uloge, njezinih istražnih ovlasti, delegiranja zadaća nadležnim tijelima i učinkovitost poduzetih nadzornih mjera.”;
 (c)u stavku 2. dodaje se sljedeća točka (c):
 „(c) do [Ured za publikacije: unijeti datum 84 mjeseca nakon stupanja na snagu] u pogledu točaka (f) i (k).”;
 (24)Umeće se sljedeći članak 27.a:
 „Članak 27.a
 1.
 Sve nadležnosti i dužnosti koje se odnose na nadzorne i provedbene aktivnosti u vezi s kvalificiranim fondovima poduzetničkog kapitala koje su dodijeljene nadležnim tijelima završavaju [Ured za publikacije: unijeti datum 36 mjeseci nakon stupanja na snagu]. Te nadležnosti i dužnosti na isti datum preuzima ESMA.
 2. Sve spise i radne dokumente koji se odnose na nadzorne i provedbene aktivnosti u vezi s kvalificiranim fondovima poduzetničkog kapitala, uključujući sva ispitivanja i provedbene postupke koji su u tijeku, preuzima ESMA na datum iz stavka 1.
 Međutim, na ESMA-u se ne prenose zahtjevi za registraciju koje su nadležna tijela zaprimila prije [Ured za publikacije: unijeti datum 30 mjeseci nakon stupanja na snagu], a odluku o odobrenju ili odbijanju registracije donosi relevantno nadležno tijelo.
 3. Nadležna tijela iz stavka 1. osiguravaju da kvalificirani fondovi poduzetničkog kapitala u svakom slučaju svu postojeću evidenciju i radne dokumente, ili njihove ovjerene preslike, prenesu na ESMA-u u najkraćem mogućem roku. Ta nadležna tijela pružaju ESMA-i i svu potrebnu pomoć i savjete kako bi se omogućio učinkovit i djelotvoran prijenos i preuzimanje nadzornih i provedbenih aktivnosti u vezi s kvalificiranim fondovima poduzetničkog kapitala.
 4. ESMA djeluje kao pravni slijednik nadležnih tijela iz stavka 1. u svim upravnim ili sudskim postupcima koji proizlaze iz nadzornih i provedbenih aktivnosti koje su obavljala ta nadležna tijela u vezi s pitanjima koja su uređena ovom Uredbom.
 5. Sve registracije upravitelja kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala ili kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala koje je odobrilo nadležno tijelo iz stavka 1. valjane su i nakon prijenosa nadležnosti na ESMA-u.”.
 Članak 5.
 Izmjene Uredbe (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo
 Uredba (EU) br. 346/2013 mijenja se kako slijedi:
 (1)Članak 2. mijenja se kako slijedi:
 (b)u stavku 1. točka (c) briše se;
 (c)stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2.
 Članci od 3. do 6., članci 10. i 13., članak 14. stavak 1. točke (d), (e) i (f), članci od 15.a do 20., od 20.a do 20.c, od 21.a do 21.c, članak 22., članci od 22.a do 22.d i članak 26. ove Uredbe primjenjuju se na upravitelje subjekata za zajednička ulaganja koji su dobili odobrenje za rad u skladu s člankom 6. Direktive 2011/61/EU koji upravljaju imovinom kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo i namjeravaju upotrebljavati oznaku „EuSEF” u odnosu na trgovanje tim fondovima u Uniji.”;
 (2)U članku 3. prvi podstavak mijenja se kako slijedi:
 (b)točka (m) zamjenjuje se sljedećim:
 „(m)
 „nadležno tijelo” znači svako nadležno tijelo iz članka 4. stavka 1. točaka (f) i (h) Direktive 2011/61/EU;”;
 (c)točka (n) briše se;
 (3)U članku 7. dodaju se sljedeći podstavci:
 „ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju kriteriji na temelju kojih se procjenjuje ispunjuju li upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo svoje obveze u skladu sa stavkom 1. točkama od (a) do (g) i osigurava usklađenost s člankom 12. stavkom 1. Direktive 2011/61/EU.
 ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu].
 Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;
 (4)U članku 8. dodaje se sljedeći stavak 3.:
 „3.
 Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 26. kojima se određuju zahtjevi za delegiranje poslova iz stavka 2., osiguravajući usklađenost sa zahtjevima koji se primjenjuju na delegiranje poslova utvrđenima u članku 20. Direktive 2011/61/EU.”;
 (5)Članak 11. mijenja se kako slijedi:
 (b)u drugoj i zadnjoj rečenici stavka 3. riječi „nadležno tijelo matične države članice” zamjenjuju se riječju „ESMA”;
 (c)u stavku 5. riječi „nadležno tijelo matične države članice” zamjenjuju se riječju „ESMA”;
 (d)dodaje se sljedeći stavak 7.:
 „7.
 ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju odgovarajući ljudski i tehnički resursi potrebni za pravilno upravljanje kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo iz stavka 1.
 ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu].
 Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;
 (6)U članku 12. dodaju se sljedeći stavci 3. i 4.:
 „3.
 ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju pravila i postupci za vrednovanje imovine iz stavka 1., osiguravajući usklađenost sa zahtjevima koji se primjenjuju na vrednovanje imovine utvrđenima u članku 19. Direktive 2011/61/EU.
 ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu].
 Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 (7)Članak 13. mijenja se kako slijedi:
 (b)u stavku 1. u prvoj rečenici prvog podstavka riječi „nadležnom tijelu matične države članice” zamjenjuju se riječju „ESMA-i”;
 (c)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4.
 Na zahtjev nadležnih tijela ESMA pravodobno stavlja na raspolaganje informacije prikupljene u skladu s ovim člankom.”;
 (8)Članak 15. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. mijenja se kako slijedi:
 i.u uvodnom tekstu riječi „nadležno tijelo matične države članice” zamjenjuju se riječju „ESMA-u”;
 ii.umeće se sljedeća točka (-a):
 „(-a)
 država članica u kojoj upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo ima registrirano sjedište”;
 iii.točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
 „(b)
 identitet i boravište kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo čijim će se dionicama ili udjelima trgovati i njihove investicijske strategije”;
 (c)
 u uvodnom tekstu stavka 2. riječi „nadležno tijelo matične države članice” zamjenjuju se riječju „ESMA”;
 (d)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4.
 ESMA obavješćuje sve subjekte navedene u nastavku o tome je li upravitelj iz stavka 1. registriran kao upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo najkasnije dva mjeseca nakon što je dostavila sve informacije iz tog stavka:
 (a)
 upravitelja iz stavka 1.;
 (b)
 nadležna tijela država članica iz stavka 1. točke (-a);
 (c)
 nadležna tijela država članica iz stavka 1. točke (d).”;
 (e)
 stavak 6. mijenja se kako slijedi:
 i.u prvom podstavku riječi „nadležno tijelo matične države članice” zamjenjuju se riječju „ESMA-u”;
 ii.drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Ako uloži prigovor na promjene iz prvog podstavka, ESMA o tome obavješćuje upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo u roku od dva mjeseca od obavijesti o tim promjenama i navodi razloge za prigovor. Promjene iz prvog podstavka mogu se provesti samo ako ESMA u tom razdoblju ne uloži prigovor na te promjene.”;
 (f)stavci 7. i 8. zamjenjuju se sljedećim:
 „7.
 ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju kriteriji za procjenu dovoljno dobra ugleda i dovoljnog iskustva iz stavka 2. točke (a).
 ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu ove Uredbe].
 Komisiji se delegira ovlast za dopunjavanje ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 8.
 ESMA izrađuje nacrt provedbenih tehničkih standarda kojima se određuju obrasci, predlošci i postupci za dostavljanje informacija iz stavka 1., uključujući informacije koje treba dostaviti za potrebe stavka 2. točke (a).
 ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt provedbenih tehničkih standarda do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu ove Uredbe].
 Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka ovog stavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;
 (9)Članak 15.a mijenja se kako slijedi:
 (b)u uvodnim riječima stavka 2. riječi „nadležnom tijelu kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo” zamjenjuju se riječju „ESMA-i”;
 (c)stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „3.
 Za potrebe procjene zahtjeva za registraciju u skladu sa stavkom 1. ESMA od nadležnog tijela upravitelja koji podnosi zahtjev traži informacije o tome je li kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo obuhvaćen područjem primjene upraviteljeva odobrenja za upravljanje subjektima za zajednička ulaganja i jesu li ispunjeni uvjeti iz članka 15. stavka 2. točke (a).
 ESMA može zatražiti objašnjenje i informacije u vezi s dokumentacijom i informacijama koji su dostavljeni u skladu s prvim podstavkom.
 Nadležno tijelo upravitelja dostavlja odgovor u roku od mjesec dana od datuma primitka zahtjeva koji je ESMA dostavila u skladu s prvim ili drugim podstavkom.”;
 (d)u stavku 5. riječi „nadležno tijelo kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo” zamjenjuju se riječju „ESMA”;
 (e)stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:
 „6.
 ESMA obavješćuje sve subjekte navedene u nastavku o tome je li fond registriran kao kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo najkasnije dva mjeseca nakon što su upravitelji tih fondova dostavili svu dokumentaciju iz stavka 2.:
 (a)
 upravitelja iz stavka 1.;
 (b)
 nadležna tijela države članice iz članka 15. stavka 1. točke (-a);
 (c)
 nadležna tijela država članica iz članka 15. stavka 1. točke (d);
 (d)
 nadležna tijela država članica iz članka 15.a stavka 2. točke (d).”;
 (f)prvi podstavak stavka 8. zamjenjuje se sljedećim:
 „8. ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju informacije koje je potrebno dostaviti u skladu sa stavkom 2.
 ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu ove Uredbe].
 Komisiji se delegira ovlast za dopunjavanje ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;
 (g)
 brišu se stavci 9. i 10.;
 (10)Članak 15.b zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 15.b
 ESMA o svakoj odluci o odbijanju registracije upravitelja iz članka 15. ili fonda iz članka 15.a obavješćuje upravitelje iz tih članaka.”;
 (11)Umeće se sljedeći članak 15.c:
 „Članak 15.c
 1.
 Ne dovodeći u pitanje članak 21., ESMA povlači registraciju za EuSEF ako upravitelj EuSEF-a ispunjava bilo koji od sljedećih uvjeta:
 (a)
 upravitelj se izričito odrekao odobrenja za rad ili nije iskoristio odobrenje za rad u roku od šest mjeseci od datuma njegova izdavanja;
 (b)
 upravitelj je dobio odobrenje za rad na temelju lažnih izjava ili drugim nezakonitim sredstvima;
 (c)
 EuSEF više ne ispunjava uvjete pod kojima mu je izdano odobrenje za rad.
 2.
 Povlačenje odobrenja za rad odmah proizvodi pravni učinak u cijeloj Uniji.”;
 (12)U članku 16. riječi „nadležno tijelo matične države članice” zamjenjuju se riječju „ESMA-u”;
 (13)Članak 17. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1.
 ESMA odmah obavješćuje nadležna tijela iz članka 15. točke 4. i članka 15.a točke 6. o svakoj registraciji ili uklanjanju upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo iz registra, o svakom dodavanju ili uklanjanju kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo iz registra te o svakom dodavanju ili uklanjanju s popisa država članica u kojima upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo namjerava trgovati tim fondovima.”;
 (c)stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „3.
 Kako bi se osigurala jedinstvena primjena ovog članka, ESMA izrađuje nacrt provedbenih tehničkih standarda kojima se utvrđuje format obavijesti na temelju ovog članka.
 ESMA taj nacrt provedbenih tehničkih standarda dostavlja Komisiji do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu ove Uredbe].
 Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz stavka 3. ovog članka u skladu s postupkom utvrđenim u članku 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;
 (d)stavci 4. i 5. brišu se;
 (14)Članak 17.a briše se;
 (15)Članak 19. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 19.
 1.
 ESMA osigurava kontinuiranu primjenu ove Uredbe.
 2.
 ESMA nadzire usklađenost postupanja upravitelja iz članka 2. stavka 1. sa zahtjevima iz ove Uredbe.
 3.
 ESMA nadzire usklađenost postupanja upravitelja iz članka 2. stavka 2. s pravilima utvrđenima u odredbama navedenima u članku 2. stavku 2. i odgovarajućim zahtjevima Direktive 2011/61/EU u pogledu kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo.
 ESMA je odgovorna za nadzor usklađenosti postupanja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo s obvezama utvrđenima u pravilima i osnivačkim aktima fonda.
 4.
 U obavljanju zadaća koje su joj dodijeljene ovom Uredbom, i s ciljem osiguravanja visokih standarda nadzora, ESMA primjenjuje relevantno pravo Unije, a kada se ono sastoji od direktiva, primjenjuje nacionalno zakonodavstvo kojim su te direktive prenesene.
 5.
 Nadležna tijela nadziru subjekte za zajednička ulaganja koji imaju poslovni nastan ili kojima se trguje na njihovu području kako bi se uvjerila da ne koriste oznaku „EuSEF” i ne predstavljaju se kao EuSEF, osim ako su registrirani u skladu s ovom Uredbom.
 Ako nadležno tijelo smatra da se subjekt za zajednička ulaganja koristi oznakom „EuSEF” ili se predstavlja kao EuSEF iako nije registriran u skladu s ovom Uredbom, ono o tome odmah obavješćuje ESMA-u.”;
 (16)Članak 20. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 20.
 Ovlasti dodijeljene ESMA-i, bilo kojem dužnosniku ESMA-e ili bilo kojoj drugoj osobi koju ESMA ovlasti u skladu s člancima od 20.a do 20.c ne upotrebljavaju se za zahtijevanje otkrivanja informacija ili dokumenata koji podliježu obvezi čuvanja povjerljivosti.”;
 (17)Umeću se sljedeći članci 20.a, 20.b i 20.c:
 „Članak 20.a
 1. ESMA može na temelju jednostavnog zahtjeva ili odluke zahtijevati od sljedećih osoba da dostave sve informacije koje su joj potrebne za obavljanje njezinih dužnosti u skladu s ovom Uredbom:
 (a) upravitelja kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo;
 (b) osoba uključenih u upravljanje kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo;
 (c) trećih strana kojima je upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo delegirao funkcije;
 (d) osoba koje su na neki drugi način blisko i bitno povezane s upravljanjem kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo.
 2. U svakom jednostavnom zahtjevu za dostavu informacija iz stavka 1. navodi se:
 (a) upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu za zahtjev;
 (b) svrha zahtjeva;
 (c) informacije koje se traže;
 (d) rok za dostavu informacija;
 (e) izjava da osoba od koje se traže informacije nije obvezna te informacije dostaviti, ali da u slučaju dobrovoljnog odgovora na zahtjev dostavljene informacije ne smiju biti netočne ili neistinite;
 (f) iznos globe koja se izriče u skladu s člankom 21.a ako su dostavljene informacije netočne ili neistinite.
 3. Kada zahtijeva dostavu informacija na temelju odluke iz stavka 1. ESMA navodi:
 (a) upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu za taj zahtjev;
 (b) svrhu zahtjeva;
 (c) informacije koje se traže;
 (d) rok za dostavu informacija;
 (e) periodične novčane kazne predviđene člankom 21.b ako su dostavljene tražene informacije nepotpune;
 (f) globu predviđenu člankom 21.a ako su odgovori na postavljena pitanja netočni ili neistiniti;
 (g) pravo na podnošenje žalbe protiv odluke Odboru za žalbe ESMA-e i pravo na preispitivanje te odluke u postupku pred Sudom Europske unije („Sud”) u skladu s člancima 60. i 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 4. Osobe iz stavka 1. ili njihovi predstavnici te, u slučaju pravnih osoba ili udruženja bez pravne osobnosti, osobe koje su ih zakonom ili njihovim statutom ovlaštene zastupati, dostavljaju tražene informacije. Propisno ovlašteni odvjetnici mogu dostaviti informacije u ime svojih stranaka. Potonji u cijelosti odgovaraju za potpunost, točnost i istinitost informacija.
 5. ESMA bez odgode šalje presliku jednostavnog zahtjeva ili svoje odluke nadležnom tijelu države članice u kojoj osobe iz stavka 1. na koje se zahtjev za informacije odnosi imaju boravište ili poslovni nastan.
 Članak 20.b
 1. Da bi mogla obavljati svoje dužnosti iz ove Uredbe, ESMA može provoditi potrebne istrage protiv osoba iz članka 20.a stavka 1. U tu svrhu dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti mogu:
 (a) pregledavati svu evidenciju, podatke, postupke i ostale materijale važne za obavljanje njihovih zadaća, neovisno o tome na kojem su mediju pohranjeni;
 (b) izraditi ili pribaviti ovjerene preslike ili izvatke iz te evidencije, podataka, postupaka i ostalih materijala;
 (c) pozvati i tražiti od osoba iz članka 20.a stavka 1. ili njihovih predstavnika ili osoblja usmena ili pisana objašnjenja o činjenicama ili dokumente koji se odnose na predmet i svrhu nadzora te zabilježiti odgovore;
 (d) obaviti razgovor sa svakom fizičkom ili pravnom osobom koja pristane na razgovor u cilju prikupljanja informacija koje se odnose na predmet istrage;
 (e) zatražiti evidenciju telefonskih razgovora i prometa podataka.
 2. Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti za potrebe istraga iz stavka 1. izvršavaju svoje ovlasti predočenjem pisanog ovlaštenja u kojem se navode predmet i svrha istrage. U tom se ovlaštenju navode i periodične novčane kazne predviđene člankom 21.b ako zatražena evidencija, podaci, postupci ili drugi materijali ili odgovori na pitanja postavljena osobama iz članka 20.a stavka 1. nisu dostavljeni ili su nepotpuni te globe iz članka 21. ako su odgovori na pitanja postavljena osobama iz članka 20.a stavka 1. netočni ili neistiniti.
 3. Osobe iz članka 20.a stavka 1. dužne su se podvrgnuti istragama koje se pokreću na temelju ESMA-ine odluke. U odluci se navode predmet i svrha istrage, periodične novčane kazne predviđene člankom 21.b, pravni lijekovi dostupni u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 te pravo na pokretanje postupka pred Sudom radi preispitivanja odluke.
 4. Pravodobno prije istrage iz stavka 1. ESMA o istrazi i identitetu ovlaštenih osoba obavješćuje nadležno tijelo države članice u kojoj će se istraga provoditi. Na zahtjev ESMA-e dužnosnici predmetnog nadležnog tijela pomažu tim ovlaštenim osobama u obavljanju njihovih dužnosti. Dužnosnici predmetnog nadležnog tijela mogu na zahtjev i sudjelovati u istragama.
 5. Ako je u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom za zahtjev za evidenciju telefonskih razgovora ili prometa podataka iz stavka 1. točke (e) potrebno odobrenje nacionalnog pravosudnog tijela, podnosi se zahtjev za izdavanje tog odobrenja. Zahtjev za takvo odobrenje može se podnijeti i kao mjera predostrožnosti.
 6. Ako nacionalno pravosudno tijelo zaprimi zahtjev za odobrenje ili zahtjev za evidenciju telefonskih razgovora ili prometa podataka iz stavka 1. točke (e), to tijelo provjerava:
 (a)
 je li odluka ESMA-e iz stavka 3. autentična;
 (b)
 jesu li sve mjere koje se poduzimaju proporcionalne, a ne proizvoljne ili suvišne.
 Za potrebe točke (b), nacionalno pravosudno tijelo može od ESMA-e zatražiti detaljna obrazloženja, posebno o osnovanosti ESMA-ine sumnje da je došlo do povrede ove Uredbe, ozbiljnosti povrede na koju se sumnja te prirode uključenosti osobe koja je predmet prisilnih mjera. Međutim nacionalno pravosudno tijelo ne preispituje potrebu za provođenjem istrage niti zahtijeva informacije o ESMA-inu spisu. Zakonitost ESMA-ine odluke preispituje samo Sud u postupku utvrđenom u članku 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 Članak 20.c
 1. Da bi mogla obavljati svoje dužnosti iz ove Uredbe, ESMA može provoditi izravni nadzor u svim poslovnim prostorima osoba iz članka 20.a stavka 1.
 2. Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti za provođenje izravnog nadzora mogu ulaziti u sve poslovne prostore osoba na koje se primjenjuje ESMA-ina odluka o istrazi i imaju sve ovlasti utvrđene u članku 20.b stavku 1. Ovlašteni su i za pečaćenje svih poslovnih prostora te poslovnih knjiga i evidencija tijekom nadzora i u mjeri u kojoj je to potrebno za obavljanje nadzora.
 3. ESMA pravodobno prije nadzora šalje obavijest o nadzoru nadležnom tijelu države članice u kojoj će se nadzor provoditi. Kada je to potrebno za pravilnu provedbu i učinkovitost nadzora, ESMA nakon slanja obavijesti relevantnom nadležnom tijelu može obaviti izravni nadzor bez slanja prethodne obavijesti. Nadzor u skladu s ovim člankom provodi se ako je relevantno tijelo potvrdilo da se ne protivi nadzoru.
 4. Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti za provođenje izravnog nadzora izvršavaju svoje ovlasti uz predočenje pisanog ovlaštenja u kojem se navode predmet i svrha nadzora te periodične novčane kazne predviđene člankom 21.b ako se predmetne osobe ne podvrgnu nadzoru.
 5. Osobe iz članka 20.a stavka 1. podliježu izravnom nadzoru naloženom ESMA-inom odlukom. U odluci se navode predmet i svrha nadzora, datum njegova početka te periodične novčane kazne predviđene člankom 21.b, pravni lijekovi dostupni u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 te pravo na pokretanje postupka pred Sudom radi preispitivanja odluke.
 6. Dužnosnici nadležnog tijela države članice u kojoj se treba provesti nadzor kao i osobe koje je nadležno tijelo države članice u kojoj se treba provesti nadzor ovlastilo ili imenovalo, na zahtjev ESMA-e aktivno pomažu dužnosnicima ESMA-e i drugim osobama koje ESMA ovlasti. Dužnosnici nadležnog tijela mogu na zahtjev i sudjelovati u izravnom nadzoru.
 7. ESMA može od nadležnih tijela zatražiti da u njezino ime provedu određene istražne radnje i izravne nadzore predviđene ovim člankom i člankom 20.b stavkom 1. U tu svrhu, nadležna tijela imaju iste ovlasti kao i ESMA kako je utvrđeno ovim člankom i člankom 20.b stavkom 1.
 8. Kada dužnosnici ESMA-e i druge osobe u pratnji koje ESMA ovlasti utvrde da se osoba protivi nadzoru naloženom u skladu s ovim člankom, nadležno tijelo predmetne države članice pruža im potrebnu pomoć te, prema potrebi, traži pomoć policije ili drugog tijela kaznenog progona, kako bi im se omogućilo provođenje izravnog nadzora.
 9. Ako je u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom za provođenje izravnog nadzora iz stavka 1. ili za pružanje pomoći iz stavka 7. potrebno odobrenje nacionalnog pravosudnog tijela, podnosi se zahtjev za to odobrenje. Zahtjev za takvo odobrenje može se podnijeti i kao mjera predostrožnosti.
 10. Ako nacionalno pravosudno tijelo zaprimi zahtjev za odobrenje izravnog nadzora iz stavka 1. ili pružanja pomoći iz stavka 7., to tijelo provjerava:
 (a)
 je li ESMA-ina odluka iz stavka 4. autentična;
 (b)
 jesu li sve mjere koje se moraju poduzeti proporcionalne, a ne proizvoljne ili suvišne.
 11. Za potrebe točke (b), nacionalno pravosudno tijelo može od ESMA-e zatražiti detaljna obrazloženja, posebno o osnovanosti ESMA-ine sumnje da je došlo do povrede ove Uredbe, ozbiljnosti povrede na koju se sumnja te prirode uključenosti osobe koja je predmet prisilnih mjera. Međutim, nacionalno pravosudno tijelo ne preispituje potrebu za provođenjem istrage niti zahtijeva informacije o ESMA-inu spisu. Zakonitost ESMA-ine odluke preispituje samo Sud u postupku utvrđenom u članku 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;
 (18)Članak 21. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 21.
 1. Ako u skladu s člankom 22. stavkom 5. utvrdi da je osoba počinila neku od povreda navedenih u članku 21.a stavku 2., ESMA poduzima jednu ili više od sljedećih mjera:
 (a) povlači registraciju upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo ili registraciju kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo;
 (b) donosi odluku kojom se od osobe zahtijeva da prestane s postupanjem koje čini povredu;
 (c) donosi odluku kojom se izriču globe;
 (d) objavljuje javnu obavijest.
 2. ESMA pri poduzimanju mjera iz stavka 1. uzima u obzir prirodu i ozbiljnost povrede, vodeći računa o sljedećim kriterijima:
 (a) trajanje i učestalost povrede;
 (b) je li povreda prouzročila ili olakšala financijsko kazneno djelo ili se na neki drugi način može povezati s takvim djelom;
 (c) je li povreda počinjena s namjerom ili iz nemara;
 (d) stupanj odgovornosti osobe odgovorne za povredu;
 (e) financijska snaga osobe odgovorne za povredu, na koju upućuje ukupni promet odgovorne pravne osobe ili godišnji dohodak i neto imovina odgovorne fizičke osobe;
 (f) utjecaj povrede na interese malih ulagatelja;
 (g) značaj ostvarene dobiti, gubitaka koje je osoba odgovorna za povredu izbjegla ili gubitaka koje su zbog povrede pretrpjele treće strane, u mjeri u kojoj ih je moguće utvrditi;
 (h) razina suradnje osobe odgovorne za povredu s ESMA-om, ne dovodeći u pitanje potrebu da se osigura povrat ostvarene dobiti ili gubitaka koji je ta osoba izbjegla;
 (i) prethodne povrede koje je počinila osoba odgovorna za povredu;
 (j) mjere koje je osoba odgovorna za povredu poduzela nakon povrede kako bi spriječila njezino ponavljanje.
 3. ESMA bez nepotrebne odgode obavješćuje osobu odgovornu za povredu o svim mjerama poduzetima u skladu sa stavkom 1. i dostavlja ih nadležnim tijelima države članice i Komisiji. ESMA objavljuje sve takve mjere na svojim internetskim stranicama u roku od 10 radnih dana od dana donošenja mjere.
 4. Javno objavljivanje iz prvog podstavka uključuje sljedeće:
 (a)
 izjavu kojom se potvrđuje pravo osobe odgovorne za povredu na podnošenje žalbe na odluku;
 (b)
 ako je potrebno, izjavu kojom se potvrđuje da je žalba podnesena i da žalba ne odgađa izvršenje odluke;
 (c)
 izjavu kojom se potvrđuje da ESMA-in Odbor za žalbe može odgoditi izvršenje osporene odluke u skladu s člankom 60. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1095/20101.”;
 (19)Umeću se sljedeći članci 21.a, 21.b i 21.c:
 „Članak 21.a
 1. Ako u skladu s člankom 22. stavkom 8. utvrdi da je bilo koja osoba s namjerom ili iz nemara počinila jednu ili više od povreda navedenih u stavku 2., ESMA donosi odluku kojom izriče globu u skladu sa stavkom 3. ovog članka.
 Smatra se da je povreda počinjena s namjerom ako ESMA na temelju objektivnih čimbenika utvrdi da je osoba djelovala s namjerom počinjenja povrede.
 3. Popis povreda iz stavka 1. jest sljedeći:
 (a)
 nepostupanje u skladu sa zahtjevima koji se odnose na sastav portfelja fonda, povredom članka 5.;
 (b)
 trgovanje, povredom članka 6., dionicama i udjelima kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo s neprihvatljivim ulagateljima;
 (c)
 upotreba oznake „EuSEF” bez registracije u skladu s člankom 15. ili bez registracije subjekta za zajednička ulaganja u skladu s člankom 15.a;
 (d)
 upotreba oznake „EuSEF” za trgovanje fondovima koji nisu osnovani u skladu s člankom 3. prvim stavkom točkom (b) podtočkom iii.;
 (e)
 registracija ishođena na temelju neistinite dokumentacije ili na drugi neprimjeren način, povredom članka 15. ili članka 15.a;
 (f)
 posluje nepošteno, nepravedno i bez dužne pažnje, povredom članka 7. prvog stavka točke (a);
 (g)
 ne primjenjuje odgovarajuće politike i postupke za sprečavanje zlouporaba, povredom članka 7. prvog stavka točke (b);
 (h)
 opetovano ne postupa u skladu sa zahtjevima iz članka 13. u vezi s godišnjim izvješćem;
 i.
 opetovano ne poštuje obvezu obavješćivanja ulagatelja u skladu s člankom 14.
 3. Globe iz stavka 1. iznose najmanje 500 000 EUR i najviše 5 milijuna EUR za povrede iz stavka 2. točaka od (a) do (i).
 4. Kada utvrđuje iznos globe u skladu sa stavkom 3., ESMA uzima u obzir kriterije iz članka 21. stavka 2.
 5. Neovisno o stavku 3., ako je pravna osoba povredom izravno ili neizravno ostvarila financijsku korist, iznos globe mora biti najmanje jednak toj koristi.
 6. Kada osoba djelovanjem ili nedjelovanjem počini više od jedne povrede iz stavka 2., primjenjuje se samo viši iznos globe izračunat u skladu sa stavkom 4. i odnosi se na jednu od tih povreda.
 Članak 21.b
 1. ESMA odlukom izriče periodične novčane kazne kako bi primorala:
 (a) osobu da prestane s postupanjem koje čini povredu u skladu s odlukom donesenom u skladu s člankom 21. stavkom 1. točkom (b);
 (b) osobu iz članka 20.a stavka 1.:
 i.
 da dostavi sve potpune informacije koje se traže odlukom u skladu s člankom 20.a:
 ii.
 da se podvrgne istrazi i posebno da dostavi potpunu evidenciju, podatke, postupke i druge potrebne materijale te da dopuni i ispravi ostale informacije dostavljene tijekom istrage pokrenute odlukom na temelju članka 20.b;
 iii.
 da se podvrgne izravnom nadzoru naloženom odlukom donesenom u skladu s člankom 20.c.
 2. Periodična novčana kazna mora biti djelotvorna i proporcionalna. Periodična novčana kazna utvrđuje se za svaki dan kašnjenja.
 3. Neovisno o stavku 2., iznos periodične novčane kazne jednak je 3 % prosječnog dnevnog prometa u prethodnoj poslovnoj godini, a u slučaju fizičkih osoba jednak je 2 % prosječnog dnevnog dohotka u prethodnoj kalendarskoj godini. Iznos se izračunava od datuma naznačenog u odluci kojom se izriče periodična novčana kazna.
 Periodična novčana kazna izriče se za maksimalno razdoblje od šest mjeseci nakon datuma obavijesti o ESMA-inoj odluci. ESMA preispituje mjeru nakon isteka tog razdoblja.
 Članak 21.c
 1. ESMA javno objavljuje svaku globu i periodičnu novčanu kaznu izrečenu u skladu s člancima 21.a i 21.b, osim ako bi ta javna objava ozbiljno ugrozila financijska tržišta ili prouzročila neproporcionalnu štetu uključenim stranama.
 2. Globe i periodične novčane kazne izrečene u skladu s člancima 21.a i 21.b administrativne su prirode.
 3. Ako odluči da neće izreći globe ili novčane kazne, ESMA o tome obavješćuje Europski parlament, Vijeće, Komisiju i nadležna tijela predmetne države članice te obrazlaže svoju odluku.
 4. Globe i periodične novčane kazne izrečene u skladu s člancima 21.a i 21.b izvršive su.
 Izvršenje je uređeno pravilima građanskog postupka koja su na snazi u državi članici ili trećoj zemlji u kojoj se izvršenje provodi.
 5. Iznosi globa i periodičnih novčanih kazni prihod su općeg proračuna Europske unije.”;
 (20)Članci 22. i 22.a zamjenjuju se sljedećim:
 „Članak 22.
 1. Ako pri obavljanju svojih dužnosti u skladu s ovom Uredbom ESMA utvrdi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje upućuju na jednu ili više povreda navedenih u članku 21.a stavku 2., ESMA interno imenuje neovisnog istražitelja koji provodi istragu o tom predmetu. Imenovani službenik ne sudjeluje niti je sudjelovao izravno ni neizravno u odobrenju prospekta na koji se odnosi povreda i svoje funkcije obavlja neovisno od ESMA-ina Odbora supervizora.
 2. Istražitelj iz stavka 1. istražuje navodne povrede, uzima u obzir očitovanja osoba koje su predmet istraga te dostavlja ESMA-inu Odboru supervizora cijeli spis sa svojim zaključcima.
 3. Istražitelj je u svrhu obavljanja svojih zadaća ovlašten zahtijevati informacije u skladu s člankom 20.a te provoditi istrage i izravne nadzore u skladu s člancima 20.b i 20.c.
 4. Istražitelj pri obavljanju svojih zadaća ima pristup svim dokumentima i informacijama koje je ESMA prikupila tijekom svojih aktivnosti nadzora.
 5. Istražitelj po završetku istrage i prije nego što ESMA-inu Odboru supervizora dostavi spis sa svojim zaključcima, osobama koje su predmet istrage omogućuje da se očituju o pitanjima koja se istražuju. Istražitelj svoje zaključke temelji samo na činjenicama o kojima su se te osobe mogle očitovati.
 6. Tijekom istraga koje se provode u skladu s ovim člankom u cijelosti se poštuje pravo na obranu osoba koje su predmet istrage.
 7. Po dostavi spisa sa svojim zaključcima ESMA-inu Odboru supervizora, istražitelj obavješćuje osobe koje su predmet istrage. Osobe koje su predmet istrage imaju pravo pristupa spisu, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije koje utječu na treće strane.
 8. ESMA na temelju spisa sa zaključcima istražitelja i na zahtjev osoba koje su predmet istrage nakon njihova očitovanja u skladu s člankom 21.b utvrđuje jesu li osobe koje su predmet istrage počinile jednu ili više povreda navedenih u članku 21.a stavku 2. te ako jesu poduzima nadzornu mjeru u skladu s člankom 21.
 9. Istražitelj ne sudjeluje u raspravama ESMA-ina Odbora supervizora niti na koji drugi način intervenira u postupak odlučivanja ESMA-ina Odbora supervizora.
 10. Komisija u skladu s člankom 26. donosi delegirane akte do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu] kojima se određuju postupovna pravila o izvršenju ovlasti za izricanje globe ili periodične novčane kazne, uključujući odredbe o pravu na obranu, odredbe o vremenskom važenju propisa, te o naplati globe ili periodične novčane kazne, kao i rokovi zastare za izricanje i izvršenje globa i periodičnih novčanih kazni.
 11. Ako u obavljanju svojih dužnosti u skladu s ovom Uredbom ESMA ustanovi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje bi mogle upućivati na kazneno djelo, ESMA dostavlja te predmete relevantnim nacionalnim tijelima radi kaznenog progona. Nadalje, ESMA ne izriče globu ili periodičnu novčanu kaznu u slučaju prethodne pravomoćne oslobađajuće ili osuđujuće presude na temelju identičnih ili sličnih činjenica u kaznenim postupcima koja prema nacionalnom pravu ima snagu presuđene stvari.”;
 Članak 22.a
 1. ESMA prije donošenja odluke u skladu s člancima 21., 21.a i 21.b daje osobama koje su predmet postupka priliku za očitovanje o zaključcima koji su o njoj doneseni. ESMA temelji svoje odluke samo na zaključcima o kojima su se osobe koje su predmet postupka mogle očitovati.
 2. Prvi se podstavak ne primjenjuje ako su potrebne hitne mjere u skladu s člankom 21. kako bi se spriječila znatna i neposredna šteta za financijski sustav. ESMA u tom slučaju može donijeti privremenu odluku i dati predmetnim osobama mogućnost da budu saslušane u najkraćem mogućem roku nakon donošenja odluke.
 3. U postupku se u potpunosti poštuje pravo na obranu osoba koje su predmet postupka. Te osobe imaju pravo pristupa ESMA-inu spisu, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije ili ESMA-ine interne pripremne dokumente.”;
 (21)Umeću se sljedeći članci 22.b, 22.c i 22.d:
 „Članak 22.b
 Sud ima punu nadležnost za preispitivanje odluka kojima je ESMA izrekla globu ili periodičnu novčanu kaznu. Sud može poništiti, smanjiti ili povećati izrečenu globu ili periodičnu novčanu kaznu.
 Članak 22.c
 1. ESMA zaračunava naknade upraviteljima kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo u skladu s ovom Uredbom i u skladu s delegiranim aktima donesenima u skladu sa stavkom 3. Te naknade u potpunosti pokrivaju potrebne izdatke ESMA-e povezane s registracijom, izdavanjem odobrenja za rad i nadzorom kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo i upravitelja kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo te nadoknade svih troškova koje nadležna tijela mogu imati u obavljanju zadaća u skladu s ovom Uredbom, a posebno kao rezultat delegiranja zadaća u skladu s člankom 22.d.
 2. Iznos pojedinačne naknade zaračunane određenom upravitelju kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo pokriva sve ESMA-ine administrativne troškove njezinih aktivnosti registracije i kontinuiranog nadzora kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo i upravitelja kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo. Proporcionalan je imovini kojom upravlja dotični kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo ili, ovisno o slučaju, regulatornom kapitalu upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo.
 3. Komisija u skladu s člankom 26. donosi delegirane akte do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu] kojima se određuje vrsta naknada, slučajevi u kojima se zaračunavaju naknade, iznos naknada i način njihova plaćanja.
 Članak 22.d
 1. Kada je to potrebno za pravilno obavljanje nadzorne zadaće, ESMA može u skladu sa smjernicama koje izdaje u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 delegirati određene nadzorne zadaće nadležnom tijelu države članice. Te specifične nadzorne zadaće mogu, posebno, uključivati ovlaštenje za slanje zahtjeva za informacije u skladu s člankom 20.a i za provođenje istraga i izravnih nadzora u skladu s člankom 20.b i člankom 20.c.
 Odstupajući od prvog podstavka, registracije u skladu s člancima 15. i 15.a ne delegiraju se.
 2. Prije delegiranja neke zadaće u skladu sa stavkom 1. ESMA se savjetuje s relevantnim nadležnim tijelom o:
 (a) opsegu zadaće koja se delegira;
 (b) rokovima za obavljanje te zadaće i
 (c) razmjeni potrebnih informacija s ESMA-om.
 3. ESMA nadležnom tijelu nadoknađuje troškove obavljanja delegiranih zadaća u skladu s delegiranim aktom iz članka 22.c stavka 3.
 4. ESMA u primjerenim vremenskim razmacima preispituje svako delegiranje u skladu sa stavkom 1.. Delegiranje se može opozvati u bilo kojem trenutku.
 5. Delegiranje zadaća ne utječe na ESMA-inu odgovornost niti ograničava njezin kapacitet za provedbu i praćenje delegirane aktivnosti.”;
 (22)Članak 26. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 26.
 1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.
 2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 8. stavka 3., članka 22. stavka 10. i članka 22.c stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme od [Ured za publikacije: unijeti datum stupanja na snagu].
 3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 8. stavka 3., članka 22. stavka 10. i članka 22.c stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
 4. Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
 5. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
 6. Delegirani akt donesen na temelju članka 8. stavka 3., članka 22. stavka 10. i članka 22.c stavka 3. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od [dva mjeseca] od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za [dva mjeseca] na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”;
 (23)Članak 27. mijenja se kako slijedi:
 (b)u stavku 1.,
 i. dodaje se točka (n):
 „(n) učinkovitost, proporcionalnost i primjenu globa i periodičnih novčanih kazni koje su predviđene u skladu s ovom Uredbom;”
 ii. dodaje se sljedeća točka (o):
 „(o)
 ocjenu ESMA-ine uloge, njezinih istražnih ovlasti, delegiranja zadaća nadležnim tijelima i učinkovitost poduzetih nadzornih mjera.”;
 (c)(b) u stavku 2. dodaje se sljedeća točka (c):
 „(c) do [Ured za publikacije: unijeti datum 84 mjeseca nakon stupanja na snagu] za točke (n) i (o).”;
 (24)Umeće se sljedeći članak 28.a:
 „Članak 28.a
 1.
 Sve nadležnosti i dužnosti koje se odnose na nadzorne i provedbene aktivnosti u vezi s kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo koje su dodijeljene nadležnim tijelima završavaju [Ured za publikacije: unijeti datum 36 mjeseci nakon stupanja na snagu]. Te nadležnosti i dužnosti na isti datum preuzima ESMA.
 2. Sve spise i radne dokumente koji se odnose na nadzorne i provedbene aktivnosti u vezi s kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo, uključujući sva ispitivanja i provedbene postupke koji su u tijeku, ili njihove ovjerene preslike, preuzima ESMA na datum iz stavka 1.
 Međutim na ESMA-u se ne prenose zahtjevi za registraciju koje su nadležna tijela zaprimila prije [Ured za publikacije: unijeti datum 30 mjeseci nakon stupanja na snagu], a odluku o registraciji ili odbijanju registracije donosi relevantno nadležno tijelo.
 3. Nadležna tijela iz stavka 1. osiguravaju da kvalificirani fondovi za socijalno poduzetništvo u svakom slučaju svu postojeću evidenciju i radne dokumente, ili njihove ovjerene preslike, prenesu na ESMA-u u najkraćem mogućem roku. Ta nadležna tijela pružaju ESMA-i i svu potrebnu pomoć i savjete kako bi se omogućio učinkovit i djelotvoran prijenos i preuzimanje nadzornih i provedbenih aktivnosti u vezi s kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo.
 4. ESMA djeluje kao pravni slijednik nadležnih tijela iz stavka 1. u svim upravnim ili sudskim postupcima koji proizlaze iz nadzornih i provedbenih aktivnosti koje su obavljala ta nadležna tijela u vezi s pitanjima koja su uređena ovom Uredbom.
 5. Sve registracije kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo ili upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo koje je odobrilo nadležno tijelo iz stavka 1. valjane su i nakon prijenosa nadležnosti na ESMA-u.
 ”.
 Članak 6.
 Izmjene Uredbe (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata.
 Uredba (EU) br. 600/2104 mijenja se kako slijedi:
 (25)Članak 1. mijenja se kako slijedi:
 (b)u stavku 1. dodaje se sljedeća točka (g):
 „(g) odobrenje za rad i nadzor pružatelja usluga dostave podataka;”
 (c)u članku 1. umeće se sljedeći stavak 5.a:
 „5 a. Članci 40. i 42. primjenjuju se i na društva za upravljanje subjektima za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) i UCITS-e osnovane kao društva za investicije koji imaju odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2009/65/EZ i na upravitelje alternativnih investicijskih fondova (UAIF-ovi) koji imaju odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2011/61/EU.”;
 (26)Članak 2. stavak 1. mijenja se kako slijedi:
 (b)točke 34., 35. i 36. zamjenjuju se sljedećim:
 „34.
 „ovlašteni sustav objavljivanja” ili „APA” znači osoba koja je na temelju odredbi ove Uredbe ovlaštena pružati usluge objavljivanja izvješća o trgovanju za račun investicijskih društava u skladu s člancima 20. i 21.;
 35. „pružatelj konsolidiranih podataka o trgovanju” ili „CTP” znači osoba koja je ovom Uredbom ovlaštena pružati usluge prikupljanja izvješća o trgovanju financijskim instrumentima navedenim u člancima 6., 7., 10., 12., 13., 20. i 21. od uređenih tržišta, MTP-a, OTP-a i APA-a i konsolidirati ih u kontinuirane elektroničke tijekove podataka o cijeni i volumenu u realnom vremenu po financijskom instrumentu;
 36. „ovlašteni mehanizam izvješćivanja” ili „ARM” znači osoba koja je ovom Uredbom ovlaštena pružati usluge dostavljanja podataka o transakcijama nadležnim tijelima ili ESMA-i za račun investicijskih društava;
 (c)umeće se sljedeća točka 36.a:
 „36.a „pružatelji usluga dostave podataka” znači osobe iz točaka od 34. do 36. i osobe iz članka 27.a stavka (2)];”;
 (27)Članak 22. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 22.
 Pružanje informacija u svrhu transparentnosti i drugih izračuna
 1. Za potrebe izračuna kojima se određuju zahtjevi za transparentnost prije trgovanja i poslije trgovanja i mehanizmi obveze trgovanja iz članaka od 3. do 11., članaka 14. do 21. i članka 32., koji su primjenjivi na financijske instrumente te da bi mogli utvrditi je li investicijsko društvo sistemski internalizator, ESMA i nadležna tijela mogu zahtijevati informacije od:
 (a) mjesta trgovanja;
 (b) APA-e i
 (c) CTP-ova.
 2. Mjesta trgovanja, APA-e i CTP-ovi dovoljno dugo čuvaju potrebne podatke.
 3. ESMA sastavlja nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju sadržaj i učestalost zahtjeva za podatke, format i vremenski okvir u kojem mjesta trgovanja, APA-e i CTP-ovi trebaju odgovoriti na zahtjeve za podatke iz stavka 1., vrstu podataka koje treba pohraniti i minimalno razdoblje tijekom kojeg mjesta trgovanja, APA-e i CTP-ovi moraju čuvati podatke kako bi mogli odgovoriti na zahtjeve za podatke u skladu sa stavkom 2.
 Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu s člancima 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;
 (28)Članak 26. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 26.
 Obveza izvješćivanja o transakcijama
 1.
 Investicijska društva koja izvršavaju transakcije financijskim instrumentima dostavljaju ESMA-i potpune i točne informacije o tim transakcijama što je prije moguće, a najkasnije do kraja sljedećeg radnog dana.
 ESMA nadležnim tijelima stavlja na raspolaganje sve informacije koje su joj dostavljene u skladu s ovim člankom.
 2.
 Obveza utvrđena u stavku 1. odnosi se na:
 (a) financijske instrumente koji su uvršteni za trgovanje ili kojima se trguje na mjestu trgovanja ili za koje je podnesen zahtjev za uvrštenje za trgovanje;
 (b) financijske instrumente čiji je odnosni instrument financijski instrument kojim se trguje na mjestu trgovanja; i
 (c) financijske instrumente čiji je odnosni instrument indeks ili košarica sastavljena od financijskih instrumenata kojima se trguje na mjestu trgovanja.
 Obveza se odnosi na transakcije financijskim instrumentima iz točaka (a) do (c) neovisno o tome izvršavaju li se takve transakcije ili ne izvršavaju na mjestu trgovanja.
 3.
 Izvješća posebno sadržavaju informacije o nazivima i brojevima kupljenih i prodanih financijskih instrumenata, količini, datumima i vremenima izvršenja, cijenama transakcija, identifikacijsku oznaku klijenata za čiji je račun investicijsko društvo izvršilo tu transakciju, identifikacijsku oznaku osoba i računalnih algoritama u investicijskom društvu koji su odgovorni za odluku o ulaganju i izvršenje transakcije, identifikacijsku oznaku pripadajućeg izuzeća na temelju kojeg je provedeno trgovanje, načine identifikacije dotičnog investicijskog društva, te identifikacijsku oznaku kratke prodaje kako je definirana u članku 2. stavku 1. točki (b) Uredbe (EU) br. 236/2012 Europskog parlamenta i Vijeća za dionice i državne dužničke vrijednosne papire obuhvaćene člancima 12., 13. i 17. te Uredbe. Izvješća o transakcijama koje nisu izvršene na mjestu trgovanja sadrže identifikacijsku oznaku vrste transakcija u skladu s mjerama koje se donose u skladu s člankom 20. stavkom 3. točkom (a) i člankom 21. stavkom 5. točkom (a). U izvješćima o robnim izvedenicama navodi se smanjuju li transakcije rizik na objektivno mjerljiv način u skladu s člankom 57. Direktive 2014/65/EU.
 4.
 Investicijska društva koja prenose naloge pri prijenosu tog naloga navode sve informacije navedene u stavcima 1. i 3. Investicijsko društvo umjesto navođenja tih informacija pri prijenosu naloga može o prenesenom nalogu, ako je izvršen, dostaviti informacije kao o transakciji u skladu sa zahtjevima iz stavka 1. U tom slučaju u izvješću o transakciji investicijsko društvo navodi da se ono odnosi na preneseni nalog.
 5.
 Operater na mjestu trgovanja dostavlja informacije o transakcijama instrumentima kojima se trguje na njegovoj platformi koje putem njegova sustava izvršava društvo koje nije predmet ove Uredbe u skladu sa stavcima 1. i 3.
 6.
 Pri dostavljanju informacija o identifikacijskim oznakama klijenata u skladu sa stavcima 3. i 4., investicijska društva upotrebljavaju identifikator pravne osobe uveden radi identifikacije klijenata koji su pravne osobe.
 ESMA, u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010, sastavlja smjernice do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu] kako bi se osiguralo da se primjenom identifikatora pravne osobe u Uniji poštuju međunarodni standardi, posebno oni koje je uveo Odbor za financijsku stabilnost.
 7.
 Izvješća ESMA-i dostavlja samo investicijsko društvo, odobreni mehanizam izvješćivanja koji djeluje u njegovo ime ili mjesto trgovanja putem čijih je sustava transakcija izvršena u skladu sa stavcima 1., 3. i 9.
 Investicijska društva odgovorna su za potpunost, točnost i pravovremeno podnošenje izvješća ESMA-i.
 Odstupajući od te odgovornosti, ako investicijsko društvo dostavlja informacije o tim transakcijama putem odobrenog mehanizma izvješćivanja koji djeluje u njegovo ime ili mjesta trgovanja, investicijsko društvo nije odgovorno za propuste u pogledu potpunosti, točnosti i pravovremenog podnošenja izvješća koji se mogu pripisati odobrenom mehanizmu izvješćivanja ili mjestu trgovanja. U tim slučajevima i podložno članku 66. stavku 4. Direktive 2014/65/EU, odobreni mehanizam izvješćivanja ili mjesto trgovanja snose odgovornost za te propuste.
 Investicijska društva ipak trebaju poduzeti prihvatljive korake radi provjere potpunosti, točnosti i pravovremenosti izvješća o transakcijama koja su podnesena u njihovo ime.
 Matična država članica zahtijeva da mjesto trgovanja, pri izradi izvješća u ime investicijskog društva, ima dobre sigurnosne mehanizme kojima se jamči sigurnost i autentikacija sredstava za prijenos podataka, smanjuje rizik oštećenja podataka i neovlaštenog pristupa te sprečava odavanje informacija neprekidnom zaštitom povjerljivosti podataka. Matična država članica zahtijeva od mjesta trgovanja odgovarajuće resurse i sigurnosne sustave kako bi neprekidno pružao i održavao svoje usluge.
 ESMA može odobriti sustave za uparivanje transakcija trgovanja ili za izvješćivanje, uključujući trgovinske repozitorije registrirane ili priznate u skladu s Glavom VI. Uredbe (EU) br. 648/2012, kao ovlaštene mehanizme izvješćivanja kako bi se izvješća o transakcijama dostavila ESMA-i u skladu sa stavcima 1., 3. i 9.
 Kada se transakcije u skladu s člankom 9. Uredbe (EU) br. 648/2012 dostavljaju trgovinskom repozitoriju koji ima odobrenje za rad kao ovlašteni mehanizam izvješćivanja i kada ta izvješća sadrže informacije utvrđene stavcima 1., 3. i 9. i kada ih trgovinski repozitorij dostave ESMA-i u roku utvrđenom u stavku 1., obveza investicijskog društva utvrđena u stavku 1. smatra se ispunjenom.
 Ako postoje pogreške ili nedostaci u izvješćima o transakcijama, odobreni mehanizam izvješćivanja, investicijsko društvo ili mjesto trgovanja koje izvješćuje o transakcijama ispravlja informacije i podnosi ispravljeno izvješće ESMA-i.
 8.
 Ako se u skladu s člankom 35. stavkom 8. Direktive 2014/65/EU, izvješća predviđena ovim člankom dostavljaju ESMA-i, ona dostavlja informacije nadležnim tijelima matične države članice investicijskog društva, osim ako nadležna tijela matične države članice odluče da ne žele primati te informacije.
 9.
 ESMA sastavlja nacrte regulatornih tehničkih standarda kojima se određuje sljedeće:
 (a) standardi i formati podataka za informacije o kojima se izvješćuje u skladu sa stavcima 1. i 3., uključujući metode i načine izvješćivanja o financijskim transakcijama te oblik i sadržaj takvih izvješća;
 (b) kriteriji za određivanje relevantnog tržišta u skladu sa stavkom 1.;
 (c) referentni podaci o kupljenim ili prodanim financijskim instrumentima, količini, datumu i vremenu izvršenja, cijenama transakcija, identifikacijski podaci o klijentu, identifikacijska oznaka klijenta u čije je ime investicijsko društvo izvršilo tu transakciju, identifikacijska oznaka osoba i računalnih algoritama u investicijskom društvu koji su odgovorni za odluku o ulaganju i izvršenje transakcije, identifikacijsku oznaku pripadajućeg izuzeća na temelju kojeg je provedeno trgovanje, načine identifikacije dotičnog investicijskog društva, način izvršenja transakcije, potrebna polja za podatke za obradu i analizu izvješća o transakciji u skladu sa stavkom 3. i
 (d) identifikacijska oznaka kratkih prodaja dionica i državnih dužničkih vrijednosnih papira iz stavka 3.;
 (e) relevantne kategorije financijskih instrumenata o kojima se izvješćuje u skladu sa stavkom 2.;
 (f) uvjeti pod kojima države članice pripremaju, dodjeljuju i održavaju identifikatore pravne osobe u skladu sa stavkom 6. i uvjeti pod kojima te identifikatore pravne osobe investicijska društva koriste kako bi, u skladu sa stavcima 3., 4. i 5., osigurala identifikaciju klijenata u izvješćima o transakcijama koje trebaju dostaviti prema stavku 1.;
 (g) primjena obveza izvješćivanja o transakcijama na podružnice investicijskih društava;
 (h) što čini transakciju i izvršenje transakcije za potrebe ovog članka;
 (i) kada se smatra da je investicijsko društvo prenijelo nalog za potrebe stavka 4.
 Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 10.
 ESMA do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu] podnosi izvješće Komisiji o funkcioniranju ovog članka, uključujući o njegovoj interakciji s povezanim obvezama izvješćivanja prema Uredbi (EU) br. 648/2012 i o tome omogućuju li sadržaj i format primljenih izvješća o transakcijama koja su dostavljena nadležnim tijelima sveobuhvatno praćenje aktivnosti investicijskih društava u skladu s člankom 24. ove Uredbe. Komisija može poduzeti korake i predložiti promjene. Komisija ESMA-ino izvješće dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.”;
 (29)Članak 27. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 27.
 Obveza dostavljanja referentnih podataka o financijskom instrumentu
 1.
 Kad je riječ o financijskim instrumentima koji su uvršteni za trgovanje na uređenim tržištima ili kojima se trguje na MTP-ovima ili OTP-ovima, mjesta trgovanja dostavljaju ESMA-i identifikacijske referentne podatke za potrebe izvješća o transakcijama u skladu s člankom 26.
 Kad je riječ o drugim instrumentima na koje se odnosi članak 26. stavak 2. kojima se trguje na njihovom sustavu, svaki sistemski internalizator dostavlja ESMA-i referentne podatke o tim financijskim instrumentima.
 Identifikacijski referentni podaci pripremaju se i dostavljaju ESMA-i u elektroničkom i standardiziranom obliku prije nego što započne trgovanje financijskim instrumentom na koje se odnose. Referentni podaci o financijskom instrumentu ažuriraju se kada god dođe do promjene podataka o financijskom instrumentu. ESMA te referentne podatke odmah objavljuje na svojim internetskim stranicama. ESMA nadležnim tijelima bez odgode omogućuje pristup tim referentnim podacima.
 2.
 Da bi se nadležnim tijelima u skladu s člankom 26. omogućilo praćenje aktivnosti investicijskih društava kako bi se osiguralo da djeluju pošteno, korektno, u skladu s pravilima struke i na način koji promiče integritet tržišta, ESMA, nakon savjetovanja s nadležnim tijelima, utvrđuje odgovarajuće aranžmane kako bi osigurala sljedeće:
 (a) ESMA stvarno prima referentne podatke o financijskom instrumentu u skladu sa stavkom 1.;
 (b) kvaliteta primljenih podataka odgovara svrsi izvješćivanja o transakcijama prema članku 26.;
 (c) referentni podaci o financijskom instrumentu primljeni u skladu sa stavkom 1. dostavljaju se učinkovito i bez odgode relevantnim nadležnim tijelima;
 (d) postoje učinkoviti mehanizmi s pomoću kojih ESMA i nadležna tijela rješavaju probleme s dostavom ili kvalitetom podataka.
 3.
 ESMA sastavlja nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuje sljedeće:
 (a) standardi i formati podataka za referentne podatke o financijskom instrumentu u skladu sa stavkom 1., uključujući metode i načine dostavljanja podataka i njihovih ažuriranih verzija ESMA-i te njihovo dostavljanje nadležnim tijelima u skladu sa stavkom 1., te oblik i sadržaj takvih podataka;
 (b) tehničke mjere potrebne za aranžmane koje ESMA i nadležna tijela utvrđuju u skladu sa stavkom 2.
 Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 (30)Umeće se sljedeća glava IV.a:
 „GLAVA IV.a
 USLUGE DOSTAVE PODATAKA
 POGLAVLJE 1.
 Izdavanje odobrenja za rad pružateljima usluga dostave podataka
 Članak 27.a
 Zahtjevi za izdavanje odobrenja za rad
 1. Poslovanje APA-e, CTP-a ili ARM-a kao redovito zanimanje ili djelatnost podliježe prethodnom odobrenju za rad koje izdaje ESMA u skladu s ovom glavom.
 2. Investicijsko društvo ili tržišni operater koji upravlja mjestom trgovanja može pružati i usluge APA-e, CTP-a ili ARM-a, uz ESMA-inu prethodnu potvrdu da investicijsko društvo ili tržišni operater ispunjava zahtjeve iz ove glave. Pružanje tih usluga uključeno je u njihovo odobrenje za rad.
 3. ESMA uspostavlja registar svih pružatelja usluga dostave podataka u Uniji. Registar je javno dostupan i sadržava informacije o uslugama za koje je pružatelj usluga dostave podataka dobio odobrenje za rad i redovito se ažurira.
 Ako ESMA oduzme odobrenje za rad u skladu s člankom 27.d, to se oduzimanje objavljuje u registru pet godina.
 4. Pružatelji usluga dostave podataka svoje usluge pružaju pod nadzorom ESMA-e. ESMA redovito provjerava usklađenost postupanja pružatelja usluga dostave podataka s ovom glavom. ESMA prati ispunjavaju li pružatelji usluga dostave podataka u svakom trenutku uvjete iz prvobitnog odobrenja za rad utvrđene u ovoj glavi.
 Članak 27.b
 Izdavanje odobrenja za rad pružateljima usluga dostave podataka
 1. ESMA izdaje odobrenje za rad pružateljima usluga dostave podataka za potrebe glave IV.a u sljedećim slučajevima:
 (a) pružatelj usluga dostave podataka pravna je osoba s poslovnim nastanom u Uniji i
 (b) pružatelj usluga dostave podataka ispunjava zahtjeve iz glave IV.a.
 2. U odobrenju za rad iz stavka 1. navode se usluge dostavljanja podataka koje pružatelj usluga dostave podataka može pružati. Ako želi proširiti svoje poslovanje na dodatne usluge dostave podataka, pružatelj usluga dostave podataka podnosi ESMA-i zahtjev za proširenje tog odobrenja za rad.
 3. Ovlašteni pružatelj usluga dostave podataka u svakom trenutku ispunjava uvjete za odobrenje za rad iz glave IV.a. Ovlašteni pružatelj usluga dostave podataka bez odgode obavješćuje ESMA-u o svim značajnim promjenama uvjeta za odobrenje za rad.
 4. Odobrenje za rad iz stavka 1. proizvodi učinke i valjano je na cijelom području Unije i pružatelju usluga dostave podataka omogućuje pružanje usluga za koje je dobio odobrenje za rad u cijeloj Uniji.
 Članak 27.c
 Postupci za izdavanje i odbijanje zahtjeva za izdavanje odobrenja za rad
 1. Pružatelj usluga dostave podataka podnosi zahtjev za izdavanje odobrenja u kojem dostavlja sve informacije koje su ESMA-i potrebne da potvrdi da je pružatelj usluga dostave podataka u vrijeme izdavanja prvobitnog odobrenja za rad poduzeo sve potrebne korake kako bi ispunio obveze u skladu s odredbama iz ove glave, uključujući poslovni plan u kojemu se, između ostalog, navode predviđene vrste usluga i organizacijska struktura.
 2. ESMA ocjenjuje potpunost zahtjeva u roku od 20 radnih dana od njegova primitka.
 Ako zahtjev nije potpun, ESMA utvrđuje rok do kojeg pružatelj usluga dostave podataka mora dostaviti dodatne informacije.
 Nakon što ocijeni da je zahtjev potpun, ESMA o tome obavješćuje pružatelja usluga dostave podataka.
 3. ESMA u roku od šest mjeseci od primitka potpunog zahtjeva ocjenjuje usklađenost postupanja pružatelja usluga dostave podataka s ovom glavom i donosi detaljno obrazloženu odluku o izdavanju ili odbijanju zahtjeva za izdavanje odobrenja za rad te u roku od pet radnih dana o tome obavješćuje pružatelja usluga dostave podataka koji je podnio zahtjev.
 4. ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuje:
 (a) informacija koje joj treba dostaviti u skladu sa stavkom 6., uključujući poslovni plan;
 (b) informacije koje sadržavaju obavijesti iz članka 27.b stavka 3.
 Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 8. ESMA izrađuje nacrt provedbenih tehničkih standarda kojima se određuju standardni obrasci, predlošci i postupci za obavješćivanje ili dostavu informacija predviđenih stavkom 2. ovog članka i člankom 27.e stavkom 3.
 Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 Članak 27.d
 Oduzimanje odobrenja za rad
 1. ESMA može oduzeti odobrenje za rad izdano pružatelju usluga dostave podataka ako pružatelj:
 (a) nije započeo s radom u roku od 12 mjeseci, izričito se odrekao odobrenja ili nije pružao usluge tijekom prethodnih šest mjeseci;
 (b) dobio je odobrenje za rad na temelju lažnih izjava ili drugim nezakonitim sredstvima;
 (c) više ne ispunjava uvjete pod kojima mu je izdano odobrenje za rad;
 (d) ozbiljno i sustavno krši odredbe ove Uredbe.
 2. ESMA bez odgode obavješćuje nadležno tijelo u državi članici u kojoj pružatelj usluga dostave podataka ima poslovni nastan o odluci o oduzimanju odobrenja za rad pružatelju usluga dostave podataka.”;
 Članak 27.e
 Zahtjevi za upravljačko tijelo pružatelja usluga dostave podataka
 1. Upravljačko tijelo pružatelja usluga dostave podataka uvijek je dovoljno dobra ugleda, posjeduje dovoljno znanja, vještina i iskustva te posvećuje dovoljno vremena izvršavanju svojih zadaća.
 Upravljačko tijelo posjeduje odgovarajuće zajedničko znanje, vještine i iskustvo te može razumjeti aktivnosti pružatelja usluga dostave podataka. Svaki član upravljačkog tijela djeluje pošteno, savjesno i neovisno kako bi po potrebi djelotvorno osporio odluke viših rukovoditelja i po potrebi nadgledao i pratio donošenje odluka upravljačkog tijela.
 Ako tržišni operater zatraži odobrenje za upravljanje APA-om, CTP-om ili ARM-om u skladu s člankom 27.c, a članovi upravljačkog tijela APA-e, CTP-a ili ARM-a članovi su i upravljačkog tijela uređenog tržišta, smatra se da te osobe ispunjavaju zahtjeve iz prvog podstavka.
 2. Pružatelji usluga dostave podataka obavješćuju ESMA-u o svim članovima upravljačkog tijela i o svim promjenama u članstvu, kao i o informacijama koje su potrebne za procjenu usklađenosti postupanja društva sa stavkom 1.
 3. Upravljačko tijelo pružatelja usluga dostave podataka definira i nadgleda provedbu sustava upravljanja kojima se osigurava učinkovito i razborito upravljanje organizacijom, uključujući razdvajanje dužnosti u organizaciji i sprečavanje sukoba interesa, i to na način kojim se promiču integritet tržišta i interesi klijenata.
 4. ESMA odbija odobrenje za rad ako nije uvjerena da osobe koje će stvarno voditi poslovanje pružatelja usluga dostave podataka imaju dobar ugled ili ako postoje objektivni i očiti razlozi za pretpostavku da predložene izmjene upravljačkog tijela pružatelja predstavljaju prijetnju dobrom i razboritom upravljanju pružatelja, odgovarajućem razmatranju interesa njegovih klijenata i integritetu tržišta.
 5. ESMA do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu] izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda za procjenu primjerenosti članova upravljačkog tijela iz članka 1. uzimajući u obzir različite uloge i funkcije koje obavljaju i potrebu za izbjegavanjem sukoba interesa među članovima APA-e, CTP-a ili ARM-a.
 Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu s člancima 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 Poglavlje 2.
 UVJETI ZA APA-e, CTP-ove i ARM-ove
 Članak 27.f
 Organizacijski zahtjevi za APA-e
 1. APA ima odgovarajuće politike i mehanizme za objavljivanje informacija koje se zahtijevaju člancima 20. i 21. što je moguće bliže stvarnom vremenu, na prihvatljivoj komercijalnoj osnovi. Informacije se besplatno stavljaju na raspolaganje 15 minuta nakon što ih APA objavi. APA učinkovito i dosljedno objavljuje takve informacije na način kojim se osigurava brz pristup informacijama, na nediskriminirajućoj osnovi i u obliku koji olakšava konsolidiranje informacija sa sličnim podacima iz drugih izvora.
 2. Informacije koje APA objavi u skladu sa stavkom 1. uključuju sljedeće pojedinosti:
 (a) identifikator financijskog instrumenta;
 (b) cijenu po kojoj je zaključena transakcija;
 (c) volumen transakcije;
 (d) vrijeme transakcije,
 (e) vrijeme prijave transakcije;
 (f) zapis cijene transakcije;
 (g) oznaku mjesta trgovanja na kojem je transakcija izvršena ili ako je transakcija izvršena putem sistematskog internalizatora oznaku „SI” ili inače oznaku „OTC”;
 (h) po potrebi, pokazatelj da su se na transakciju primjenjivali posebni uvjeti.
 3. APA ima i održava djelotvorne administrativne mjere za sprečavanje sukoba interesa sa svojim klijentima. Posebno, APA koja je i tržišni operater ili investicijsko društvo postupa na nediskriminirajući način sa svim prikupljenim podacima te ima i održava odgovarajuće mehanizme za razdvajanje različitih funkcija poslovanja.
 4. APA ima uspostavljene dobre sigurnosne mehanizme kojima se jamči sigurnost prijenosa podataka, smanjuje rizik oštećenja podataka i neovlaštenog pristupa te sprečava odavanje informacija prije objave. APA održava odgovarajuće resurse i posjeduje sigurnosne sustave kako bi neprekidno pružala i održavala svoje usluge.
 5. APA ima uspostavljene sustave koji djelotvorno provjeravaju jesu li izvješća o trgovanju potpuna, utvrđuju propuste ili očite pogreške te u slučaju takvih pogrešnih izvješća zahtijevaju ponovnu dostavu izvješća.
 6. ESMA sastavlja nacrt regulatornih tehničkih standarda za određivanje zajedničkih formata, podatkovnih standarda i tehničkih mehanizama koji olakšavaju konsolidiranje podataka iz stavka 1.
 Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 7. Komisija se ovlašćuje donijeti delegirane akte u skladu s člankom 50. kojima se određuje što su to razumni uvjeti poslovanja prema kojima se informacije iz stavka 1. ovog članka javno objavljuju.
 8. ESMA sastavlja nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju:
 (a) načini na koje APA može ispuniti zahtjeve u vezi podataka iz stavka 1.;
 (b) sadržaj objavljenih informacija prema stavku 1., uključujući najmanje informacije iz stavka 2. na takav način da se omogući objavljivanje informacija koje se zahtijevaju u skladu s ovim člankom;
 (c) konkretni organizacijski zahtjevi utvrđeni u stavcima 3., 4. i 5.
 Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 Članak 27.g
 Organizacijski zahtjevi za CTP-ove
 1. CTP ima uspostavljene odgovarajuće politike i aranžmane za prikupljanje javno obavljenih informacija u skladu s člancima 6. i 20., njihovo konsolidiranje u kontinuirane elektroničke tijekove podataka te stavljanje tih informacija na raspolaganje javnosti što je moguće bliže stvarnom vremenu, na prihvatljivoj komercijalnoj osnovi.
 Te informacije uključuju najmanje sljedeće pojedinosti:
 (a) identifikator financijskog instrumenta;
 (b) cijena po kojoj je sklopljena transakcija;
 (c) volumen transakcije;
 (d) vrijeme transakcije,
 (e) vrijeme prijave transakcije;
 (f) zapis cijene transakcije;
 (g) oznaka za mjesto trgovanja na kojem je transakcija izvršena ili ako je transakcija izvršena putem sistematskog internalizatora oznaka „SI” ili inače oznaka „OTC”;
 (h) kada je to primjenjivo, činjenicu da je računalni algoritam unutar investicijskog društva odgovoran za odluku investiranja i izvršenje transakcije;
 (i) ako je to primjenjivo, pokazatelja da su se na transakciju primjenjivali posebni uvjeti.
 (j) ako u skladu s člankom 3. stavkom 1. postoji odricanje od obveze objavljivanja informacija u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) ili (b), oznaku kojom se naznačuje kojem od tih odricanja je transakcija bila podložna.
 Informacije se besplatno stavljaju na raspolaganje15 minuta nakon što ih je CTP objavio. CTP učinkovito i dosljedno širi takve informacije na način koji osigurava brz pristup informacijama, na nediskriminirajućoj osnovi i u oblicima koji su lako dostupni i upotrebljivi tržišnim sudionicima.
 2. CTP ima uspostavljene odgovarajuće politike i aranžmane za prikupljanje javno obavljenih informacija u skladu s člancima 10. i 21., njihovo konsolidiranje u kontinuirane elektroničke tijekove podataka te stavljanje tih informacija na raspolaganje javnosti što je moguće bliže stvarnom vremenu, na prihvatljivoj komercijalnoj osnovi, uključujući najmanje sljedeće pojedinosti:
 (a) identifikator ili identifikacijska obilježja financijskog instrumenta;
 (b) cijena po kojoj je sklopljena transakcija;
 (c) volumen transakcije;
 (d) vrijeme transakcije,
 (e) vrijeme prijave transakcije;
 (f) zapis cijene transakcije;
 (g) oznaka za mjesto trgovanja na kojem je transakcija izvršena ili ako je transakcija izvršena putem sistematskog internalizatora oznaka „SI” ili inače oznaka „OTC”;
 (h) po potrebi, pokazatelj da su se na transakciju primjenjivali posebni uvjeti.
 Informacije se besplatno stavljaju na raspolaganje 15 minuta nakon što ih je CTP objavio. CTP učinkovito i dosljedno širi takve informacije na način koji osigurava brz pristup informacijama, na nediskriminirajućoj osnovi i u oblicima koji su lako dostupni i upotrebljivi tržišnim sudionicima.
 3. CTP osigurava da su pruženi podaci konsolidirani od svih uređenih tržišta, MTP-ova, OTP-ova i APA-a i za financijske instrumente utvrđene regulatornim tehničkim standardima na temelju stavka 8. točke (c).
 4. CTP ima i održava djelotvorne administrativne mjere zamišljene za sprečavanje sukoba interesa. Posebno, tržišni operater ili APA, koji također upravljaju konsolidiranim podacima, postupaju na nediskriminirajući način sa svim prikupljenim informacijama te imaju i održavaju odgovarajuće aranžmane za razdvajanje različitih funkcija poslovanja.
 5. CTP ima uspostavljene dobre sigurnosne mehanizme kojima se jamči sigurnost prijenosa informacija te smanjuje rizik oštećenja podataka i neovlaštenog pristupa. APA održava odgovarajuće resurse i posjeduje sigurnosne sustave kako bi neprekidno pružala i održavala svoje usluge.
 ESMA sastavlja nacrt regulatornih tehničkih standarda za određivanje podatkovnih standarda i oblika za informacije koje su za objavu u skladu s člancima 6., 10., 20. i 21., uključujući identifikator financijskih instrumenta, cijenu, količinu, vrijeme, zapis cijene, identifikator mjesta te indikatore za posebne uvjete koji su se primjenjivali na transakciju te tehničke aranžmane koji promiču učinkovito i dosljedno širenje informacija na način koji osigurava da su lako dostupni i upotrebljivi tržišnim sudionicima iz stavaka 1. i 2., uključujući utvrđivanje dodatnih usluga koje bi CTP mogao obavljati i koje poboljšavaju učinkovitost tržišta.
 Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 6. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 89. radi pojašnjavanja što je to razumna komercijalna osnova po kojoj se daje pristup tijekovima podataka iz stavaka 1. i 2. ovog članka.
 7. ESMA sastavlja nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju:
 (a) načini na koje CTP može ispuniti zahtjeve u vezi informacija iz stavaka 1. i 2.;
 (b) sadržaj informacija objavljenih po stavcima 1. i 2.;
 (c) financijski instrumenti čiji se podaci trebaju nalaziti u tijekovima podataka te za nevlasničke instrumente mjesta trgovanja i APA-e koje se mora uključiti;
 (d) drugi načini kojima osigurati da su podaci koje objave različiti CTP-ovi dosljedni i omogućuju sveobuhvatno mapiranje i sustave upućivanja sa sličnim podacima iz drugih izvora te da ih se može grupirati na razini Unije.
 (e) konkretne organizacijske zahtjeve utvrđene u stavcima 4. i 5.
 Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 Članak 27.h
 Organizacijski zahtjevi za ARM-ove
 1. ARM ima uspostavljene odgovarajuće politike i aranžmane za najbrže moguće priopćavanje informacija koje se zahtijevaju na temelju članka 26., a najkasnije do kraja radnog dana koji slijedi danu na koji je obavljena transakcija.
 2. ARM ima i održava djelotvorne administrativne mjere za sprečavanje sukoba interesa sa svojim klijentima. Posebno, ARM koji je također i tržišni operater ili investicijsko društvo postupa na nediskriminirajući način sa svim prikupljenim informacijama te ima i održava odgovarajuće aranžmane za razdvajanje različitih funkcija poslovanja.
 3. ARM ima uspostavljene dobre sigurnosne mehanizme kojima se jamči sigurnost i ovjera prijenosa informacija, smanjuje rizik oštećenja podataka i neovlaštenog pristupa te sprečava odavanje informacija, uz stalnu zaštitu povjerljivosti podataka. ARM održava odgovarajuće resurse i posjeduje sigurnosne sustave kako bi neprekidno pružao i održavao svoje usluge.
 4. ARM ima uspostavljene sustave kojima se djelotvorno provjerava cjelovitost izvješća o transakciji, utvrđuju propusti ili očite pogreške koje su uzrokovala investicijska društva i u slučaju takvih pogrešaka ili propusta dostavljaju pojedinosti o pogrešci ili propustu investicijskom društvu te u slučaju takvih pogrešnih izvješća zahtijevaju ponovnu dostavu izvješća.
 ARM ima uspostavljene sustave koji mu omogućuju otkrivanje vlastitih pogrešaka ili propusta i koji mu omogućuju da ih otkloni te da nadležnom tijelu dostavi ili, ovisno o slučaju, ponovno dostavi točno i potpuno izvješće o transakciji.
 5. ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju:
 (a) načini na koje ARM može ispuniti zahtjeve u vezi s informacijama iz stavka 1. i
 (b) konkretni organizacijski zahtjevi utvrđeni u stavcima 2., 3. i 4.
 Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 (31)Umeće se sljedeća glava VI.a:
 „GLAVA VI.a
 Ovlasti i nadležnost ESMA-e
 POGLAVLJE 1.
 NADLEŽNOST I POSTUPCI
 Članak 38.a
 Izvršavanja ESMA-inih ovlasti
 Ovlasti dodijeljene ESMA-i, ili bilo kojem dužnosniku ESMA-e ili bilo kojoj drugoj osobi koju ESMA ovlasti u skladu s člancima od 38.b do 38.e ne upotrebljavaju se za zahtijevanje otkrivanja informacija ili dokumenata koji podliježu obvezi čuvanja povjerljivosti.
 Članak 38.b
 Zahtjev za informacije
 1. ESMA može na temelju jednostavnog zahtjeva ili odluke zahtijevati od sljedećih osoba da dostave sve informacije koje joj omogućuju obavljanje svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom:
 (a)
 APA-e, CTP-a, ARM-a, investicijskog društva ili tržišnog operatera koji upravlja mjestom trgovanja radi upravljanja uslugama dostave podataka APA-e, CTP-a i ARM-a te osoba koje ih kontroliraju ili koje oni kontroliraju;
 (b) upravitelja osoba iz točke (a);
 (c) revizora i savjetnika osoba iz točke (a);
 2. U svakom jednostavnom zahtjevu za dostavu informacija iz stavka 1. navodi se:
 (a) upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu za taj zahtjev;
 (b) svrha zahtjeva;
 (c) informacije koje se traže;
 (d) rok za dostavu informacija;
 (e) izjava da osoba od koje se traže informacije nije obvezna te informacije dostaviti, ali da u slučaju dobrovoljnog odgovora na zahtjev dostavljene informacije ne smiju biti netočne ili neistinite;
 (f) iznos globe koja se izriče u skladu s člankom 38.e ako su dostavljeni podaci netočni ili neistiniti.
 3. Kada zahtijeva dostavu informacija na temelju odluke iz stavka 1., ESMA navodi:
 (a) upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu za taj zahtjev;
 (b) svrhu zahtjeva;
 (c) informacije koje se traže;
 (d) rok za dostavu informacija;
 (e) periodične novčane kazne predviđene člankom 38.g ako su dostavljeni traženi podaci nepotpuni;
 (f) globu predviđenu člankom 38.f ako su odgovori na postavljena pitanja netočni ili neistiniti;
 (g) pravo na podnošenje žalbe protiv odluke Odboru za žalbe ESMA-e i pravo na preispitivanje te odluke u postupku pred Sudom Europske unije („Sud”) u skladu s člancima 60. i 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 4. Osobe iz stavka 1. ili njihovi predstavnici ili, u slučaju pravnih osoba ili udruženja bez pravne osobnosti, osobe koje su ih zakonom ili njihovim statutom ovlaštene zastupati, dostavljaju tražene informacije. Propisno ovlašteni odvjetnici mogu dostaviti podatke u ime svojih stranaka. Potonji u potpunosti odgovaraju za potpunost, točnost i istinitost informacija.
 5. ESMA bez odgode šalje presliku jednostavnog zahtjeva ili svoje odluke nadležnom tijelu države članice u kojoj osobe iz stavka 1. na koje se odnosi zahtjev za informacijama imaju boravište ili poslovni nastan.
 Članak 38.c
 Opće istrage
 1. Da bi mogla obavljati svoje zadaće iz ove Uredbe, ESMA može provoditi potrebne istrage protiv osoba iz članka 38.b stavka 1. U tu svrhu, dužnosnici i ostale osobe koje ESMA ovlasti mogu:
 (a) pregledavati svu evidenciju, podatke, postupke i ostale materijale važne za obavljanje njihovih zadaća, neovisno o tome na kojem su mediju pohranjeni;
 (b) izraditi ili pribaviti ovjerene preslike ili izvatke iz te evidencije, podataka, postupaka i ostalih materijala;
 (c) pozvati i tražiti od osoba iz članka 38.b stavka 1. ili njihovih predstavnika ili osoblja usmena ili pisana objašnjenja o činjenicama ili dokumente koji se odnose na predmet i svrhu nadzora i zabilježiti odgovore;
 (d) obaviti razgovor sa svakom fizičkom ili pravnom osobom koja pristane na razgovor u cilju prikupljanja informacija koje se odnose na predmet istrage;
 (e) zatražiti evidenciju telefonskih razgovora i prometa podataka.
 2. Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti za potrebe istraga iz stavka 1. izvršavaju svoje ovlasti predočenjem pisanog ovlaštenja u kojem se navodi predmet i svrha istrage. U tom se ovlaštenju navode i periodične novčane kazne predviđene člankom 38.i ako tražena evidencija, podaci, postupci ili drugi materijali ili odgovori na pitanja postavljena osobama iz članka 38.b stavka 1. nisu dostavljeni ili su nepotpuni te globe iz članka 38.h u ako su odgovori na pitanja postavljena osobama iz članka 38.b stavka 1. netočni ili neistiniti.
 3. Osobe iz članka 38.b stavka 1. dužne su se podvrgnuti istragama koje se pokreću na temelju ESMA-ine odluke. U odluci se navode predmet i svrha istrage, periodične novčane kazne predviđene člankom 38.i, pravni lijekovi dostupni u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 te pravo na pokretanje postupka pred Sudom radi preispitivanja odluke.
 4. Pravodobno prije istrage iz stavka 1., ESMA o istrazi i identitetu ovlaštenih osoba obavješćuje nadležno tijelo države članice u kojoj će se istraga provoditi. Na zahtjev ESMA-e dužnosnici predmetnog nadležnog tijela pomažu tim ovlaštenim osobama u obavljanju njihovih dužnosti. Dužnosnici predmetnog nadležnog tijela mogu na zahtjev i sudjelovati u istragama.
 5. Ako je u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom za zahtjev za evidenciju telefonskih razgovora ili prometa podataka iz stavka 1. točke (e) potrebno odobrenje pravosudnog tijela, podnosi se zahtjev za izdavanje tog odobrenja. Zahtjev za takvo odobrenje može se podnijeti i kao mjera predostrožnosti.
 6. Ako nacionalno pravosudno tijelo zaprimi zahtjev za odobrenje ili zahtjev za evidenciju telefonskih razgovora ili prometa podataka iz stavka 1. točke (e), to tijelo provjerava:
 (a) je li odluka ESMA-e iz stavka 3. autentična;
 (b) jesu li sve mjere koje se poduzimaju proporcionalne, a ne proizvoljne ili suvišne.
 Za potrebe točke (b), nacionalno pravosudno tijelo može od ESMA-e zatražiti detaljna obrazloženja, posebno o osnovanosti ESMA-ine sumnje da je došlo do povrede ove Uredbe, ozbiljnosti povrede na koju se sumnja te prirode uključenosti osobe koja je predmet prisilnih mjera. Međutim, nacionalno pravosudno tijelo ne preispituje potrebu za provođenjem istrage niti zahtijeva informacije o ESMA-inu spisu. Zakonitost ESMA-ine odluke preispituje samo Sud u postupku utvrđenom u Uredbi (EU) br. 1095/2010.
 Članak 38.d
 Izravni nadzor
 1. Da bi mogla obavljati svoje zadaće iz ove Uredbe, ESMA može provoditi izravni nadzor u svim poslovnim prostorima osoba iz članka 38.b stavka 1.
 2. Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti za provođenje izravnog nadzora mogu ulaziti u sve poslovne prostore osoba na koje se primjenjuje ESMA-ina odluka o istrazi i imaju sve ovlasti utvrđene u članku 38.b stavku 1. Ovlašteni su i za pečaćenje svih poslovnih prostora te poslovnih knjiga i evidencija tijekom nadzora i u mjeri u kojoj je to potrebno za obavljanje nadzora.
 3. ESMA pravodobno prije nadzora šalje obavijest o nadzoru nadležnom tijelu države članice u kojoj će se nadzor provoditi. Kada je to potrebno za pravilnu provedbu i učinkovitost nadzora, ESMA nakon slanja obavijesti relevantnom nadležnom tijelu može obaviti izravni nadzor bez slanja prethodne obavijesti. Nadzor u skladu s ovim člankom provodi se ako je relevantno tijelo potvrdilo da se ne protivi nadzoru.
 4. Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti za provođenje izravnog nadzora izvršavaju svoje ovlasti uz predočenje pisanog ovlaštenja u kojem se navodi predmet i svrha nadzora te periodične novčane kazne predviđene člankom 38.g ako se predmetne osobe ne podvrgnu nadzoru.
 5. Osobe iz članka 38.b stavka 1. podliježu izravnom nadzoru naloženom ESMA-inom odlukom. U odluci se navode predmet i svrha nadzora, datum njegova početka te periodične novčane kazne predviđene člankom 38.i, pravni lijekovi dostupni u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 te pravo na pokretanje postupka pred Sudom radi preispitivanja odluke.
 6. Dužnosnici nadležnog tijela države članice u kojoj se treba provesti nadzor kao i osobe koje je nadležno tijelo države članice u kojoj se treba provesti nadzor ovlastilo ili imenovalo, na zahtjev ESMA-e aktivno pomažu dužnosnicima i ostalim osobama koje ESMA ovlasti. Dužnosnici nadležnog tijela predmetne države članice mogu i prisustvovati izravnom nadzoru.
 7. ESMA može od nadležnih tijela zatražiti da u njezino ime provedu određene istražne radnje i izravne nadzore predviđene ovim člankom i člankom 38.b stavkom 1.
 8. Kada dužnosnici i ostale osobe u pratnji koje imaju odobrenje ESMA-e ustanove da se određena osoba protivi nadzoru naloženom u skladu s ovim člankom, nadležno tijelo dotične države članice pruža im potrebnu pomoć, i zahtijeva, prema potrebi, pomoć policije ili drugog tijela kaznenog progona, kako bi im se omogućilo provođenje izravnog nadzora.
 9. Ako je u skladu s nacionalnim zakonom za izravni nadzor iz stavka 1. ili za pomoć iz stavka 7. potrebno dobiti odobrenje pravosudnog tijela, podnosi se zahtjev za to odobrenje. Zahtjev za takvo odobrenje može se podnijeti i kao mjera predostrožnosti.
 10. Ako nacionalno pravosudno tijelo zaprimi zahtjev za odobrenje izravnog nadzora iz stavka 1. ili pružanja pomoći iz stavka 7., to tijelo provjerava:
 (a)
 je li odluka ESMA-e iz stavka 4. autentična;
 (b)
 jesu li sve mjere koje se poduzimaju proporcionalne, a ne proizvoljne ili suvišne.
 Za potrebe točke (b), nacionalno pravosudno tijelo može od ESMA-e zatražiti detaljna obrazloženja, posebno o osnovanosti ESMA-ine sumnje da je došlo do povrede ove Uredbe, ozbiljnosti povrede na koju se sumnja te prirode uključenosti osobe koja je predmet prisilnih mjera. Međutim, nacionalno pravosudno tijelo ne preispituje potrebu za provođenjem istrage niti zahtijeva informacije o ESMA-inu spisu. Zakonitost ESMA-ine odluke preispituje samo Sud u postupku utvrđenom u Uredbi (EU) br. 1095/2010.
 Članak 38.e
 Razmjena informacija
 ESMA i nadležna tijela bez odgode međusobno razmjenjuju informacije potrebne za izvršavanje svojih zadaća na temelju ove Uredbe.
 Članak 38.f
 Čuvanje poslovne tajne
 Obveza čuvanja poslovne tajne iz članka 76. Direktive 2014/65/EU odnosi se na ESMA-u i sve osobe koje rade ili su radile za ESMA-u te na sve ostale osobe kojima je ESMA delegirala zadaće, uključujući revizore i stručnjake s kojima je ESMA zaključila ugovor.
 Članak 38.g
 Nadzorne mjere ESMA-e
 1. Ako utvrdi da je osoba iz članka 38.a stavka 1. točke (a) počinila jednu od povreda navedenih u glavi IV.a, ESMA poduzima jednu ili više od sljedećih mjera:
 (a) donosi odluku kojom se od te osobe zahtijeva da prestane s postupanjem koje čini povredu;
 (b) donosi odluku kojom se izriču globe u skladu s člancima 38.h i 38.i;
 (c) objavljuje javnu obavijest.
 2. ESMA pri poduzimanju mjera iz stavka 1. uzima u obzir prirodu i ozbiljnost povrede, vodeći računa o sljedećim kriterijima:
 (a) trajanje i učestalost povrede;
 (b) je li povreda prouzročila ili olakšala financijsko kazneno djelo ili se na neki drugi način može povezati s takvim djelom;
 (c) je li povreda počinjena s namjerom ili iz nemara;
 (d) stupanj odgovornosti osobe odgovorne za povredu;
 (e) financijska snaga osobe odgovorne za povredu na koju upućuje ukupni promet odgovorne pravne osobe ili godišnji dohodak i neto imovina odgovorne fizičke osobe;
 (f) utjecaj povrede na interese ulagatelja;
 (g) značaj ostvarene dobiti, gubitaka koje je osoba odgovorna za povredu izbjegla ili gubitaka koje su zbog povrede pretrpjele treće strane, u mjeri u kojoj ih je moguće utvrditi;
 (h) razina suradnje osobe odgovorne za povredu s ESMA-om, ne dovodeći u pitanje potrebu da se osigura povrat ostvarene dobiti ili gubitaka koje je ta osoba izbjegla;
 (i) prethodne povrede koje je počinila osoba odgovorna za povredu;
 (j) mjere koje je osoba odgovorna za povredu poduzela nakon povrede kako bi spriječila njezino ponavljanje.
 3. ESMA bez odgode obavješćuje osobu odgovornu za povredu o svim mjerama poduzetim u skladu sa stavkom 1. i dostavlja ih nadležnim tijelima države članice i Komisiji. ESMA javno objavljuje sve takve odluke na svojim internetskim stranicama u roku od 10 radnih dana od dana donošenja odluke.
 Javno objavljivanje iz prvog podstavka uključuje sljedeće:
 (a)
 izjavu kojom se potvrđuje pravo osobe odgovorne za povredu na podnošenje žalbe na odluku;
 (b)
 ako je potrebno, izjavu kojom se potvrđuje da je žalba podnesena i da žalba ne odgađa izvršenje odluke;
 (c)
 izjavu kojom se potvrđuje da ESMA-in Odbor za žalbe može odgoditi izvršenje osporene odluke u skladu s člankom 60. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1095/2010
 POGLAVLJE 2.
 ADMINISTRATIVNE SANKCIJE I DRUGE MJERE
 Članak 38.h
 Globe
 1. Ako u skladu s člankom 38.k stavkom 5. utvrdi da je bilo koja osoba s namjerom ili iz nemara počinila povredu navedenu u glavi IV.a, ESMA donosi odluku kojom izriče globu u skladu sa stavkom 2. ovog članka.
 Smatra se da je povreda počinjena s namjerom ako ESMA na temelju objektivnih čimbenika utvrdi da je osoba djelovala s namjerom počinjenja povrede.
 2. Globa iz stavka 1. iznosi najviše 200 000 EUR ili, u državama članicama čija valuta nije euro, odgovarajuću vrijednost u nacionalnoj valuti.
 3. Kada utvrđuje iznos globe u skladu sa stavkom 1., ESMA uzima u obzir kriterije utvrđene u skladu s člankom 38.g stavkom 2.
 Članak 38.i
 Periodične novčane kazne
 1. ESMA odlukom izriče periodične novčane kazne kako bi primorala:
 (a) osobu da prestane s postupanjem koje čini povredu u skladu s odlukom donesenom u skladu s člankom 38.b stavkom 1. točkom (a);
 (b) osobu iz članka 38.b stavka 1.:
 –da dostavi potpune informacije koje su zatražene na temelju odluke u skladu člankom 38.b;
 –da se podvrgne istrazi te posebno da dostavi potpunu evidenciju, podatke, postupke i druge potrebne materijale te da dopuni i ispravi ostale informacije dostavljene tijekom istrage pokrenute odlukom na temelju članka 38.c;
 –da se podvrgne izravnom nadzoru naloženom odlukom donesenom u skladu s člankom 38.d.
 2. Periodična novčana kazna mora biti djelotvorna i proporcionalna. Periodična novčana kazna utvrđuje se za svaki dan kašnjenja.
 3. Neovisno o stavku 2., iznos periodične novčane kazne jednak je 3 % prosječnog dnevnog prometa u prethodnoj poslovnoj godini, a u slučaju fizičkih osoba jednak je 2 % prosječnog dnevnog dohotka u prethodnoj kalendarskoj godini. Iznos se izračunava od datuma naznačenog u odluci kojom se izriče periodična novčana kazna.
 4. Periodična novčana kazna izriče se za maksimalno razdoblje od šest mjeseci nakon datuma obavijesti o ESMA-inoj odluci. ESMA preispituje mjeru nakon isteka tog razdoblja.
 Članak 38.j
 Objavljivanje, priroda, izvršenje i namjena globa i periodičnih novčanih kazni
 1. ESMA javno objavljuje svaku globu i periodičnu novčanu kaznu izrečenu u skladu s člancima 38.h i 38.i, osim ako bi ta javna objava ozbiljno ugrozila financijska tržišta ili prouzročila neproporcionalnu štetu uključenim stranama. Ta objava ne smije sadržavati osobne podatke u smislu Uredbe (EZ) br. 45/2001.
 2. Globe i periodične novčane kazne izrečene u skladu s člancima 38.h i 38.i administrativne su prirode.
 3. Ako odluči da neće izreći globe ili novčane kazne, ESMA o tome obavješćuje Europski parlament, Vijeće, Komisiju i nadležna tijela predmetne države članice te obrazlaže svoju odluku.
 4. Globe i periodične novčane kazne izrečene u skladu s člancima 38.h i 38.i izvršive su.
 5. Izvršenje se uređuje pravilima građanskog postupka koja su na snazi u državi na čijem se državnom području izvršenje provodi.
 6. Iznosi globa i periodičnih novčanih kazni prihod su općeg proračuna Europske unije.
 Članak 38.k
 Postupovna pravila za poduzimanje nadzornih mjera i izricanje globe
 1. Ako pri obavljanju svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom utvrdi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje upućuju na jednu ili više povreda navedenih u glavi IV.a, ESMA interno imenuje neovisnog istražitelja koji provodi istragu o tom predmetu. Imenovani službenik ne sudjeluje niti je sudjelovao izravno ni neizravno u postupku nadzora ili postupku izdavanja odobrenja za rad predmetnom pružatelju usluga dostave podataka i svoje funkcije obavlja neovisno od ESMA-e.
 2. Istražitelj iz stavka 1. istražuje navodne povrede, uzimajući u obzir očitovanja osoba koje su predmet istraga te dostavlja ESMA-i cijeli spis sa svojim zaključcima.
 3. Istražitelj je u svrhu obavljanja svojih zadaća ovlašten zahtijevati informacije u skladu s člankom 38.b i provoditi istrage i izravne nadzore u skladu s člancima 38.c i 38.c.
 4. Istražitelj pri obavljanju svojih zadaća ima pristup svim dokumentima i informacijama koje je ESMA prikupila tijekom svojih aktivnosti nadzora.
 5. Istražitelj po završetku istrage i prije nego što ESMA-i dostavi spis sa svojim zaključcima osobama koje su predmet istrage omogućuje da se očituju o pitanjima koja se istražuju. Istražitelj svoje zaključke temelji samo na činjenicama o kojima su se te osobe mogle očitovati.
 6. Tijekom istraga koje se provode u skladu s ovim člankom u cijelosti se poštuje pravo na obranu predmetnih osoba.
 7. Po dostavi spisa sa svojim zaključcima ESMA-i, istražitelj obavješćuje osobe koje su predmet istrage. Osobe koje su predmet istrage imaju pravo pristupa spisu, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije koje utječu na treće strane.
 8. ESMA na temelju spisa sa zaključcima istražitelja i na zahtjev osoba koje su predmet istrage nakon njihova očitovanja u skladu s člankom 38.l, utvrđuje jesu li osobe koje su predmet istrage počinile jednu ili više povreda navedenih u glavi IV.a te ako jesu poduzima nadzornu mjeru u skladu s člankom 38.m.
 9. Istražitelj ne sudjeluje u raspravama ESMA-e niti na koji drugi način intervenira u ESMA-in postupak odlučivanja.
 10. Komisija u skladu s člankom 50. donosi delegirane akte do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu] kojima se određuju postupovna pravila o izvršenju ovlasti za izricanje globe ili periodične novčane kazne, uključujući odredbe o pravu na obranu, odredbe o vremenskom važenju propisa te o naplati globe ili periodične novčane kazne, kao i rokovi zastare za izricanje i izvršenje globa i periodičnih novčanih kazni.
 11. Ako u obavljanju svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom ustanovi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje bi mogle upućivati na kazneno djelo, ESMA te predmete prosljeđuje relevantnim nacionalnim tijelima radi kaznenog progona. Nadalje, ESMA ne izriče globu ili periodičnu novčanu kaznu u slučaju prethodne pravomoćne oslobađajuće ili osuđujuće presude na temelju identičnih ili sličnih činjenica u kaznenim postupcima koja prema nacionalnom pravu ima snagu presuđene stvari.
 Članak 38.l
 Saslušanje relevantnih osoba
 1. Prije donošenja odluke u skladu s člancima 38.g, 38.h i 38.i ESMA omogućuje osobama koje su predmet postupka da se očituju o zaključcima koji su o njoj doneseni. ESMA temelji svoje odluke samo na zaključcima o kojima su se osobe koje su predmet postupka mogle očitovati.
 Prvi se podstavak ne primjenjuje ako su potrebne hitne mjere kako bi se spriječila znatna i neposredna šteta za financijski sustav. ESMA u tom slučaju može donijeti privremenu odluku i dati predmetnim osobama mogućnost da budu saslušane u najkraćem mogućem roku nakon donošenja odluke.
 2. U postupku se u potpunosti poštuje pravo na obranu osoba koje su predmet istrage. Te osobe imaju pravo pristupa ESMA-inu spisu, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije ili ESMA-ine interne pripremne dokumente.
 Članak 38.m
 Preispitivanje u postupku pred Sudom
 Sud ima punu nadležnost za preispitivanje odluka kojima je ESMA izrekla globu ili periodičnu novčanu kaznu. Sud može poništiti, smanjiti ili povećati izrečenu globu ili periodičnu novčanu kaznu.
 Članak 38.n
 Naknade za izdavanje odobrenja za rad i nadzor
 1. ESMA zaračunava naknade pružateljima usluga dostave podataka u skladu s ovom Uredbom i u skladu s delegiranim aktima donesenim u skladu sa stavkom 3. Te naknade u potpunosti pokrivaju potrebne izdatke ESMA-e povezane s odobravanjem i nadzorom pružatelja usluga dostave podataka i nadoknadom svih troškova koje nadležna tijela mogu imati u obavljanju zadaća u skladu s ovom Uredbom, a posebno kao rezultat delegiranja zadaća u skladu s člankom 38.o.
 2. Iznos pojedinačne naknade zaračunane određenom pružatelja usluga dostave podataka pokriva sve ESMA-ine administrativne troškove njezinih aktivnosti koje se odnose na prospekt, uključujući i njegove dopune, predmetnog izdavatelja, ponuditelja ili osobe koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu. Iznos je proporcionalan prometu izdavatelja, ponuditelja ili osobe koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu.
 3. Komisija u skladu s člankom 50. donosi delegirani akt do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu] kojim se određuje vrsta naknada, slučajevi u kojima se zaračunavaju naknade, iznos naknada i način njihova plaćanja.”
 Članak 38.o
 ESMA-ino delegiranje zadaća nadležnim tijelima
 1. Kada je to potrebno za pravilno obavljanje nadzorne zadaće, ESMA može u skladu sa smjernicama koje izdaje ESMA u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 delegirati određene nadzorne zadaće nadležnom tijelu države članice. Te specifične nadzorne zadaće mogu, posebno, uključivati ovlaštenje za slanje zahtjeva za informacije u skladu s člankom 38.b i za provođenje istraga i izravnih nadzora u skladu s člancima 38.c i 38.d.
 2. Prije delegiranja neke zadaće ESMA se savjetuje s relevantnim nadležnim tijelom o:
 (a) opsegu zadaće koja se delegira;
 (b) rokovima za obavljanje te zadaće; i
 (c) razmjeni potrebnih informacija s ESMA-om.
 3. U skladu s uredbom o naknadama koju je donijela Komisija u skladu s člankom 38.n stavkom 3., ESMA nadležnom tijelu nadoknađuje troškove obavljanja delegiranih zadaća.
 4. ESMA u primjerenim vremenskim razmacima preispituje odluku iz stavka 1. Delegiranje se može povući u bilo kojem trenutku.
 (32)5. Delegiranje zadaća ne utječe na ESMA-inu odgovornost i niti ograničava njezin kapacitet za provedbu i praćenje delegirane aktivnosti.”; Članak 50. mijenja se kako slijedi:
 (b)
 stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 1. stavka 9., članka 2. stavka 2., članka 13. stavka 2., članka 15. stavka 5., članka 17. stavka 3., članka 19. stavaka 2. i 3., članka 27.c, članka 31. stavka 4., članka 40. stavka 8., članka 41. stavka 8., članka 42. stavka 7., članka 45. stavka 10. i članka 52. stavaka 10. i 12. dodjeljuje se na neodređeno vrijeme počevši od 2. srpnja 2014.”;
 (c)
 U stavku 3. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:
 Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 1. stavka 9., članka 2. stavka 2., članka 13. stavka 2., članka 15. stavka 5., članka 17. stavka 3., članka 19. stavaka 2. i 3., članka 27.c, članka 31. stavka 4., članka 40. stavka 8., članka 41. stavka 8., članka 42. stavka 7., članka 45. stavka 10. i članka 52. stavaka 10. i 12.”;
 (d)U stavku 5. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:
 „Delegirani akt donesen na temelju članka 1. stavka 9., članka 2. stavka 2., članka 13. stavka 2., članka 15. stavka 5., članka 17. stavka 3., članka 19. stavaka 2. i 3., članka 27.c, članka 31. stavka 4., članka 40. stavka 8., članka 41. stavka 8., članka 42. stavka 7., članka 45. stavka 10. i članka 52. stavaka 10. ili 12. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od tri mjeseca od datuma priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore.”;
 (33)U članku 52. dodaju se sljedeći stavci 13. i 14.:
 „13.
 Komisija, nakon savjetovanja s ESMA-om, Europskom parlamentu i Vijeću predstavlja izvješća o funkcioniranju konsolidiranih podataka uspostavljenih u skladu s glavom IV.a. Izvješće koje se odnosi na članaka 27.d stavak 1. predstavlja se do 3. rujna 2019. Izvješće koje se odnosi na članak 27.d stavak 2. predstavlja se do 3. rujna 2021.
 U izvješću iz prvog podstavka ocjenjuje se funkcioniranje konsolidiranih podataka prema sljedećim kriterijima:
 (a)
 dostupnost i pravovremenost informacija nakon trgovanja u konsolidiranom formatu koji obuhvaća sve transakcije, bez obzira jesu li ili nisu izvršene na mjestima trgovanja;
 (b)
 dostupnost i pravovremenost potpunih i djelomičnih informacija nakon trgovanja koje su visoke kvalitete, u formatima koji su lako dostupni i upotrebljivi sudionicima tržišta i dostupni na prihvatljivoj komercijalnoj osnovi.
 Ako zaključi da CTP-ovi nisu dostavili informacije u skladu s kriterijima utvrđenim u drugom podstavku, Komisija svojem izvješću prilaže zahtjev da ESMA pokrene pregovarački postupak javne nabave za odabir poslovnog subjekta za upravljanje konsolidiranim podacima. ESMA pokreće postupak nakon zaprimanja Komisijina zahtjeva u skladu s uvjetima iz tog zahtjeva i s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (**).
 14.
 Ako se pokrene postupak iz stavka 13., Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 50. o mjerama kojima se:
 (a)
 određuje trajanje ugovora poslovnog subjekta za upravljanje konsolidiranim podacima te postupak i uvjeti za obnavljanje ugovora i pokretanje novog postupka javne nabave;
 (b)
 osigurava da poslovni subjekt za upravljanje konsolidiranim podacima to radi na isključivoj osnovi te da nijedan drugi subjekt ne dobije odobrenje za rad kao CTP u skladu s člankom 27.a;
 (c)
 ESMA ovlašćuje da osigura da poslovni subjekt za upravljanje konsolidiranim podacima odabran u postupku javne nabave poštuje uvjete natječaja;
 (d)
 osigurava da su informacije nakon trgovanja koje pruža poslovni subjekt za upravljanje konsolidiranim podacima visoke kvalitete, u formatima koji su lako dostupni i upotrebljivi sudionicima tržišta te da su u konsolidiranom formatu kojim je obuhvaćeno cijelo tržište;
 (e)
 osigurava da se informacije nakon trgovanja dostavljaju na prihvatljivoj komercijalnoj osnovi, na konsolidiranoj i nekonsolidiranoj osnovi, te da ispunjavaju potrebe korisnika tih informacija u cijeloj Uniji;
 (f)
 osigurava da mjesto trgovanja i APA-e poslovnom subjektu koji upravlja konsolidiranim podacima odabranom u ESMA-inu postupku javne nabave osiguravaju dostupnost svojih podataka o trgovanju po prihvatljivoj cijeni;
 (g)
 određuju aranžmani koji se primjenjuju ako poslovni subjekt koji upravlja konsolidiranim podacima odabran u postupku javne nabave ne ispunjava uvjete natječaja;
 (h)
 određuju aranžmani prema kojima CTP-ovi koji su odobrenje za rad dobili u skladu člankom 27.a mogu nastaviti upravljati konsolidiranim podacima ako ovlaštenje predviđeno u točki (b) ovog stavka nije iskorišteno ili ako u postupku javne nabave nije odabran poslovni subjekt, sve do zaključenja novog postupka javne nabave i odabira poslovnog subjekta za upravljanje konsolidiranim podacima.
 *
 Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).
 **
 Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.)
 (34)Umeću se sljedeći članci 54.a i 54.b:
 „Članak 54.a
 Prijelazne mjere koje se odnose na ESMA-u
 1. Sve nadležnosti i zadaće koje se odnose na nadzorne i provedbene aktivnosti u vezi s pružateljima usluga dostave podataka iz članka 67. Direktive 2014/65/EU koje su dodijeljene nadležnim tijelima prestaju [Ured za publikacije: unijeti datum 36 mjeseca nakon stupanja na snagu]. Te nadležnosti i zadaće na isti datum preuzima ESMA.
 2. Sve spise i radne dokumente koji se odnose na nadzorne i provedbene aktivnosti u vezi s pružateljima usluga dostave podataka, uključujući sva ispitivanja i provedbene postupke koji su u tijeku, ili njihove ovjerene preslike, preuzima ESMA na datum iz stavka 1.
 Međutim, na ESMA-u se ne prenose zahtjevi za odobrenje za rad koje su nadležna tijela zaprimila prije [Ured za publikacije: unijeti datum 30 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu], a odluku o registraciji ili odbijanju registracije donosi relevantno nadležno tijelo.
 3. Nadležna tijela iz stavka 1. osiguravaju da pružatelji usluga dostave podataka u svakom slučaju svu postojeću evidenciju i radnu dokumentu, ili njihove ovjerene preslike, prenesu na ESMA-u u najkraćem mogućem roku. Ta nadležna tijela pružaju ESMA-i i svu potrebnu pomoć i savjete kako bi se omogućio učinkovit i djelotvoran prijenos i preuzimanje nadzornih i provedbenih aktivnosti u vezi s pružateljima usluga dostave podataka.
 4. ESMA djeluje kao pravni slijednik nadležnih tijela iz stavka 1. u svim upravnim ili sudskim postupcima koji proizlaze iz nadzornih i provedbenih aktivnosti koje su obavljala ta nadležna tijela u vezi s pitanjima koja su uređena ovom Uredbom.
 5. Sva odobrenja za rad pružateljima usluga dostave podataka koje je izdalo nadležno tijelo iz stavka 1. valjana su i nakon prijenosa nadležnosti na ESMA-u.
 Članak 54.b
 Odnosi s revizorima
 1.
 Svaka osoba ovlaštena u smislu Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*), koja u pružatelju usluga dostave podataka obavlja zadaće iz članka 34. Direktive 2013/34/EU ili iz članka 73. Direktive 2009/65/EZ ili bilo koje zakonom propisane zadaće, dužna je bez odgode prijaviti ESMA-i sve činjenice ili odluke koje se odnose na to poduzeće o kojima je stekla saznanja tijekom obavljanja te zadaće i koje:
 (a)
 čine materijalnu povredu odredbi zakona i drugih propisa koji uređuju uvjete za izdavanje odobrenja za rad, odnosno kojima se posebno uređuje poslovanje pružatelju usluga dostave podataka;
 (b)
 utječu na trajno poslovanje pružatelja usluga dostave podataka;
 (c)
 dovode do odbijanja potvrđivanja financijskih izvještaja ili do izražavanja mišljenja s rezervom.
 Ta je osoba, nadalje, dužna prijaviti sve činjenice ili odluke o kojima je stekla saznanja tijekom obavljanja zadaća iz prvog podstavka u nekom poduzeću koje je usko povezano s pružateljem usluga dostave podataka u kojem obavlja tu zadaću.
 2.
 Kada osobe ovlaštene u smislu Direktive 2006/43/EZ u dobroj vjeri nadležnim tijelima dostave činjenice i odluke iz stavka 1., to ne čini povredu ugovornog ili zakonskog ograničenja o objavljivanju informacija i te osobe ne snose odgovornost bilo koje vrste.
 *
 Direktiva 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja, kojom se mijenjaju direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ i stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 84/253/EEZ (SL L 157, 9.6.2006., str. 87).
 Članak 7.
 Izmjene Uredbe (EU) br. 2015/760 o europskim fondovima za dugoročna ulaganja
 Uredba (EU) 2015/760 mijenja se kako slijedi:
 (1)Članak 2. mijenja se kako slijedi:
 (b)točka 10. zamjenjuje se sljedećim:
 „10.
 „nadležno tijelo” znači svako nadležno tijelo iz članka 4. stavka 1. točaka (f) i (h) Direktive 2011/61/EU;”;
 (c)točka 11. briše se;
 (2)U članku 3. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „3.
 ESMA vodi središnji javni registar svih ELTIF-a kojima je izdano odobrenje za rad na temelju ove Uredbe i svih upravitelja ELTIF-a. Registar je dostupan u elektroničkom obliku.”;
 (3)Članak 5. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. mijenja se kako slijedi:
 i.prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Zahtjev za odobrenje za rad ELTIF-a podnosi se ESMA-i.”;
 ii.u drugom podstavku dodaje se sljedeća točka (e):
 „(e)
 popis država članica u kojima se namjerava trgovati ELTIF-om.”;
 iii.treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „ESMA može zatražiti pojašnjenje i informacije u vezi s dokumentacijom i informacijama dostavljenima na temelju drugog podstavka.”;
 (c)stavak 2. mijenja se kako slijedi:
 i.prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Samo UAIF u EU-u s odobrenjem za rad na temelju Direktive 2011/61/EU može ESMA-i podnijeti zahtjev za odobrenje za upravljanje ELTIF-om za koji je zahtjev za odobrenje za rad podnesen u skladu sa stavkom 1.”;
 ii.zadnji podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „ESMA može od nadležnog tijela UAIF-a u EU-u zatražiti pojašnjenje i informacije o dokumentaciji iz drugog podstavka ili potvrdu primjenjuje li se na ELTIF-e odobrenje za rad koje je UAIF-u u EU-u izdano za upravljanje AIF-ima. Nadležno tijelo UAIF-a u EU-u dostavlja odgovor u roku od 10 radnih dana od datuma kada je zaprimilo zahtjev koji je podnijela ESMA.”;
 (d)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4.
 O svakoj naknadnoj promjeni dokumentacije iz stavaka 1. i 2. odmah se obavješćuje ESMA.”;
 (e)stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
 „5.
 Odstupajući od stavaka od 1. do 3., AIF u EU-u čiji pravni oblik dopušta unutarnje upravljanje i čije upravljačko tijelo odluči da neće imenovati vanjskog UAIF-a, istodobno podnosi ESMA-i zahtjev za odobrenje za rad ELTIF-a u skladu s ovom Uredbom te zahtjev za odobrenje za rad kao UAIF u skladu s Direktivom 2011/61/EU.
 Zahtjev za odobrenje za rad ELTIF-a s unutarnjim upravljanjem obuhvaća sljedeće:
 (a)
 pravila fonda ili dokumente o osnivanju;
 (b)
 podatke o depozitaru;
 (c)
 opis informacija koje se stavljaju na raspolaganje ulagateljima, uključujući popis mehanizama za rješavanje pritužbi koje podnesu mali ulagatelji;
 (e)
 popis država članica u kojima se namjerava trgovati ELTIF-om;
 (f)
 informacije iz članka 7. stavka 2. točaka od (a) do (e) Direktive 2011/61/EU.
 ESMA obavješćuje AIF u EU-u o tome jesu li izdana odobrenja za rad iz prvog podstavka u roku od tri mjeseca od datuma podnošenja potpunog zahtjeva.”;
 (f)Dodaju se sljedeći stavci 6. i 7.:
 „6. ESMA bez odgode obavješćuje nadležna tijela država članica u kojima se namjerava trgovati ELTIF-om o odobrenjima za rad izdanima na temelju članka 6. u skladu s člankom 31. stavkom 2.
 7. Obavijest iz stavka 6. sadržava sljedeće informacije:
 (a)
 podatke o upravitelju ELTIF-a, o ELTIF-u i o državi članici u kojoj ELTIF ima registrirani ured ili sjedište;
 (b)
 pravila ili dokumente o osnivanju ELTIF-a;
 (c)
 podatke o depozitaru ELTIF-a;
 (d)
 opis informacija koje se trebaju staviti na raspolaganje ulagateljima;
 (e)
 opis mehanizama za rješavanje pritužbi malih ulagatelja;
 (f)
 prospekt i po potrebi dokument s ključnim informacijama iz Uredbe (EU) br. 1286/2014;
 (g)
 informacije o sustavima iz članka 26.”;
 (4)Članak 6. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavci od 1. do 3. zamjenjuju se sljedećim:
 „1.
 AIF-u u EU-u izdaje se odobrenje za rad ELTIF-a samo ako je ESMA:
 (a)
 utvrdila da AIF u EU-u može ispuniti sve zahtjeve iz ove Uredbe;
 (b)
 odobrila zahtjev UAIF-a u EU-u, koji ima odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2011/61/EU, za upravljanje ELTIF-om, odobrila pravila fonda ili dokumente o osnivanju te izbor depozitara.
 2.
 Ako AIF u EU-u podnese zahtjev na temelju članka 5. stavka 5. ove Uredbe, ESMA AIF-u u EU-u izdaje odobrenje za rad ELTIF-a samo ako je:
 (a)
 utvrdila da je AIF u EU-u usklađen s ovom Uredbom;
 (b)
 utvrdila da AIF u EU-u poštuje zahtjeve iz Direktive 2011/61/EU;
 (c)
 odobrila pravila fonda ili dokumente o osnivanju te izbor depozitara.
 3.
 ESMA može odbiti odobriti zahtjev UAIF-a u EU-u za upravljanje ELTIF-om samo ako UAIF u EU-u:
 (a)
 nije usklađen s ovom Uredbom;
 (b)
 nije usklađen s Direktivom 2011/61/EU u pogledu ELTIF-a kojim namjerava upravljati;
 (c)
 nema odobrenje nadležnog tijela upravitelja UAIF-a u EU-u da upravlja AIF-ima koji slijede strategije ulaganja one vrste koja je obuhvaćena ovom Uredbom;
 (d)
 nije dostavio dokumentaciju iz članka 5. stavka 2. ni pojašnjenje ili informacije koje se zahtijevaju u skladu s tim.
 Prije nego što odbije zahtjev, ESMA se savjetuje s nadležnim tijelom UAIF-a u EU-u.”.
 (c)briše se stavak 4.;
 (d)stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
 „5.
 ESMA priopćuje AIF-u u EU-u razlog zbog kojeg je odbila izdati odobrenje za rad ELTIF-a.”;
 (e)stavci 6. i 7. brišu se;
 (5)Umeće se sljedeći članak 6.a:
 „Članak 6.a
 Oduzimanje odobrenja za rad
 1. Ne dovodeći u pitanje članak 35. ESMA oduzima odobrenje za rad ELTIF-a ako upravitelj ELTIF-a ispunjava bilo koji od sljedećih uvjeta:
 (a)
 upravitelj se izričito odrekao odobrenja za rad ili nije upotrijebio odobrenje za rad u roku od šest mjeseci od izdavanja tog odobrenja;
 (b)
 upravitelj je dobio odobrenje za rad na temelju lažnih navoda ili na drugi nezakonit način;
 (c)
 ELTIF više ne ispunjava uvjete u skladu s kojima mu je izdano odobrenje za rad.
 2. Oduzimanje odobrenja za rad odmah proizvodi pravni učinak u cijeloj Uniji.”;
 (6)U članku 7. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „3.
 Upravitelj ELTIF-a dužan je osigurati usklađenost s ovom Uredbom i s relevantnim zahtjevima iz Direktive 2011/61/EU koji se odnose na ELTIF. Upravitelj ELTIF-a odgovara i za sve gubitke ili štetu koji proizlaze iz neusklađenosti s ovom Uredbom.”;
 (7)U članku 17. stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Pri određivanju datuma iz prvog podstavka točke (a) uzimaju se u obzir posebnosti i obilježja imovine koju ELTIF ulaže, te on ne smije biti kasniji od pet godina od datuma izdavanja odobrenja za rad ELTIF-a ili od datuma koji odgovara polovini trajanja ELTIF-a kako je utvrđeno u skladu s člankom 18. stavkom 3., ovisno o tome što je ranije. Po primitku propisno obrazloženog plana ulaganja ESMA može, u iznimnim okolnostima, odobriti produženje tog roka, ali najduže na jednu dodatnu godinu.”;
 (8)U članku 18. stavku 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
 „(b)
 u vrijeme izdavanja odobrenja za rad i tijekom trajanja ELTIF-a upravitelj ELTIF-a može ESMA-i dokazati da se primjenjuju odgovarajući sustav upravljanja likvidnošću i učinkoviti postupci za praćenje likvidnosnog rizika ELTIF-a koji su usklađeni s dugoročnom strategijom ulaganja ELTIF-a i predloženom politikom otkupa;”;
 (9)U članku 21. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1.
 ELTIF donosi raspored po stavkama za pravilno raspolaganje svojom imovinom kako bi otkupio udjele ili dionice ulagatelja po isteku trajanja ELTIF-a i o tome obavješćuje ESMA-u najkasnije jednu godinu prije datuma isteka trajanja ELTIF-a.”;
 (10)U članku 23. stavku 3. točka (f) zamjenjuje se sljedećim:
 „(f)
 sve ostale informacije koje ESMA smatra relevantnima za potrebe stavka 2.”;
 (11)U članku 24. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1.
 ELTIF šalje ESMA-i svoj prospekt i sve njegove izmjene, kao i svoje godišnje izvješće. ELTIF na zahtjev dostavlja tu dokumentaciju nadležnom tijelu upravitelja ELTIF-a. ELTIF tu dokumentaciju dostavlja u roku koji odrede ESMA i nadležno tijelo upravitelja ELTIF-a.”;
 (12)U članku 28. dodaje se stavak 3.;
 „3.
 Komisija u skladu s člankom 36.a donosi delegirane akte do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon datuma stupanja na snagu] kojima se određuje unutarnji postupak procjene primjerenosti ELTIF-a za nuđenje malim ulagateljima iz stavka 1., osiguravajući usklađenost s odredbama u pogledu procjene primjerenosti i prikladnosti predviđene člankom 25. Direktive 2014/65/EU*.
 ___________________________________
 * Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).”;
 (13)Članci 31., 32., 33. i 34. zamjenjuju se sljedećim:
 „Članak 31.
 Trgovanje udjelima ili dionicama ELTIF-a
 Odmah nakon što ESMA upravitelja ELTIF-a obavijesti o obavijesti iz članka 5. stavka 6., upravitelj ELTIF-a smije nuditi udjele ili dionice tog ELTIF-a.
 Članak 32.
 Nadzor koji provodi ESMA
 1.
 ESMA osigurava kontinuiranu primjenu ove Uredbe.
 2.
 ESMA nadzire usklađenost s pravilima ili dokumentima o osnivanju ELTIF-a te s obvezama utvrđenima u prospektu, koji moraju biti u skladu s ovom Uredbom.
 3.
 U obavljanju zadaća koje su joj dodijeljene ovom Uredbom, i s ciljem osiguravanja visokih standarda nadzora, ESMA primjenjuje relevantno pravo Unije, a kada se ono sastoji od direktiva, primjenjuje nacionalno zakonodavstvo kojim su te direktive prenesene.
 4.
 Nadležna tijela nadziru subjekte za zajednička ulaganja koji imaju poslovni nastan ili kojima se trguje na njihovu području kako bi se uvjerila da ne koriste oznaku ELTIF-a ili se ne predstavljaju kao ELTIF, osim ako imaju odobrenje za rad u skladu s ovom Uredbom.
 Ako nadležno tijelo smatra da se subjekt za zajednička ulaganja koristi oznakom „ELTIF” ili se predstavlja kao ELTIF iako mu u skladu s ovom Uredbom nije izdano odobrenje za rad, ono o tome odmah obavješćuje ESMA-u.
 Članak 33.
 Izvršavanje ovlasti iz članaka 34., 34.a i 34.b
 Ovlasti dodijeljene ESMA-i, bilo kojem dužnosniku ESMA-e ili bilo kojoj drugoj osobi koju ESMA ovlasti u skladu s člancima 34., 34.a i 34.b ne upotrebljavaju se za zahtijevanje otkrivanja informacija ili dokumenata koji podliježu obvezi čuvanja povjerljivosti.
 Članak 34.
 Zahtjevi za dostavu informacija
 1.
 ESMA može na temelju jednostavnog zahtjeva ili odluke zahtijevati od sljedećih osoba da dostave sve informacije koje su joj potrebne za obavljanje njezinih dužnosti u skladu s ovom Uredbom:
 (a)
 upravitelja ELTIF-a;
 (b)
 osoba uključenih u upravljanje ELTIF-om;
 (c)
 trećih strana kojima je upravitelj ELTIF-a delegirao funkcije:
 (d)
 osoba koje su na neki drugi način blisko i bitno povezane s upravljanjem ELTIF-ima.
 2.
 U svakom jednostavnom zahtjevu za dostavu informacija iz stavka 1. navodi se:
 (a)
 upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu za taj zahtjev;
 (b)
 svrha zahtjeva;
 (c)
 informacije koje se traže;
 (d)
 rok za dostavu informacija;
 (e)
 izjava da osoba od koje se traže informacije nije obvezna te informacije dostaviti, ali da u slučaju dobrovoljnog odgovora na zahtjev dostavljene informacije ne smiju biti netočne ili neistinite;
 (f)
 iznos globe koja se izriče u skladu s člankom 35.a ako su dostavljene informacije netočne ili neistinite.
 3.
 Kada zahtijeva dostavu informacija u skladu sa stavkom 1. na temelju odluke, ESMA navodi:
 (a)
 upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu za taj zahtjev;
 (b)
 svrhu zahtjeva;
 (c)
 informacije koje se traže;
 (d)
 rok za dostavu informacija;
 (e)
 periodične novčane kazne predviđene člankom 35.b ako su dostavljene tražene informacije nepotpune;
 (f)
 globu predviđenu člankom 35.a stavkom 3. u vezi s člankom 35.a stavkom 2. točkom (n) ako su odgovori na postavljena pitanja netočni ili neistiniti;
 (g)
 pravo na podnošenje žalbe protiv odluke Odboru za žalbe i pravo na preispitivanje te odluke u postupku pred Sudom Europske unije u skladu s člancima 60. i 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 4.
 Osobe iz stavka 1. ili njihovi predstavnici te, u slučaju pravnih osoba ili udruženja bez pravne osobnosti, osobe koje su ih zakonom ili njihovim statutom ovlaštene zastupati, dostavljaju tražene informacije. Propisno ovlašteni odvjetnici mogu dostaviti informacije u ime svojih stranaka. Potonji u cijelosti odgovaraju za potpunost, točnost i istinitost informacija.
 5.
 ESMA bez odgode šalje presliku jednostavnog zahtjeva ili svoje odluke nadležnom tijelu države članice u kojoj osobe iz stavka 1. na koje se zahtjev za informacije odnosi imaju boravište ili poslovni nastan.”;
 (14)Umeću se sljedeći članci 34.a, 34.b, 34.c i 34.d:
 „Članak 34.a
 Opće istrage
 1.
 Da bi mogla obavljati svoje dužnosti iz ove Uredbe, ESMA može provoditi sve potrebne istrage protiv osoba iz članka 34. stavka 1. U tu svrhu dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ona ovlasti mogu:
 (a)
 pregledavati svu evidenciju, podatke, postupke i ostale materijale važne za obavljanje svojih zadaća, neovisno o tome na kojem su mediju pohranjeni;
 (b)
 izraditi ili pribaviti ovjerene preslike ili izvatke iz te evidencije, podataka, postupaka i ostalih materijala;
 (c)
 pozvati i tražiti od osoba iz članka 34. stavka 1. ili njihovih predstavnika ili osoblja usmena ili pisana objašnjenja o činjenicama ili dokumente koji se odnose na predmet i svrhu nadzora te zabilježiti odgovore;
 (d)
 obaviti razgovor sa svakom fizičkom ili pravnom osobom koja pristane na razgovor u cilju prikupljanja informacija koje se odnose na predmet istrage;
 (e)
 zatražiti evidenciju telefonskih razgovora i prometa podataka.
 2.
 Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ona ovlasti za potrebe istraga iz stavka 1. izvršavaju svoje ovlasti uz predočenje pisanog ovlaštenja u kojem se navode predmet i svrha istrage. U tom se ovlaštenju navode i periodične novčane kazne predviđene člankom 35.b u slučaju kada tražena evidencija, podaci, postupci ili drugi materijali ili odgovori na pitanja postavljeni osobama iz članka 34. stavka 1. nisu pruženi ili su nepotpuni i globe iz članka 35.a stavka 3. u vezi s točkom (o) članka 35.a stavka 2., u slučaju netočnih ili neistinitih odgovora na pitanja postavljena osobama iz članka 34. stavka 1.
 3.
 Osobe iz članka 34. stavka 1. dužne su se podvrgnuti istragama koje se provode na temelju ESMA-ine odluke. U odluci se navode predmet i svrha istrage, periodične novčane kazne predviđene člankom 35.b, pravni lijekovi dostupni u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 te pravo na pokretanje postupka pred Sudom Europske unije radi preispitivanja odluke.
 4.
 Pravodobno prije istrage, ESMA o istrazi i identitetu ovlaštenih osoba obavješćuje nadležno tijelo države članice u kojoj će se istraga provoditi. Na zahtjev ESMA-e dužnosnici predmetnog nadležnog tijela pomažu tim ovlaštenim osobama u obavljanju njihovih zadaća. Dužnosnici predmetnog nadležnog tijela mogu na zahtjev i sudjelovati u istragama.
 5.
 Ako je u skladu s nacionalnim pravilima za zahtjev za evidenciju telefonskih razgovora ili prometa podataka iz stavka 1. točke (e) potrebno odobrenje pravosudnog tijela, podnosi se zahtjev za izdavanje tog odobrenja. Zahtjev za takvo odobrenje može se podnijeti i kao mjera predostrožnosti.
 6.
 Ako nacionalno pravosudno tijelo zaprimi zahtjev za odobrenje ili zahtjev za evidenciju telefonskih razgovora ili prometa podataka iz stavka 1. točke (e), to tijelo provjerava:
 (a) je li odluka ESMA-e iz stavka 3. autentična;
 (b) jesu li sve mjere koje se poduzimaju proporcionalne, a ne proizvoljne ili suvišne.
 Za potrebe točke (b), nacionalno pravosudno tijelo može od ESMA-e zatražiti detaljna obrazloženja, posebno o osnovanosti ESMA-ine sumnje da je došlo do povrede ove Uredbe, ozbiljnosti povrede na koju se sumnja te prirode uključenosti osobe koja je predmet prisilnih mjera. Međutim, nacionalno pravosudno tijelo ne preispituje potrebu za provođenjem istrage niti zahtijeva informacije o ESMA-inu spisu. Zakonitost ESMA-ine odluke preispituje samo Sud u postupku utvrđenom u članku 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 Članak 34.b
 Izravni nadzor
 1.
 Da bi mogla obavljati svoje zadaće iz ove Uredbe, ESMA može provoditi izravni nadzor u poslovnim prostorima pravnih osoba iz članka 34. stavka 1.
 2.
 Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ona ovlasti za provođenje izravnog nadzora mogu ulaziti u sve poslovne prostore ili na zemljište pravnih osoba na koje se primjenjuje ESMA-ina odluka o istrazi i imaju sve ovlasti utvrđene u članku 34.a stavku 1. Ovlašteni su i za pečaćenje svih poslovnih prostora te poslovnih knjiga i evidencija tijekom nadzora i u mjeri u kojoj je to potrebno za obavljanje nadzora.
 3.
 ESMA pravodobno prije nadzora šalje obavijest o nadzoru nadležnom tijelu države članice u kojoj će se nadzor provoditi. Kada je to potrebno za pravilnu provedbu i učinkovitost nadzora, ESMA nakon slanja obavijesti relevantnom nadležnom tijelu može provesti izravni nadzor bez slanja prethodne obavijesti. Nadzor u skladu s ovim člankom provodi se ako je relevantno tijelo potvrdilo da se ne protivi nadzoru.
 4. Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ona ovlasti za provođenje izravnog nadzora izvršavaju svoje ovlasti uz predočenje pisanog ovlaštenja u kojem se navode predmet i svrha nadzora te periodične novčane kazne predviđene člankom 35.b ako se predmetne osobe ne podvrgnu nadzoru.
 5.
 Osobe iz članka 34. stavka 1. podliježu izravnom nadzoru naloženom ESMA-inom odlukom. U odluci se navode predmet i svrha nadzora, datum njegova početka te periodične novčane kazne predviđene člankom 35.b, pravni lijekovi dostupni u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 te pravo na pokretanje postupka pred Sudom Europske unije radi preispitivanja odluke.
 6.
 Dužnosnici nadležnog tijela države članice u kojoj će se nadzor provoditi, kao i osobe koje je nadležno tijelo države članice u kojoj će se nadzor provoditi ovlastilo ili imenovalo, na zahtjev ESMA-e aktivno pomažu dužnosnicima ESMA-e i drugim osobama koje ESMA ovlasti. Dužnosnici nadležnog tijela mogu na zahtjev i sudjelovati u izravnom nadzoru.
 7.
 ESMA može od nadležnih tijela zatražiti da u njezino ime provedu određene istražne radnje i izravne nadzore predviđene ovim člankom i člankom 34.a stavkom 1. U tu svrhu, nadležna tijela imaju iste ovlasti kao i ESMA, kako je utvrđeno ovim člankom i člankom 34.a stavkom 1.
 8.
 Kada dužnosnici ESMA-e i ostale osobe u pratnji koje ESMA ovlasti utvrde da se osoba protivi nadzoru naloženom u skladu s ovim člankom, nadležno tijelo predmetne države članice pruža im potrebnu pomoć te, prema potrebi, traži pomoć policije ili drugog tijela kaznenog progona, kako bi im se omogućilo provođenje izravnog nadzora.
 9.
 Ako je u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom za provođenje izravnog nadzora iz stavka 1. ili za pružanje pomoći iz stavka 7. potrebno odobrenje pravosudnog tijela, podnosi se zahtjev za to odobrenje. Zahtjev za takvo odobrenje može se podnijeti i kao mjera predostrožnosti.
 10.
 Ako nacionalno pravosudno tijelo zaprimi zahtjev za odobrenje izravnog nadzora predviđenog u stavku 1. ili za pružanje pomoći predviđeno stavkom 7., to tijelo provjerava:
 (a) je li ESMA-ina odluka iz stavka 4. autentična;
 (b) jesu li sve mjere koje se moraju poduzeti proporcionalne, a ne proizvoljne ili suvišne.
 Za potrebe točke (b) nacionalno pravosudno tijelo može od ESMA-e zatražiti detaljna obrazloženja, posebno o osnovanosti ESMA-ine sumnje da je došlo do povrede ove Uredbe, ozbiljnosti povrede na koju se sumnja te prirode uključenosti osobe koja je predmet prisilnih mjera. Međutim, nacionalno pravosudno tijelo ne preispituje potrebu za provođenjem istrage niti zahtijeva informacije o ESMA-inu spisu. Zakonitost ESMA-ine odluke preispituje samo Sud u postupku utvrđenom u članku 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 Članak 34.c
 Razmjena informacija
 ESMA i nadležna tijela bez nepotrebne odgode međusobno razmjenjuju informacije potrebne za obavljanje svojih zadaća na temelju ove Uredbe.
 Članak 34.d
 Čuvanje poslovne tajne
 1. Obveza čuvanja poslovne tajne odnosi se na ESMA-u, nadležna tijela te na sve osobe koje rade ili su radile za ESMA-u, te na sva nadležna tijela ili druge osobe kojima je ESMA delegirala zadaće, uključujući revizore i stručnjake s kojima je ESMA zaključila ugovor. Informacije na koje se primjenjuje obveza čuvanja poslovne tajne ne smiju se otkriti drugoj osobi ili tijelu, osim kad je takvo otkrivanje potrebno za pokretanje sudskog postupka.
 2.
 Sve informacije koje ESMA i nadležna tijela prikupe na temelju ove Uredbe i međusobno razmijene smatraju se povjerljivima, osim ako ESMA ili nadležno tijelo prilikom priopćavanja tih informacija navedu da se te informacije smiju otkriti ili kad je njihovo otkrivanje potrebno za pokretanje sudskog postupka.”;
 (15)Umeće se sljedeće poglavlje VI.a:
 „POGLAVLJE VI.a
 ADMINISTRATIVNE SANKCIJE I DRUGE MJERE”
 (16)Članak 35. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 35.
 Nadzorne mjere ESMA-e
 1.
 Ako u skladu s člankom 35.d stavkom 8. utvrdi da je osoba počinila neku od povreda navedenih u članku 35.a stavku 2., ESMA poduzima jednu ili više od sljedećih mjera:
 (a)
 oduzima odobrenje za rad ELTIF-a;
 (b)
 privremeno zabranjuje upravitelju ELTIF-a da trguje ELTIF-om u cijeloj Uniji sve do prestanka povrede;
 (c)
 donosi odluku kojom se od osobe zahtijeva da prestane s postupanjem koje predstavlja povredu;
 (d)
 donosi odluku kojom se izriču globe u skladu s člankom 35.a;
 (e)
 objavljuje javnu obavijest.
 2.
 ESMA pri donošenju odluka iz stavka 1. uzima u obzir prirodu i ozbiljnost povrede, vodeći računa o sljedećim kriterijima:
 (a)
 trajanje i učestalost povrede;
 (b)
 je li povreda prouzročila ili olakšala financijsko kazneno djelo ili se na neki drugi način može povezati s takvim djelom;
 (c)
 je li povreda počinjena s namjerom ili iz nemara;
 (d)
 stupanj odgovornosti osobe odgovorne za povredu;
 (e)
 financijska snaga osobe odgovorne za povredu, na koju upućuje ukupni promet odgovorne pravne osobe ili godišnji dohodak i neto imovina odgovorne fizičke osobe;
 (f)
 utjecaj povrede na interese malih ulagatelja;
 (g)
 značaj ostvarene dobiti, gubitaka koje je osoba odgovorna za povredu izbjegla ili gubitaka koje su zbog povrede pretrpjele treće strane, u mjeri u kojoj ih je moguće utvrditi;
 (h)
 razina suradnje osobe odgovorne za povredu s ESMA-om, ne dovodeći u pitanje potrebu da se osigura povrat ostvarene dobiti ili gubitaka koje je ta osoba izbjegla;
 i.
 prethodne povrede koje je počinila osoba odgovorna za povredu;
 (j)
 mjere koje je osoba odgovorna za povredu poduzela nakon povrede kako bi spriječila njezino ponavljanje.
 3.
 ESMA bez nepotrebne odgode obavješćuje osobu odgovornu za povredu o svim mjerama poduzetima u skladu sa stavkom 1. i dostavlja ih nadležnim tijelima države članice i Komisiji. ESMA javno objavljuje sve takve mjere na svojim internetskim stranicama u roku od 10 radnih dana od dana donošenja mjere.
 Javno objavljivanje iz prvog podstavka uključuje sljedeće:
 (a)
 izjavu kojom se potvrđuje pravo osobe odgovorne za povredu na podnošenje žalbe na odluku;
 (b)
 ako je potrebno, izjavu kojom se potvrđuje da je podnesena žalba i da takva žalba ne odgađa izvršenje odluke;
 (c)
 izjavu kojom se potvrđuje da ESMA-in Odbor za žalbe može odgoditi izvršenje osporene odluke u skladu s člankom 60. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;
 (17)Dodaju se sljedeći članci 35.a, 35.b, 35.c, 35.d, 35.e, 35.f, 35.g i 35.h:
 „Članak 35.a
 Globe
 1. Ako u skladu s člankom 35.d stavkom 8. utvrdi da su upravitelj ELTIF-a, osobe iz članka 34. stavka 1. ili subjekt za zajednička ulaganja s namjerom ili iz nemara počinili jednu ili više od povreda navedenih u stavku 2., ESMA donosi odluku kojom izriče globu u skladu sa stavkom 3. ovog članka.
 Smatra se da je povreda počinjena s namjerom ako ESMA na temelju objektivnih čimbenika utvrdi da je osoba djelovala s namjerom počinjenja povrede.
 2. Popis povreda iz stavka 1. jest sljedeći:
 (a)
 nepostupanje u skladu sa zahtjevima iz članka 8.
 (b)
 neprihvatljiva ulaganja kojima se krše članci od 9. do 12.;
 (c)
 sastavljanje portfelja i njegova diversifikacija kojima se krše članci 13. i 17. ili sastavljanje portfelja i njegova diversifikacija kojima se krše članci 13. i 17. i nepoduzimanje mjera u skladu s člankom 14.;
 (e)
 nepostupanje u skladu sa zahtjevima u pogledu koncentracije utvrđenima u članku 15.;
 (f)
 nepostupanje u skladu sa zahtjevima u pogledu pozajmljivanja novčanih sredstava iz članka 16.;
 (g)
 nepostupanje u skladu sa zahtjevima u pogledu otkupa i trajanja ELTIF-a iz članka 18.;
 (h)
 neobjavljivanje informacija u skladu s člankom 19. stavcima 3. i 4.;
 (i)
 nenuđenje novih udjela ili dionica postojećim ulagateljima u ELTIF u skladu s člankom 20. stavkom 2.;
 (j)
 otuđenje imovine ELTIF-a kojim se krši članak 21. ili raspodjela prinosa i kapitala kojom se krši članak 22.;
 (k)
 nepostupanje u skladu sa zahtjevima u pogledu transparentnosti iz članaka od 23. do 25.;
 (l)
 nepostupanje u skladu sa zahtjevima u pogledu trgovanja udjelima ili dionicama ELTIF-a iz članaka od 26. do 31.;
 (m)
 dobivanje odobrenja za rad na temelju neistinite dokumentacije ili na drugi nezakonit način;
 (n)
 nepružanje informacija naloženih odlukom na temelju članka 34. stavaka 2. i 3. ili pružanje netočnih ili neistinitih informacija na temelju jednostavnog zahtjeva za informacije ili odluke;
 (o)
 povreda članka 34.a stavka 1. točke (c) tako što se ne dostavi objašnjenje ili dostave netočna ili neistinita objašnjenja o činjenicama ili dokumentima povezanima s predmetom i svrhom istrage;
 (p)
 upotreba oznake „ELTIF” bez odobrenja u skladu s ovom Uredbom.
 3. Globe iz stavka 1. iznose najmanje 500 000 EUR i najviše 5 milijuna EUR za povrede iz stavka 2. točaka od (a) do (i).
 4.
 Kada utvrđuje iznos globe u skladu sa stavkom 3., ESMA uzima u obzir kriterije utvrđene u skladu s člankom 35. stavkom 2.
 5.
 Neovisno o stavku 3., ako je pravna osoba povredom izravno ili neizravno ostvarila financijsku korist, iznos globe mora biti najmanje jednak toj koristi.
 6.
 Kada osoba djelovanjem ili nedjelovanjem počini više od jedne povrede iz stavka 2., primjenjuje se samo viši iznos globe koji je izračunat u skladu sa stavkom 4. i odnosi se na jednu od tih povreda.
 Članak 35.b
 Periodične novčane kazne
 1. ESMA odlukom izriče periodične novčane kazne kako bi primorala:
 (a)
 osobu da prestane s postupanjem koje čini povredu u skladu s odlukom donesenom u skladu s člankom 35. stavkom 1. točkom (c);
 (b)
 osobu iz članka 34. stavka 1.:
 i. da dostavi sve potpune informacije koje se traže odlukom na temelju članka 34.:
 ii. da se podvrgne istrazi i posebno da dostavi potpunu evidenciju, podatke, postupke i druge potrebne materijale te da dopuni i ispravi ostale informacije dostavljene tijekom istrage pokrenute odlukom na temelju članka 34.a;
 iii. da se podvrgne izravnom nadzoru naloženom odlukom donesenom na temelju članka 34.b.
 2.
 Periodična novčana kazna mora biti djelotvorna i proporcionalna. Periodična novčana kazna utvrđuje se za svaki dan kašnjenja.
 3.
 Neovisno o stavku 2., iznos periodične novčane kazne jednak je 3 % prosječnog dnevnog prometa u prethodnoj poslovnoj godini, a u slučaju fizičkih osoba jednak je 2 % prosječnog dnevnog dohotka u prethodnoj kalendarskoj godini. Iznos se izračunava od datuma naznačenog u odluci kojom se izriče periodična novčana kazna.
 4.
 Periodična novčana kazna izriče se za maksimalno razdoblje od šest mjeseci nakon datuma obavijesti o ESMA-inoj odluci. ESMA preispituje mjeru nakon isteka tog razdoblja.
 Članak 35.c
 Objavljivanje, priroda, izvršenje i namjena globa i periodičnih novčanih kazni
 1.
 ESMA javno objavljuje svaku globu i periodičnu novčanu kaznu izrečenu u skladu s člancima 35.a i 35.b, osim ako bi ta javna objava ozbiljno ugrozila financijska tržišta ili prouzročila neproporcionalnu štetu uključenim stranama.
 2.
 Globe i periodične novčane kazne izrečene u skladu s člancima 35.a i 35.b administrativne su prirode.
 3.
 Ako odluči da neće izreći globe ili novčane kazne, ESMA o tome obavješćuje Europski parlament, Vijeće, Komisiju i nadležna tijela predmetne države članice te obrazlaže svoju odluku.
 4.
 Globe i periodične novčane kazne izrečene u skladu s člancima 35.a i 35.b izvršive su.
 Izvršenje je uređeno pravilima građanskog postupka koja su na snazi u državi članici ili trećoj zemlji u kojoj se izvršenje provodi.
 4.
 Iznosi globa i periodičnih novčanih kazni prihod su općeg proračuna Europske unije.
 Članak 35.d
 Postupovna pravila za poduzimanje nadzornih mjera i izricanje globa
 1.
 Ako pri obavljanju svojih dužnosti u skladu s ovom Uredbom ESMA utvrdi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje upućuju na jednu ili više povreda iz članka 35.a stavka 2., ESMA interno imenuje neovisnog istražitelja koji provodi istragu o tom predmetu. Istražitelj ne sudjeluje niti je sudjelovao izravno ni neizravno u nadzoru ili postupku registracije predmetne agencije za kreditni rejting i svoje funkcije obavlja neovisno od ESMA-ina Odbora supervizora.
 2.
 Istražitelj istražuje navodne povrede, uzima u obzir očitovanja osoba koje su predmet istraga te dostavlja ESMA-inu Odboru supervizora cijeli spis sa svojim zaključcima.
 3.
 Istražitelj je u svrhu obavljanja svojih zadaća ovlašten zahtijevati informacije u skladu s člankom 34. te provoditi istrage i izravne nadzore u skladu s člancima 34.a i 34.b. Istražitelj pri izvršenju svojih ovlasti postupa u skladu s člankom 33.
 4.
 Istražitelj pri obavljanju svojih zadaća ima pristup svim dokumentima i informacijama koje je ESMA prikupila tijekom svojih nadzornih aktivnosti.
 5.
 Istražitelj po završetku istrage i prije nego što ESMA-inu Odboru supervizora dostavi spis sa svojim zaključcima, osobama koje su predmet istrage omogućuje da se očituju o pitanjima koja se istražuju. Istražitelj svoje zaključke temelji samo na činjenicama o kojima su se osobe koje su predmet istrage mogle očitovati.
 6.
 Tijekom istraga koje se provode u skladu s ovim člankom u cijelosti se poštuje pravo na obranu predmetnih osoba.
 7.
 Po dostavi spisa sa svojim zaključcima ESMA-inu Odboru supervizora, istražitelj obavješćuje osobe koje su predmet istrage. Osobe koje su predmet istrage imaju pravo pristupa spisu, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije koje utječu na treće strane.
 8.
 ESMA na temelju spisa sa zaključcima istražitelja i na zahtjev uključenih osoba nakon njihova očitovanja u skladu s člankom 35.e utvrđuje jesu li osobe koje su predmet istrage počinile jednu ili više povreda iz članka 35.a stavka 2. te ako jesu, poduzima nadzornu mjeru u skladu s člankom 35 i izriče globu u skladu s člankom 35.a.
 9.
 Istražitelj ne sudjeluje u raspravama ESMA-ina Odbora supervizora niti na koji drugi način intervenira u postupak odlučivanja ESMA-ina Odbora supervizora.
 10.
 Komisija u skladu s člankom 36.a donosi delegirane akte do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon datuma stupanja na snagu] kojima se pobliže određuje postupak izvršenja ovlasti za izricanje globe ili periodične novčane kazne, uključujući odredbe o pravu na obranu, odredbe o vremenskom važenju propisa, te o naplati globe ili periodične novčane kazne, kao i detaljna pravila o rokovima zastare za izricanje i izvršenje novčanih kazni.
 11.
 Ako u obavljanju svojih dužnosti u skladu s ovom Uredbom ustanovi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje bi mogle upućivati na kazneno djelo, ESMA dostavlja te predmete relevantnim nacionalnim tijelima radi kaznenog progona. Nadalje, ESMA ne izriče globu ili periodičnu novčanu kaznu u slučaju prethodne pravomoćne oslobađajuće ili osuđujuće presude na temelju identičnih ili sličnih činjenica u kaznenim postupcima koja prema nacionalnom pravu ima snagu presuđene stvari.
 Članak 35.e
 Saslušanje osoba koje su predmet postupka
 1.
 ESMA prije donošenja odluke u skladu s člankom 35., člankom 35.a ili člankom 35.b stavkom 1. točkama (a) i (b) daje osobama koje su predmet postupka priliku za očitovanje o zaključcima koji su o njima doneseni. ESMA temelji svoje odluke samo na zaključcima o kojima su se osobe koje su predmet postupka mogle očitovati.
 Prvi se podstavak ne primjenjuje ako su potrebne hitne mjere u skladu s člankom 35. kako bi se spriječila znatna i neposredna šteta za financijski sustav. ESMA u tom slučaju može donijeti privremenu odluku i dati predmetnim osobama mogućnost da budu saslušane u najkraćem mogućem roku nakon donošenja odluke.
 2.
 U postupku se u potpunosti poštuje pravo na obranu osoba koje su predmet postupka. Te osobe imaju pravo pristupa ESMA-inu spisu, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije ili interne pripremne dokumente ESMA-e.
 Članak 35.f
 Preispitivanje u postupku pred Sudom Europske unije
 Sud Europske unije ima punu nadležnost za preispitivanje odluka kojima je ESMA izrekla globu ili periodičnu novčanu kaznu. Sud može poništiti, smanjiti ili povećati izrečenu globu ili periodičnu novčanu kaznu.
 Članak 38.g
 Naknade za izdavanje odobrenja za rad i nadzor
 1.
 ESMA zaračunava naknade upraviteljima ELTIF-a u skladu s ovom Uredbom i u skladu s delegiranim aktima donesenima na temelju stavka 3. Te naknade u potpunosti pokrivaju potrebne izdatke ESMA-e povezane s izdavanjem odobrenja za rad i nadzorom ELTIF-a te nadoknade troškova koje nadležna tijela mogu imati u obavljanju zadaća u skladu s ovom Uredbom, a posebno kao rezultat delegiranja zadaća u skladu s člankom 35.h.
 2.
 Iznos pojedinačne naknade zaračunane određenom upravitelju ELTIF-a pokriva sve ESMA-ine administrativne troškove njezinih aktivnosti izdavanja odobrenja za rad i nadzora upravitelja ELTIF-a i ELTIFA-a. Proporcionalan je imovini kojom upravlja predmetni ELTIF ili, ovisno o slučaju, regulatornom kapitalu upravitelja ELTIF-a.
 3.
 Komisija u skladu s člankom 36.a donosi delegirane akte do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu] kojima se određuje vrsta naknada, slučajevi u kojima se zaračunavaju naknade, iznosi naknada i način njihova plaćanja.
 Članak 35.h
 Delegiranje zadaća nadležnim tijelima od strane ESMA-e
 1.
 Kada je to potrebno za pravilno obavljanje nadzorne zadaće, ESMA može u skladu sa smjernicama koje izdaje na temelju članka 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 delegirati određene nadzorne zadaće nadležnom tijelu države članice. Te specifične nadzorne zadaće mogu, posebno, uključivati ovlaštenje za slanje zahtjeva za informacije u skladu s člankom 34. i za provođenje istraga i izravnih nadzora u skladu s člankom 34.a i člankom 34.b.
 2.
 Prije delegiranja neke zadaće u skladu sa stavkom 1. ESMA se savjetuje s relevantnim nadležnim tijelom o:
 (a)
 opsegu zadaće koja se delegira;
 (b)
 rokovima za obavljanje te zadaće;
 (c)
 razmjeni potrebnih informacija s ESMA-om.
 3.
 U skladu s delegiranim aktom iz članka 35.g stavka 3. ESMA nadležnom tijelu nadoknađuje troškove obavljanja delegiranih zadaća.
 4.
 ESMA preispituje u primjerenim vremenskim razmacima preispituje svaki postupak delegiranja proveden u skladu sa stavkom 1. Delegiranje se može povući u bilo kojem trenutku.
 Delegiranje zadaća ne utječe na ESMA-inu odgovornost niti ograničava njezin kapacitet za provedbu i praćenje delegirane aktivnosti. Nadzorne odgovornosti iz ove Uredbe, uključujući odluke o registraciji, konačne ocjene i daljnje odluke o povredama, ne smiju se delegirati.”;
 (18)Umeću se sljedeći članci 36.a i 36.b:
 Članak 36.a
 Izvršavanje delegiranja ovlasti
 1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.
 2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 28. stavka 3., članka 35.d stavka 10. i članka 35.g stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme od [Ured za publikacije: unijeti datum stupanja na snagu].
 3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 28. stavka 3., članka 35.d stavka 10. i članka 35.g stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
 4.
 Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
 5.
 Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
 6.
 Delegirani akt donesen na temelju članka 28. stavka 3., članka 35.d stavka 10. i članka 35.g stavka 3. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od [dva mjeseca] od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za [dva mjeseca] na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
 Članak 36.b
 Prijelazne mjere koje se odnose na ESMA-u
 1. Sve nadležnosti i dužnosti koje se odnose na nadzorne i provedbene aktivnosti u vezi s ELTIF-ima koje su dodijeljene nadležnim tijelima prestaju [Ured za publikacije: unijeti datum 36 mjeseci nakon stupanja na snagu]. Te nadležnosti i zadaće na isti datum preuzima ESMA.
 2. Sve spise i radne dokumente koji se odnose na nadzorne i provedbene aktivnosti u vezi s ELTIF-ima, uključujući sva ispitivanja i provedbene postupke koji su u tijeku, ili njihove ovjerene preslike, preuzima ESMA na datum iz stavka 1.
 Međutim, na ESMA-u se ne prenose zahtjevi za odobrenje za rad ELTIF-a koje su nadležna tijela zaprimila prije [Ured za publikacije: unijeti datum 30 mjeseci nakon stupanja na snagu], a odluku o odobrenju ili odbijanju odobrenja za rad donosi relevantno nadležno tijelo.
 3. Nadležna tijela osiguravaju da se sva postojeća evidencija i radni dokumenti, ili njihove ovjerene preslike, dostave ESMA-i u najkraćem mogućem roku i u svakom slučaju do [Ured za publikacije: unijeti datum 36 mjeseci nakon stupanja na snagu]. Ta nadležna tijela pružaju ESMA-i i svu potrebnu pomoć i savjete kako bi se omogućio učinkovit i djelotvoran prijenos i preuzimanje nadzornih i provedbenih aktivnosti u vezi s ELTIF-ima.
 4. ESMA djeluje kao pravni slijednik nadležnih tijela iz stavka 1. u svim upravnim ili sudskim postupcima koji proizlaze iz nadzornih i provedbenih aktivnosti koje su obavljala ta nadležna tijela u vezi s pitanjima koja su uređena ovom Uredbom.
 5. Svako odobrenje za rad ELTIF-a koje je izdalo nadležno tijelo iz stavka 1. valjano je i nakon prijenosa nadležnosti na ESMA-u.”;
 (19)Članak 37. mijenja se kako slijedi:
 (b)umeće se sljedeći stavak 1.a:
 „1.a Komisija započinje s preispitivanjem primjene ove Uredbe do [Ured za publikacije: unijeti datum 84 mjeseca nakon stupanja na snagu]. Tim preispitivanjem posebno se analiziraju:
 (a) djelotvornost, proporcionalnost i primjena globa i periodičnih novčanih kazni koje su predviđene u skladu s ovom Uredbom;
 (b) uloga ESMA-e, njezine istražne ovlasti, delegiranje zadaća nadležnim tijelima i djelotvornost poduzetih nadzornih mjera.”;
 (c)u stavku 2. uvodne riječi: „Nakon preispitivanja iz stavka 1.” zamjenjuju se sljedećim: „Nakon preispitivanja iz stavka 1. ili stavka 1.a ovog članka”.
 Članak 8.
 Izmjene Uredbe (EU) br. 2016/1011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova
 Uredba (EU) 2016/1011 mijenja se kako slijedi:
 (1)U članku 4. dodaje se sljedeći stavak:
 „9.
 Komisija u skladu s člankom 49. donosi delegirane akte kojima se utvrđuju zahtjevi na temelju kojih se osigurava da sustav upravljanja iz stavka 1. bude dovoljno robustan.”;
 (2)U članku 12. dodaje se sljedeći stavak:
 „4.
 Komisija u skladu s člankom 49. donosi delegirane akte kojima se utvrđuju uvjeti koji omogućuju da je metodologija iz stavka 1. u skladu s točkama od (a) do (e) tog stavka.”;
 (3)U članku 14. dodaje se sljedeći stavak:
 „4.
 Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 49. donosi delegirane akte kojima se utvrđuju karakteristike sustava i način kontrola iz stavka 1.”;
 (4)Članak 20. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 20.
 Ključne referentne vrijednosti
 1.
 Komisija određuje kao ključnu referentnu vrijednost svaku referentnu vrijednost koju je pružio administrator smješten unutar Unije i koja se upotrebljava izravno ili neizravno u kombinaciji referentnih vrijednosti koje se kao referentna vrijednost koriste u financijskim instrumentima ili financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova, čija je ukupna vrijednost najmanje 500 milijardi EUR na temelju čitavog raspona referentnih dospijeća ili rokova dospijeća, kad je to primjenjivo.
 Ako nadležno tijelo države članice ili ESMA smatra da bi referentnu vrijednost trebalo odrediti kao ključnu referentnu vrijednost u skladu s prvim podstavkom, to nadležno tijelo ili ESMA, prema potrebi, o tome obavješćuje Komisiju te u pisanom obliku obrazlaže svoje mišljenje.
 Komisija preispituje svoju ocjenu ključnosti referentnih vrijednosti barem svake dvije godine.
 2.
 ESMA određuje kao ključne referentne vrijednosti koje se koriste u financijskim instrumentima ili financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova, čija je ukupna vrijednost manja od 500 milijardi EUR kako je utvrđeno u stavku 1., koje ispunjavaju sljedeći kriterij (a) te kriterij (b) ili (c):
 (a)
 referentna vrijednost nema ili ima vrlo malo odgovarajućih tržišnih zamjenskih vrijednosti;
 (b)
 u slučaju da se referentna vrijednost prestane pružati, ili se pruža na temelju ulaznih podataka koji više nisu u potpunosti reprezentativni za predmetno tržište ili gospodarsku stvarnost ili na temelju nepouzdanih ulaznih podataka, došlo bi do znatnog i nepovoljnog učinka na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo ili financiranje kućanstava i poduzeća u jednoj ili više država članica;
 (c) i.
 referentna vrijednost temelji se na doprinosima doprinositelja od kojih je većina smještena u toj državi članici i
 (c) ii.
 u slučaju da se referentna vrijednost prestane pružati, ili se pruža na temelju ulaznih podataka koji više nisu u potpunosti reprezentativni za predmetno tržište ili gospodarsku stvarnost ili na temelju nepouzdanih ulaznih podataka, došlo bi do znatnog i nepovoljnog učinka na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo ili financiranje kućanstava i poduzeća u jednoj državi članici;
 3.
 Pri ocjenjivanju jesu li ispunjeni kriteriji utvrđeni u točkama (a) i (b), ESMA uzima u obzir sve čimbenike:
 i.
 vrijednost financijskih instrumenata i financijskih ugovora u kojima se primjenjuje referentna vrijednost i vrijednost investicijskih fondova u kojima se primjenjuje referentna vrijednost kojom se mjeri uspješnost te njihova važnost u pogledu sveukupne vrijednosti postojećih financijskih instrumenata i financijskih ugovora, te ukupne vrijednosti investicijskih fondova u predmetnoj državi članici;
 ii.
 vrijednost financijskih instrumenata i financijskih ugovora u kojima se primjenjuje referentna vrijednost i vrijednost investicijskih fondova u kojima se primjenjuje referentna vrijednost kojom se mjeri uspješnost u predmetnim državama članicama te njihova važnost u pogledu bruto nacionalnog proizvoda tih država članica;
 iii.
 bilo koju drugu vrijednost kojom se objektivno ocjenjuje mogući učinak prestanka pružanja ili nepouzdanosti referentne vrijednosti na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo, ili financiranje kućanstava i poduzeća u predmetnim državama članicama.
 4.
 Prije nego što referentnu vrijednost odredi kao ključnu referentnu vrijednost, ESMA se savjetuje s nadležnim tijelom administratora te referentne vrijednosti i uzima u obzir procjenu tog nadležnog tijela.
 ESMA preispituje svoju procjenu ključnosti referentne vrijednosti barem svake dvije godine.
 ESMA obavješćuje Komisiju bez nepotrebne odgode o svakom određivanju referentne vrijednosti kao ključne referentne vrijednosti te o svakoj odluci o reviziji određivanja referentne vrijednosti kao ključne referentne vrijednosti u slučaju da preispitivanje iz četvrtog podstavka ovog stavka dovede do zaključka da se referentna vrijednost koju je ESMA odredila kao ključnu više ne smatra ključnom.
 Ako nadležno tijelo države članice smatra da bi referentnu vrijednost trebalo odrediti kao ključnu referentnu vrijednost u skladu s ovim stavkom, to nadležno tijelo o tome obavješćuje ESMA-u te u pisanom obliku obrazlaže svoje mišljenje. ESMA nadležnom tijelu dostavlja obrazloženo mišljenje ako odluči da referentnu vrijednost neće odrediti kao ključnu referentnu vrijednost.
 3.
 Komisija donosi provedbene akte u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 50. stavka 2. kako bi se utvrdio popis referentnih vrijednosti koje su određene kao ključne referentne vrijednosti u skladu sa stavcima 1. i 2. Komisija donosi provedbene akte u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 50. stavka 2. kako bi se taj popis bez nepotrebne odgode ažurirao u sljedećim situacijama:
 (a)
 Komisija određuje referentnu vrijednost kao ključnu referentnu vrijednost ili preispituje to određivanje u skladu sa stavkom 1.;
 (b)
 Komisija prima obavijesti od ESMA-e kako je navedeno u stavku 2. petom podstavku.
 4.
 Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 49. u cilju:
 (a)
 određivanja kako se treba procjenjivati nominalni iznos financijskih instrumenata koji nisu izvedenice, zamišljeni iznos izvedenica i neto vrijednost imovine investicijskih fondova, uključujući i u slučaju neizravne primjene referentne vrijednosti u kombinaciji referentnih vrijednosti kako bi ih se usporedilo s pragovima iz stavka 1. ovog članka i članka 24. točke 1. podtočke (a);
 (b)
 preispitivanja metode izračuna primijenjene za određivanje pragova iz stavka 1. ovog članka u svjetlu tržišnih, cjenovnih i regulatornih kretanja, te primjerenosti klasifikacije referentnih vrijednosti s ukupnom vrijednošću financijskih instrumenata, financijskih ugovora ili investicijskih fondova koje ukazuju na približne pragove; to preispitivanje provodi se barem svake dvije godine od ... [18 mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe];
 (c)
 određivanja načina primjene kriterija utvrđenih u stavku 2. drugom podstavku točkama od i. do iii. ovog članka uzimajući u obzir sve podatke koji pomažu objektivno ocijeniti mogući utjecaj prestanka pružanja ili nepouzdanosti predmetne referentne vrijednosti na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo i financiranje kućanstava i poduzeća u jednoj državi članici ili više njih.
 Komisija uzima u obzir relevantna tržišna ili tehnološka kretanja”;
 (5)Članak 21. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2.
 Nakon primitka procjene administratora iz stavka 1. nadležno tijelo:
 (a)
 o tome obavješćuje ESMA-u;
 (b)
 u roku od četiri tjedna nakon primitka procjene donosi vlastitu procjenu o načinu na koji referentne vrijednosti treba prenijeti novom administratoru ili o prestanku njihova pružanja, vodeći računa o postupku utvrđenom u skladu s člankom 28. stavkom 1.
 Tijekom razdoblja iz prvog podstavka točke (b), administrator ne smije prestati pružati referentnu vrijednost bez pisane suglasnosti ESMA-e.”
 (c)dodaje se novi stavak 5.:
 „5.
 Komisija je u skladu s člankom 49. ovlaštena donositi delegirane akte kojima se određuju kriteriji na kojima se mora temeljiti procjena iz stavka 2 . točke (b).”;
 (6)U članku 23. stavci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:
 „3.
 Nadzirani doprinositelj ključnoj referentnoj vrijednosti koji namjerava prestati pridonositi ulaznim podacima odmah o tome u pisanom obliku obavješćuje administratora. Administrator zatim o tome bez odgode obavješćuje ESMA-u.
 ESMA o tom nadziranom doprinositelju bez odgode obavješćuje nadležno tijelo. Administrator ESMA-i dostavlja što prije procjenu učinka na sposobnost ključne referentne vrijednosti za mjerenje predmetne tržišne ili gospodarske stvarnosti a najkasnije 14 dana nakon obavijesti nadziranog doprinositelja.
 4.
 Po primitku procjene iz stavaka 2. i 3., ESMA na temelju te procjene donosi vlastitu procjenu sposobnosti referentne vrijednosti za mjerenje predmetne tržišne ili gospodarske stvarnosti uzimajući u obzir administratorov postupak za prestanak referentne vrijednosti utvrđen u skladu s člankom 28. stavkom 1.”;
 (7)U članku 26. dodaje se sljedeći stavak:
 „6.
 Komisija je u skladu s člankom 49. ovlaštena donositi delegirane akte kojima se određuju kriteriji na temelju kojih nadležna tijela mogu zahtijevati izmjene izjave o usklađenosti iz stavka 4.”;
 (8)Članak 30. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2.
 Komisija može donijeti provedbenu odluku u kojoj se navodi da se pravnim okvirom i nadzornom praksom treće zemlje osigurava sljedeće:
 (a)
 administratori s odobrenjem za rad ili koji su registrirani u toj trećoj zemlji ispunjavaju obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima iz ove Uredbe; Pri ocjenjivanju istovrijednosti Komisija može uzeti u obzir osigurava li se pravnim okvirom i nadzornom praksom te treće zemlje usklađenost s načelima IOSCO-a za financijske referentne vrijednosti ili s načelima IOSCO-a za PRA-ove;
 (b)
 ti obvezujući zahtjevi podliježu stalnom i djelotvornom nadzoru i provedbi u toj trećoj zemlji.
 Komisija može uvjetovati primjenu provedbenog akta iz prvog podstavka time da treća zemlja učinkovito i stalno ispunjava sve zahtjeve utvrđene u provedbenoj odluci te da ESMA učinkovito izvršava svoje dužnosti praćenja iz članka 33. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 Ta se provedbena odluka donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 50. stavka 2. ove Uredbe.”
 (c)umeće se sljedeći stavak 2.a:
 „2a. Komisija može u skladu s člankom 49. donijeti delegirani akt kojim se određuju uvjeti iz stavka 2. prvog podstavka točaka (a) i (b).
 (d)stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „3.
 Ako nije donesena provedbena odluka u skladu sa stavkom 2., Komisija može donijeti provedbenu odluku u kojoj se navodi sljedeće:
 (a)
 da su obvezujući zahtjevi u trećoj zemlji u pogledu određenih administratora ili referentnih vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti jednakovrijedni zahtjevima iz ove Uredbe, osobito uzimajući u obzir osigurava li se pravnim okvirom i nadzornom praksom te treće zemlje usklađenost s načelima IOSCO-a za financijske referentne vrijednosti ili s načelima IOSCO-a za PRA-ove;
 (b)
 da ti određeni administratori, referentne vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti podliježu stalnom i djelotvornom nadzoru i provedbi u toj trećoj zemlji.
 Komisija može uvjetovati primjenu provedbenog akta iz prvog podstavka time da treća zemlja učinkovito i stalno ispunjava sve zahtjeve utvrđene u provedbenoj odluci te da ESMA učinkovito izvršava svoje dužnosti praćenja iz članka 33. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 Ta se provedbena odluka donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 50. stavka 2. ove Uredbe.”;
 (e)umeće se sljedeći stavak 3.a:
 „3 a.
 Komisija može u skladu s člankom 49. donijeti delegirani akt kojim se određuju uvjeti iz stavka 3. točaka (a) i (b).
 (f)u stavku 4. uvodni podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „4. ESMA sklapa dogovore o suradnji s nadležnim tijelima trećih zemalja čiji su pravni okvir i nadzorne prakse priznati kao istovjetni u skladu sa stavkom 2. ili 3. osim ako je ta treća zemlja, u skladu s delegiranim aktom na snazi koji je Komisija donijela na temelju članka 9. Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća, na popisu nadležnosti sa strateškim nedostacima u svojim nacionalnim sustavima suzbijanja pranja novca i financiranja terorizma koji predstavljaju ozbiljnu prijetnju financijskom sustavu Unije. Tim dogovorima određuje se najmanje sljedeće”:
 (g)u stavku 4. dodaje se sljedeća točka (d):
 „(d)
 postupci za redovitu i barem tromjesečnu razmjenu informacija o referentnim vrijednostima koje se pružaju u toj trećoj zemlji koje ispunjavaju sve uvjete utvrđene u članku 20. stavku 1. točkama (a) ili (c)”;
 (h)u stavku 5. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do [Ured za publikacije: unijeti datum 24 mjeseca nakon stupanja na snagu ove Uredbe].”;
 (9)Članak 32. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1.
 Sve dok se ne donese odluka o istovjetnosti u skladu s člankom 30. stavcima 2. i 3., referentne vrijednosti koje pruža administrator smješten u trećoj zemlji mogu upotrebljavati nadzirani subjekti u Uniji ako tog administratora prethodno prizna ESMA u skladu s ovim člankom.”;
 (c)u stavku 2. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „U svrhu određivanja je li ispunjen uvjet iz prvog podstavka te kako bi se ocijenila usklađenost s načelima IOSCO-a za financijske referentne vrijednosti ili s načelima IOSCO-a za PRA-ove, prema potrebi, ESMA može uzeti u obzir procjenu neovisnog vanjskog revizora ili potvrdu nadležnog tijela administratora u trećoj zemlji u kojoj je administrator smješten.”;
 (d)stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „3.
 Administrator smješten u trećoj zemlji koji namjerava dobiti prethodno priznanje iz stavka 1. mora imati pravnog zastupnika. Pravni zastupnik jest fizička ili pravna osoba koja je smještena u Uniji i koju izričito imenuje administrator i koja u ime tog administratora djeluje u pogledu obveza administratora iz ove Uredbe. Pravni zastupnik zajedno s administratorom obavlja nadzornu funkciju u pogledu administratorova pružanja referentne vrijednosti na temelju ove Uredbe te je u tom pogledu odgovoran ESMA-i.”;
 (e)stavak 4. briše se;
 (f)stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
 „5.
 Administrator smješten u trećoj zemlji koji namjerava dobiti prethodno priznanje iz stavka 1. podnosi ESMA-i zahtjev za priznanje. Administrator koji podnosi zahtjev pruža sve potrebne informacije kako bi se ESMA uvjerila da je u trenutku priznanja uspostavio sve postupke potrebne za ispunjenje zahtjeva iz stavka 2. i dostavlja popis postojećih ili budućih referentnih vrijednosti koje su namijenjene za upotrebu u Uniji te, ako je primjenjivo, navodi nadležno tijelo u trećoj zemlji koje je odgovorno za njegov nadzor.
 U roku od 90 radnih dana od primitka zahtjeva iz prvog podstavka ovog stavka, ESMA provjerava jesu li uvjeti navedeni u stavcima 2. i 3. ispunjeni.
 Ako ESMA smatra da uvjeti navedeni u stavcima 2. i 3. nisu ispunjeni, odbija zahtjev za priznanje i navodi razloge tog odbijanja. Osim toga, priznanje se ne izdaje ako nisu ispunjeni sljedeći dodatni uvjeti:
 (a)
 ako administrator smješten u trećoj zemlji podliježe nadzoru, uspostavlja se odgovarajući dogovor o suradnji između ESMA-e i nadležnog tijela treće zemlje u kojoj je administrator smješten, u skladu s regulatornim tehničkim standardima donesenim na temelju članka 30. stavka 5., kako bi se osigurala učinkovita razmjena informacija kojom će se nadležnom tijelu te treće zemlje omogućiti izvršavanje njegovih dužnosti u skladu s ovom Uredbom;
 (b)
 ESMA nije zakonima i drugim propisima treće zemlje u kojoj je smješten administrator ni, ako je to primjenjivo, ograničenjima nadzornih i istražnih ovlasti nadležnog tijela te treće zemlje spriječena da učinkovito obavlja nadzorne funkcije na temelju ove Uredbe.”;
 (g)stavci 6. i 7. brišu se;
 (h)stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:
 „8.
 ESMA suspendira ili, prema potrebi, povlači priznanje izdano u skladu sa stavkom 5. ako, na temelju dokumentiranih dokaza, ima utemeljene razloge vjerovati da administrator:
 (a)
 djeluje tako da jasno dovodi u pitanje interese korisnika svojih referentnih vrijednosti ili pravilno funkcioniranje tržišta;
 (b)
 počinio je ozbiljnu povredu relevantnih zahtjeva utvrđenih u ovoj Uredbi;
 (c)
 dao je lažne izjave ili koristio druge protuzakonite načine kako bi ishodio priznanje.”;”;
 (10)Članak 33. zamjenjuje se sljedećim:
 Članak 33.
 Prihvaćanje referentnih vrijednosti pruženih u trećoj zemlji
 1.
 Administrator smješten u Uniji koji ima odobrenje za rad ili je registriran u skladu s člankom 34., ili bilo koji drugi nadzirani subjekt smješten u Uniji s jasno utvrđenom ulogom unutar kontrolnog okvira ili okvira odgovornosti administratora iz treće zemlje koji može djelotvorno pratiti pružanja referentnih vrijednosti, može zatražiti od ESMA-e da prihvati referentnu vrijednost ili obitelj referentnih vrijednosti koje su pružene u trećoj zemlji za upotrebu u Uniji, pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
 (a)
 administrator ili drugi nadzirani subjekt koji je zatražio prihvaćanje provjerio je i ESMA-i može kontinuirano dokazivati da pružanje referentne vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti koje treba prihvatiti ispunjava, na obveznoj ili dobrovoljnoj osnovi, zahtjeve koji su barem jednako strogi kao zahtjevi iz ove Uredbe;
 (b)
 administrator ili drugi nadzirani subjekt koji je zatražio prihvaćanje dovoljno je stručan za djelotvorno praćenje aktivnosti pružanja referentnih vrijednosti u trećoj zemlji i za upravljanje povezanim rizicima;
 (c)
 postoji objektivan razlog da se referentna vrijednost ili obitelj referentnih vrijednosti pružaju u trećoj zemlji i da se ta referentna vrijednost ili obitelj referentnih vrijednosti prihvaćaju za upotrebu u Uniji.
 Za potrebe točke (a) pri ocjenjivanju ispunjava li pružanje referentne vrijednosti, ili obitelji referentnih vrijednosti koje treba prihvatiti, zahtjeve koji su barem jednako strogi kao zahtjevi iz ove Uredbe, ESMA može uzeti u obzir bi li usklađenost pružanja referentne vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti s načelima IOSCO-a za financijske referentne vrijednosti ili s načelima IOSCO-a za PRA-ove, prema potrebi, bila istovrijedna ispunjavanju zahtjeva iz ove Uredbi.
 2.
 Administrator ili drugi nadzirani subjekt koji podnosi zahtjev za prihvaćanje iz stavka 1. mora dostaviti sve potrebne informacije kako bi se ESMA uvjerila da su u trenutku podnošenja prijave ispunjeni svi uvjeti iz tog stavka.
 3.
 ESMA je dužna u roku od 90 radnih dana od zaprimanja zahtjeva za prihvaćanje iz stavka 1. razmotriti zahtjev i donijeti odluku kojom prihvaćanje odobrava ili ga odbija te o tome obavješćuje podnositelja zahtjeva.
 4.
 Prihvaćena referentna vrijednost ili prihvaćena obitelj referentnih vrijednosti smatraju se referentnom vrijednošću ili obitelji referentnih vrijednosti koje pruža administrator ili drugi nadzirani subjekt koji je zatražio prihvaćanje. Administrator ili drugi nadzirani subjekt koji je zatražio prihvaćanje ne smije koristiti prihvaćanje kako bi izbjegao ispunjavanje zahtjeva iz ove Uredbe.
 5.
 Administrator ili drugi nadzirani subjekt koji je prihvatio referentnu vrijednost ili obitelj referentnih vrijednosti pruženih u trećoj zemlji u cijelosti zadržava odgovornost za tu referentnu vrijednost ili obitelj referentnih vrijednosti i za ispunjavanje obveza iz ove Uredbe.
 6.
 Ako iz opravdanih razloga smatra da se uvjeti utvrđeni u stavku 1. više ne ispunjavaju, ESMA ima pravo zatražiti od administratora ili drugog nadziranog subjekta koji je zatražio prihvaćanje da prestane s prihvaćanjem. U slučaju prestanka prihvaćanja primjenjuje se članak 28.
 7.
 Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 49. u vezi s mjerama kojima se utvrđuju uvjeti na temelju kojih ESMA može ocijeniti postoji li objektivan razlog za pružanje referentne vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti u trećoj zemlji i za njihovo prihvaćanje za upotrebu u Uniji. Komisija pritom uzima u obzir okolnosti poput posebnosti predmetnog tržišta ili gospodarske stvarnosti koje se namjerava mjeriti referentnom vrijednošću, potrebe da se referentne vrijednosti pružaju u blizini tog tržišta ili gospodarske stvarnosti, potrebe da se referentne vrijednosti pružaju u blizini doprinositelja, fizičke dostupnosti ulaznih podataka zbog različitih vremenskih zona i posebnih vještina potrebnih za pružanje referentnih vrijednosti.”;
 (11)U članku 34. umeće se sljedeći stavak 1.a:
 „1 a. Ako se jedan ili više indeksa koje je pružila osoba iz stavka 1. može smatrati ključnom referentnom vrijednošću, prijava se šalje ESMA-i.”;
 (12)Članak 40. zamjenjuje se sljedećim:
 „1.
 Za potrebe ove Uredbe ESMA je nadležno tijelo za:
 (a)
 administratore ključnih referentnih vrijednosti iz članka 20. stavaka 1. i 2.;
 (b)
 administratore ključnih referentnih vrijednosti iz članaka 30. i 32.;
 (c)
 administratore ili druge nadzirane subjekte koji zatraže prihvaćanje ili su prihvatili referentnu vrijednost pruženu u trećoj zemlji u skladu s člankom 33.;
 (d)
 nadzirane doprinositelje ključnoj referentnoj vrijednosti iz članka 20. stavka 1.;
 (e)
 nadzirane doprinositelje ključnoj referentnoj vrijednosti iz članaka 30., 32. i 33.
 2.
 Svaka država članica određuje relevantno nadležno tijelo odgovorno za obavljanje dužnosti na temelju ove Uredbe koje se odnose na administratore i nadzirane subjekte te o tome obavješćuje Komisiju i ESMA-u.
 3.
 Država članica koja određuje više od jednog nadležnog tijela u skladu sa stavkom 2. jasno određuje njihove uloge i određuje jedno tijelo koje će biti odgovorno za koordinaciju suradnje i razmjenu informacija s Komisijom, ESMA-om i nadležnim tijelima drugih država članica.
 4.
 ESMA objavljuje na svojim internetskim stranicama popis nadležnih tijela određenih u skladu sa stavcima od 1. do 3.”;
 (13)Članak 41. mijenja se kako slijedi:
 (b)u stavku 1. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:
 „1.
 Da bi ispunila dužnosti koje imaju na temelju ove Uredbe, nadležna tijela iz članka 40. stavka 2. raspolažu, u skladu s nacionalnim propisima, barem sljedećim nadzornim i istražnim ovlastima:
 (c)u stavku 2. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:
 „1.
 Nadležna tijela iz članka 40. stavka 2. izvršavaju svoje funkcije i ovlasti iz stavka 1. te ovlasti izricanja sankcija iz članka 42. u skladu sa svojim nacionalnim pravnim okvirom, na bilo koji od sljedećih načina:”;
 (14)U članku 43. stavku 1. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:
 „1.
 Države članice osiguravaju da, pri utvrđivanju vrste i razine administrativnih sankcija i drugih administrativnih mjera, nadležna tijela koja su odredile u skladu s člankom 40. stavkom 2. uzimaju u obzir sve relevantne okolnosti, uključujući prema potrebi sljedeće:”;
 (15)Članak 44. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 44.
 Obveza suradnje
 1.
 Države članice koje su odlučile, u skladu s člankom 42., propisati kaznene sankcije za kršenje odredbi iz tog članka, osiguravaju uspostavu odgovarajućih mjera na temelju kojih nadležna tijela određena u skladu s člankom 40. stavkom 2. imaju sve potrebne ovlasti za povezivanje s pravosudnim tijelima u njihovoj nadležnosti kako bi ona mogla dobivati konkretne informacije u vezi s kaznenim istragama ili sudskim postupcima pokrenutima zbog mogućih povreda ove Uredbe. Ta nadležna tijela pružaju te informacije drugim nadležnim tijelima i ESMA-i.
 2.
 Nadležna tijela pružaju pomoć drugim nadležnim tijelima i ESMA-i. Konkretno, razmjenjuju podatke i surađuju u svim istražnim ili nadzornim aktivnostima. Nadležna tijela također mogu surađivati s drugim nadležnim tijelima kako bi se olakšala naplata novčanih kazni.”;
 (16)U članku 45. stavku 5. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „5.
 Države članice na godišnjoj osnovi ESMA-i dostavljaju zbirne podatke o svim administrativnim sankcijama i drugim administrativnim mjerama izrečenima na temelju članka 42. Ta obveza ne primjenjuje se na mjere poduzete u okviru istrage. ESMA te podatke objavljuje u svojem godišnjem izvješću zajedno sa zbirnim podacima o svim administrativnim sankcijama i drugim administrativnim mjerama koje je izrekla na temelju članka 48.f”;
 (17)Članak 46. briše se;
 (18)U članku 47. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:
 „1.
 Nadležna tijela iz članka 40. stavka 2. surađuju s ESMA-om za potrebe ove Uredbe u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010.
 2.
 Nadležna tijela iz članka 40. stavka 2. bez odgode dostavljaju ESMA-i sve podatke koji su joj potrebni za izvršavanje njezinih dužnosti u skladu s člankom 35. Uredbe (EU) br. 1095/2010 [usporediti s izmjenama Uredbe o ESMA-i].”;
 (19)U glavi VI. umeće se sljedeće poglavlje 4.:
 POGLAVLJE 4.
 Ovlasti i nadležnost ESMA-e
 Odjeljak 1.
 Nadležnost i postupci
 Članak 48.a
 Izvršavanje ovlasti ESMA-e
 Ovlasti dodijeljene ESMA-i, bilo kojem dužnosniku ESMA-e ili bilo kojoj drugoj osobi koju ESMA ovlasti u skladu s člancima od 48.b do 48.d ne upotrebljavaju se za zahtijevanje otkrivanja podataka ili dokumenata koji podliježu obvezi čuvanja povjerljivosti.
 Članak 48.b
 Zahtjev za informacije
 1.
 ESMA može na temelju jednostavnog zahtjeva ili odluke zahtijevati od sljedećih osoba da dostave sve informacije koje su joj potrebne za obavljanje njezinih dužnosti u skladu s ovom Uredbom:
 (a)
 osoba uključenih u pružanje ili doprinos ulaznih podataka referentnim vrijednostima iz članka 40.;
 (b)
 subjekata koji primjenjuju referentne vrijednosti iz točke (a) i povezanih trećih strana;
 (c)
 trećih strana kojima su osobe iz točke (a) izdvojile funkcije ili aktivnosti;
 (d)
 osoba koje su na neki drugi način blisko i bitno povezane s osobama iz točke (a).
 2.
 U svakom jednostavnom zahtjevu za informacije iz stavka 1. navodi se:
 (a)
 upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu za taj zahtjev;
 (b)
 svrha tog zahtjeva;
 (c)
 informacije koje se traže;
 (d)
 rok za dostavu informacija;
 (e)
 izjava da osoba od koje se traže informacije nije obvezna te informacije dostaviti, ali da u slučaju dobrovoljnog odgovora na zahtjev dostavljene informacije ne smiju biti netočne ili neistinite;
 (f)
 iznos globe koja se izriče u skladu s člankom 48.f ako su dostavljene informacije netočne ili neistinite.
 3.
 Kada zahtijeva dostavu informacija u skladu sa stavkom 1. na temelju odluke, ESMA navodi:
 (a)
 upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu za taj zahtjev;
 (b)
 svrhu tog zahtjeva;
 (c)
 informacije koje se traže;
 (d)
 rok za dostavu informacija;
 (e)
 periodične novčane kazne predviđene člankom 48.g ako su dostavljene tražene informacije nepotpune;
 (f)
 globu predviđenu člankom 48.g ako su odgovori na postavljena pitanja netočni ili neistiniti;
 (g)
 pravo na podnošenje žalbe protiv odluke Odboru za žalbe ESMA-e i pravo na preispitivanje te odluke u postupku pred Sudom Europske unije („Sud”) u skladu s člancima [ex60. Žalbe ] i [ex61. Postupak pred Sudom...] Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 4.
 Osobe iz stavka 1. ili njihovi predstavnici te, u slučaju pravnih osoba ili udruženja bez pravne osobnosti, osobe koje su ih zakonom ili njihovim statutom ovlaštene zastupati, dostavljaju tražene informacije. Propisno ovlašteni odvjetnici mogu dostaviti informacije u ime svojih stranaka. Potonji u cijelosti odgovaraju za potpunost, točnost i istinitost podataka.
 5.
 ESMA bez odgode šalje presliku jednostavnog zahtjeva ili svoje odluke nadležnom tijelu države članice u kojoj administrator ili nadzirani doprinositelj iz stavka 1. na koje se zahtjev za informacije odnosi imaju boravište ili poslovni nastan.
 Članak 48.c
 Opće istrage
 1.
 Da bi mogla obavljati svoje dužnosti iz ove Uredbe, ESMA može provoditi potrebne istrage protiv osoba iz članka 48.b stavka 1. U tu svrhu, dužnosnici i ostale osobe koje ESMA ovlasti mogu:
 (a)
 pregledavati svu evidenciju, podatke, postupke i ostale materijale važne za obavljanje njihovih zadaća, neovisno o tome na kojem su mediju pohranjeni;
 (b)
 izraditi ili pribaviti ovjerene preslike ili izvatke iz te evidencije, podataka, postupaka i ostalih materijala;
 (c)
 pozvati i tražiti od bilo koje od tih osoba ili njihovih predstavnika ili osoblja usmena ili pisana objašnjenja o činjenicama ili dokumente koji se odnose na predmet i svrhu nadzora te zabilježiti odgovore;
 (d)
 obaviti razgovor sa svakom fizičkom ili pravnom osobom koja pristane na razgovor u cilju prikupljanja informacija koje se odnose na predmet istrage;
 (e)
 zatražiti evidenciju telefonskih razgovora i prometa podataka.
 2.
 Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti za potrebe istraga iz stavka 1. izvršavaju svoje ovlasti predočenjem pisanog ovlaštenja u kojem se navode predmet i svrha istrage. U tom se ovlaštenju navode periodične novčane kazne predviđene člankom 48.g ako su tražena evidencija, podaci, postupci ili drugi materijali ili odgovori na pitanja postavljena osobama iz članka 48.b stavka 1. nepotpuni te globe predviđene člankom 48.f ako su odgovori na pitanja postavljena tim osobama netočni ili neistiniti.
 3.
 Osobe iz članka 48.b stavka 1. dužne su se podvrgnuti istragama koje se pokreću na temelju ESMA-ine odluke. U odluci se navode predmet i svrha istrage, periodične novčane kazne predviđene člankom 48.g, pravni lijekovi dostupni u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 te pravo na pokretanje postupka pred Sudom radi preispitivanja odluke.
 4.
 Pravodobno prije istrage iz stavka 1., ESMA o istrazi i identitetu ovlaštenih osoba obavješćuje nadležno tijelo države članice u kojoj će se istraga provoditi. Na zahtjev ESMA-e dužnosnici predmetnog nadležnog tijela pomažu tim ovlaštenim osobama u obavljanju njihovih dužnosti. Dužnosnici predmetnog nadležnog tijela mogu na zahtjev sudjelovati u istragama.
 5.
 Ako je u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom za zahtjev za evidenciju telefonskih razgovora ili prometa podataka iz stavka 1. točke (e) potrebno odobrenje nacionalnog pravosudnog tijela, podnosi se zahtjev za izdavanje tog odobrenja. Zahtjev za takvo odobrenje može se podnijeti i kao mjera predostrožnosti.
 6.
 Ako nacionalno pravosudno tijelo zaprimi zahtjev za odobrenje ili zahtjev za evidenciju telefonskih razgovora ili prometa podataka iz stavka 5. točke (e), to tijelo provjerava :
 (a)
 je li odluka iz stavka 3. autentična;
 (b)
 jesu li sve mjere koje se poduzimaju proporcionalne, a ne proizvoljne ili suvišne.
 Za potrebe točke (b), nacionalno pravosudno tijelo može od ESMA-e zatražiti detaljna pojašnjenja, posebno o osnovanosti ESMA-ine sumnje da je došlo do povrede ove Uredbe, ozbiljnosti povrede na koju se sumnja te prirode uključenosti osobe koja je predmet prisilnih mjera. Međutim, nacionalno pravosudno tijelo ne preispituje potrebu za provođenjem istrage niti zahtijeva informacije o ESMA-inu spisu. Zakonitost ESMA-ine odluke preispituje samo Sud u postupku utvrđenom u članku 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 Članak 48.d
 Izravni nadzor
 1.
 Da bi mogla obavljati svoje dužnosti iz ove Uredbe, ESMA može provoditi izravni nadzor u svim poslovnim prostorima osoba iz članka 48.b stavka 1.
 2.
 Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti za provođenje izravnog nadzora mogu ulaziti u sve poslovne prostore osoba na koje se primjenjuje ESMA-ina odluka o istrazi i imaju sve ovlasti utvrđene u članku 48.c stavku 1. Ovlašteni su za pečaćenje svih poslovnih prostora te poslovnih knjiga i evidencija tijekom nadzora i u mjeri u kojoj je to potrebno za obavljanje nadzora.
 3.
 ESMA pravodobno prije nadzora šalje obavijest o nadzoru nadležnom tijelu države članice u kojoj će se nadzor provoditi. Kada je to potrebno za pravilnu provedbu i učinkovitost nadzora, ESMA nakon slanja obavijesti relevantnom nadležnom tijelu može obaviti izravni nadzor bez slanja prethodne obavijesti. Nadzor u skladu s ovim člankom provodi se ako je relevantno tijelo potvrdilo da se ne protivi nadzoru.
 4.
 Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ona ovlasti za provođenje izravnog nadzora izvršavaju svoje ovlasti uz predočenje pisanog ovlaštenja u kojem se navode predmet i svrha nadzora te periodične novčane kazne predviđene člankom 48.g ako se predmetne osobe ne podvrgnu nadzoru.
 5.
 Osobe iz članka 48.b stavka 1. podliježu izravnom nadzoru naloženom ESMA-inom odlukom. U toj se odluci navode predmet i svrha nadzora, datum njegova početka te periodične novčane kazne predviđene člankom 48.g, pravni lijekovi dostupni u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 te pravo na pokretanje postupka pred Sudom radi preispitivanja odluke.
 6.
 Dužnosnici nadležnog tijela države članice u kojoj se treba provesti nadzor, kao i osobe koje je nadležno tijelo države članice u kojoj se treba provesti nadzor ovlastilo ili imenovalo, na zahtjev ESMA-e aktivno pomažu dužnosnicima i drugim osobama koje ESMA ovlasti. Dužnosnici tog nadležnog tijela mogu na zahtjev sudjelovati i u izravnom nadzoru.
 7.
 ESMA može od nadležnih tijela zatražiti da u njezino ime provedu određene istražne radnje i izravne nadzore predviđene ovim člankom i člankom 48.c stavkom 1. U tu svrhu, nadležna tijela imaju iste ovlasti kao i ESMA, kako je utvrđeno ovim člankom i člankom 48.c stavkom 1.
 8.
 Kada dužnosnici i ostale osobe u pratnji koje ESMA ovlasti utvrde da se osoba protivi nadzoru naloženom u skladu s ovim člankom, nadležno tijelo predmetne države članice pruža im potrebnu pomoć te, prema potrebi, traži pomoć policije ili drugog tijela kaznenog progona, kako bi im se omogućilo provođenje izravnog nadzora.
 9.
 Ako je u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom za provođenje izravnog nadzora iz stavka 1. ili za pružanje pomoći iz stavka 7. potrebno odobrenje nacionalnog pravosudnog tijela, podnosi se zahtjev za to odobrenje. Zahtjev za takvo odobrenje može se podnijeti i kao mjera predostrožnosti.
 10.
 Ako nacionalno pravosudno tijelo zaprimi zahtjev za odobrenje izravnog nadzora iz stavka 1. ili pružanja pomoći iz stavka 7., to tijelo provjerava :
 (a)
 je li odluka ESMA-e iz stavka 4. autentična;
 (b)
 jesu li sve mjere koje se poduzimaju proporcionalne, a ne proizvoljne ili suvišne.
 Za potrebe točke (b), nacionalno pravosudno tijelo može od ESMA-e zatražiti detaljna pojašnjenja, posebno o osnovanosti ESMA-ine sumnje da je došlo do povrede ove Uredbe, ozbiljnosti povrede na koju se sumnja te prirode uključenosti osobe koja je predmet prisilnih mjera. Međutim, nacionalno pravosudno tijelo ne preispituje potrebu za provođenjem istrage niti zahtijeva informacije o ESMA-inu spisu. Zakonitost ESMA-ine odluke preispituje samo Sud u postupku utvrđenom u članku 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 ODJELJAK 2.
 ADMINISTRATIVNE SANKCIJE I DRUGE MJERE
 Članak 48.e
 Nadzorne mjere ESMA-e
 1.
 Ako u skladu s člankom 48.i stavkom 5. utvrdi da je osoba počinila neku od povreda navedenih u članku 48.f stavku 2., ESMA poduzima jednu ili više od sljedećih mjera:
 (a)
 donosi odluku kojom se od osobe zahtijeva da prestane s postupanjem koje čini povredu;
 (b)
 donosi odluku kojom se izriču globe u skladu s člankom 48.f;
 (c)
 objavljuje javnu obavijest.
 2.
 ESMA pri poduzimanju mjera iz stavka 1. uzima u obzir prirodu i ozbiljnost povrede, vodeći računa o sljedećim kriterijima:
 (a)
 trajanje i učestalost povrede;
 (b)
 je li povreda prouzročila ili olakšala financijsko kazneno djelo ili se na neki drugi način može povezati s takvim djelom ;
 (c)
 je li povreda počinjena s namjerom ili iz nemara.
 (d)
 stupanj odgovornosti osobe odgovorne za povredu;
 (e)
 financijska snaga osobe odgovorne za povredu, na koju upućuje ukupni promet odgovorne pravne osobe ili godišnji dohodak i neto imovina odgovorne fizičke osobe;
 (f)
 utjecaj povrede na interese malih ulagatelja;
 (g)
 značaj ostvarene dobiti, gubitaka koje je osoba odgovorna za povredu izbjegla ili gubitaka koje su zbog povrede pretrpjele treće strane, u mjeri u kojoj ih je moguće utvrditi;
 (h)
 razina suradnje osobe odgovorne za povredu s ESMA-om, ne dovodeći u pitanje potrebu da se osigura povrat ostvarene dobiti ili gubitaka koje je ta osoba izbjegla;
 (i)
 prethodne povrede koje je počinila osoba odgovorna za povredu;
 (j)
 mjere koje je osoba odgovorna za povredu poduzela nakon povrede kako bi spriječila njezino ponavljanje.
 3.
 ESMA bez nepotrebne odgode obavješćuje osobu odgovornu za povredu o svim mjerama poduzetima u skladu sa stavkom 1. i dostavlja ih nadležnim tijelima države članice i Komisiji. ESMA javno objavljuje sve takve mjere na svojim internetskim stranicama u roku od 10 radnih dana od dana donošenja mjere.
 Javno objavljivanje iz prvog podstavka uključuje sljedeće:
 (a)
 izjavu kojom se potvrđuje pravo osobe odgovorne za povredu na podnošenje žalbe na odluku;
 (b)
 ako je potrebno, izjavu kojom se potvrđuje da je žalba podnesena i da žalba ne odgađa izvršenje odluke;
 (c)
 izjavu kojom se potvrđuje da ESMA-in Odbor za žalbe može odgoditi izvršenje osporene odluke u skladu s člankom 60. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 Članak 48.f
 Globe
 1.
 Ako u skladu s člankom 48.i stavkom 5. utvrdi da je bilo koja osoba s namjerom ili iz nemara počinila jednu ili više od povreda navedenih u stavku 2., ESMA donosi odluku kojom izriče globu u skladu sa stavkom 3. ovog članka.
 Smatra se da je povreda počinjena s namjerom ako ESMA na temelju objektivnih čimbenika utvrdi da je osoba djelovala s namjerom počinjenja povrede.
 2.
 Popis povreda iz stavka 1. jest sljedeći: povrede članaka od 4. do 16., članka 21., članaka od 23. do 29. i članka 34. Uredbe (EU) 2016/1011.
 3.
 Maksimalni iznos globe iz stavka 1. jednak je:
 i. 1 000 000 EUR u slučaju pravne osobe odnosno odgovarajućoj vrijednosti u nacionalnoj valuti na dan 30. lipnja 2016. u državama članicama čija valuta nije euro, ili 10 % ukupnog godišnjeg prometa te pravne osobe u skladu s posljednjim raspoloživim financijskim izvještajima koje je odobrilo upravljačko tijelo, ovisno o tome koji je iznos veći;
 ii. 500 000 EUR u slučaju fizičke osobe odnosno odgovarajućoj vrijednosti u nacionalnoj valuti na dan 30. lipnja 2016. u državama članicama čija valuta nije euro.
 Neovisno o prvom podstavku, maksimalni iznos globe za povrede članka 11. stavka 1. točke (d) ili članka 11. stavka 4. Uredbe (EU) 2016/1011 u slučaju pravnih osoba jednak je 250 000 EUR odnosno odgovarajućoj vrijednosti u nacionalnoj valuti na dan 30. lipnja 2016. u državama članicama čija valuta nije euro, ili 2 % ukupnog godišnjeg prometa te pravne osobe u skladu s posljednjim raspoloživim financijskim izvještajima koje je odobrilo upravljačko tijelo, ovisno tome koji je iznos veći, te u slučaju fizičkih osoba jednak je 100 000 EUR odnosno odgovarajućoj vrijednosti u nacionalnoj valuti na dan 30. lipnja 2016. ili u državama članicama čija valuta nije euro.
 Za potrebe točke i., ako je pravna osoba matično društvo ili društvo kći matičnog društva koje mora sastaviti konsolidirane financijske izvještaje u skladu s Direktivom 2013/34/EU, relevantni ukupni godišnji promet jest ukupni godišnji promet ili odgovarajuća vrsta prihoda prema mjerodavnom pravu Unije u području računovodstva, u skladu s posljednjim raspoloživim konsolidiranim izvještajima koje je odobrilo upravljačko tijelo krajnjeg matičnog društva.
 4.
 Pri utvrđivanju iznosa globe u skladu sa stavkom 1., ESMA uzima u obzir kriterije utvrđene u skladu s člankom 48.e stavkom 2.
 5.
 Neovisno o stavku 4., ako je pravna osoba povredom izravno ili neizravno ostvarila financijsku korist, iznos globe mora biti najmanje jednak toj koristi.
 6.
 Kada osoba djelovanjem ili nedjelovanjem počini više od jedne povrede iz članka 48.f stavka 2., primjenjuje se samo viši iznos globe izračunat u skladu sa stavkom 3. i odnosi se na jednu od tih povreda.
 Članak 48.g
 Periodične novčane kazne
 1.
 ESMA odlukom izriče periodične novčane kazne kako bi primorala:
 (a) osobu da prestane s postupanjem koje čini povredu u skladu s odlukom donesenom u skladu s člankom [48.e stavkom 1. točkom (a)];
 (b) osobe iz članka 48.b stavka 1.:
 i.
 da dostave potpune informacije koje su zatražene na temelju odluke u skladu s člankom [48.b];
 ii.
 da se podvrgnu istrazi i posebno da dostave potpunu evidenciju, podatke, postupke i druge potrebne materijale te da dopune i isprave ostale informacije dostavljene tijekom istrage pokrenute odlukom na temelju članka [48.c];
 iii.
 da se podvrgnu izravnom nadzoru naloženom odlukom donesenom u skladu s člankom [48.d].
 2.
 Periodična novčana kazna mora biti djelotvorna i proporcionalna. Periodična novčana kazna utvrđuje se za svaki dan kašnjenja.
 3.
 Neovisno o stavku 2., iznos periodične novčane kazne jednak je 3 % prosječnog dnevnog prometa u prethodnoj poslovnoj godini, a u slučaju fizičkih osoba jednak je 2 % prosječnog dnevnog dohotka u prethodnoj kalendarskoj godini. Iznos se izračunava od datuma naznačenog u odluci kojom se izriče periodična novčana kazna.
 4.
 Periodična novčana kazna izriče se za razdoblje od najdulje šest mjeseci nakon datuma obavijesti o odluci ESMA-e. ESMA preispituje mjeru nakon isteka tog razdoblja.
 Članak 48.h
 Objavljivanje, priroda, izvršenje i namjena globa i periodičnih novčanih kazni
 1.
 ESMA javno objavljuje svaku globu i svaku periodičnu novčanu kaznu izrečenu u skladu s člancima 48.f i 48.g, osim ako bi ta javna objava ozbiljno ugrozila financijska tržišta ili prouzročila neproporcionalnu štetu uključenim stranama. Ta objava ne smije sadržavati osobne podatke u smislu Uredbe (EZ) br. 45/2001.
 2.
 Globe i periodične novčane kazne izrečene u skladu s člancima [48.f] i [48.g] administrativne su prirode.
 3.
 Ako odluči da neće izreći globe ili novčane kazne, ESMA o tome obavješćuje Europski parlament, Vijeće, Komisiju i nadležna tijela predmetne države članice te obrazlaže svoju odluku.
 4.
 Globe i periodične novčane kazne izrečene u skladu s člancima [48.f] i [48.g] izvršive su.
 Izvršenje se uređuje pravilima građanskog postupka koja su na snazi u državi članici ili trećoj zemlji u kojoj se izvršenje provodi.
 5.
 Iznosi globa i periodičnih novčanih kazni prihod su općeg proračuna Europske unije.
 ODJELJAK 3.
 POSTUPCI I PREISPITIVANJE
 Članak 48.i
 Postupovna pravila za poduzimanje nadzornih mjera i izricanje globa
 1.
 Ako pri obavljanju svojih dužnosti u skladu s ovom Uredbom ESMA utvrdi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje upućuju na jednu ili više povreda navedenih u članku 48.f stavku 2., ESMA interno imenuje neovisnog istražitelja koji provodi istragu o tom predmetu. Imenovani službenik ne sudjeluje niti je sudjelovao izravno ni neizravno u nadzoru referentnih vrijednosti na koje se odnosi povreda i svoje funkcije obavlja neovisno od ESMA-ina Odbora supervizora.
 2.
 Istražitelj iz stavka 1. istražuje navodne povrede, uzima u obzir očitovanja osoba koje su predmet istraga te dostavlja ESMA-inu Odboru supervizora cijeli spis sa svojim zaključcima.
 3.
 Istražitelj je u svrhu obavljanja svojih zadaća ovlašten zahtijevati informacije u skladu s člankom 48.b te provoditi istrage i izravne nadzore u skladu s člancima 48.c i 48.d.
 4.
 Istražitelj pri obavljanju tih zadaća ima pristup svim dokumentima i informacijama koje je ESMA prikupila tijekom svojih aktivnosti nadzora.
 5.
 Istražitelj po završetku istrage i prije nego što ESMA-inu Odboru supervizora dostavi spis sa svojim zaključcima, osobama koje su predmet istrage omogućuje da se očituju o pitanjima koja se istražuju. Istražitelj svoje zaključke temelji samo na činjenicama o kojima su se te osobe mogle očitovati.
 6.
 Tijekom istraga koje se provode u skladu s ovim člankom u cijelosti se poštuje pravo na obranu osoba koje su predmet istrage.
 7.
 Po dostavi spisa sa svojim zaključcima ESMA-inu Odboru supervizora, istražitelj obavješćuje osobe koje su predmet istrage. Osobe koje su predmet istrage imaju pravo pristupa spisu, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije koje utječu na treće strane.
 8.
 ESMA na temelju spisa sa zaključcima istražitelja i na zahtjev uključenih osoba nakon njihova očitovanja u skladu s člankom [48.j] utvrđuje jesu li osobe koje su predmet istrage počinile jednu ili više povreda navedenih u članku 48.f stavku 1. te ako jesu poduzima nadzornu mjeru u skladu s člankom 48.e i izriče globu u skladu s člankom [48.f].
 9.
 Istražitelj ne sudjeluje u raspravama ESMA-ina Odbora supervizora niti na koji drugi način intervenira u postupak odlučivanja ESMA-ina Odbora supervizora.
 10.
 Komisija u skladu s člankom 49. donosi delegirane akte kojima se određuju postupovna pravila o izvršenju ovlasti za izricanje globe ili periodične novčane kazne, uključujući odredbe o pravu na obranu, odredbe o vremenskom važenju propisa, te o naplati globe ili periodične novčane kazne, kao i rokovi zastare za izricanje i izvršenje globa i periodičnih novčanih kazni.
 11.
 Ako u obavljanju svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom, ESMA ustanovi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje bi mogle upućivati na kazneno djelo, ESMA dostavlja te predmete relevantnim nacionalnim tijelima radi kaznenog progona. Nadalje, ESMA ne izriče globu ili periodičnu novčanu kaznu u slučaju prethodne pravomoćne oslobađajuće ili osuđujuće presude na temelju identičnih ili sličnih činjenica u kaznenim postupcima koja prema nacionalnom pravu ima snagu presuđene stvari.
 Članak 48.j
 Saslušanje osoba koje su predmet istrage
 1.
 ESMA prije donošenja odluke u skladu s člancima 48.f, 48.g i 48.e daje osobama koje su predmet postupka priliku za očitovanje o zaključcima koji su o njoj doneseni. ESMA temelji svoje odluke samo na zaključcima o kojima su se osobe koje su predmet postupka mogle očitovati.
 2.
 Prvi se podstavak ne primjenjuje ako su potrebne hitne mjere u skladu s člankom 48.e kako bi se spriječila znatna i neposredna šteta za financijski sustav. ESMA u tom slučaju može donijeti privremenu odluku i dati predmetnim osobama mogućnost da budu saslušane u najkraćem mogućem roku nakon donošenja odluke.
 3.
 U postupku se u potpunosti poštuje pravo na obranu osoba koje su predmet istrage. Te osobe imaju pravo pristupa ESMA-inu spisu, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije ili ESMA-ine interne pripremne dokumente.
 Članak 48.k
 Preispitivanje u postupku pred Sudom
 Sud ima punu nadležnost za preispitivanje odluka kojima je ESMA izrekla globu ili periodičnu novčanu kaznu. Sud može poništiti, smanjiti ili povećati izrečenu globu ili periodičnu novčanu kaznu.
 ODJELJAK 4.
 NAKNADE I DELEGIRANJE
 Članak 48.l
 Naknade za nadzor
 1.
 ESMA zaračunava naknade administratorima u skladu s ovom Uredbom i u skladu s delegiranim aktima donesenima u skladu sa stavkom 3. Te naknade u potpunosti pokrivaju potrebne izdatke ESMA-e povezane s nadzorom administratora i nadoknade svih troškova koje nadležna tijela mogu imati u obavljanju zadaća u skladu s ovom Uredbom, a posebno kao rezultat delegiranja zadaća u skladu s člankom 48.m.
 2.
 Iznos pojedinačne naknade zaračunane administratoru pokriva sve ESMA-ine administrativne troškove njezinih aktivnosti nadzora. Iznos je proporcionalan prometu administratora.
 3.
 Komisija u skladu s člankom 49. donosi delegirane akte kojima se određuje vrsta naknada, slučajevi u kojima se zaračunavaju naknade, iznos naknada i način njihova plaćanja.
 Članak 48.m
 Delegiranje zadaća nadležnim tijelima od strane ESMA-e
 1.
 Kada je to potrebno za pravilno obavljanje nadzorne zadaće, ESMA može u skladu sa smjernicama koje izdaje u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 delegirati određene nadzorne zadaće nadležnom tijelu države članice. Te specifične nadzorne zadaće mogu, posebno, uključivati ovlaštenje za slanje zahtjeva za informacije u skladu s člankom 48.b i za provođenje istraga i izravnih nadzora u skladu s člankom 48.c i člankom 48.d.
 Odstupajući od prvog podstavka, odobrenje ključnih referentnih vrijednosti ne delegira se.
 2.
 Prije delegiranja neke zadaće u skladu sa stavkom 1. ESMA se savjetuje s relevantnim nadležnim tijelom o:
 (a) opsegu zadaće koja se delegira;
 (b) rokovima za obavljanje te zadaće; i
 (c) razmjeni potrebnih informacija s ESMA-om.
 3.
 ESMA nadležnom tijelu nadoknađuje troškove obavljanja delegiranih zadaća u skladu s uredbom o naknadama koju Komisija donosi na temelju članka 48.l stavka 3.
 4.
 ESMA u primjerenim vremenskim razmacima preispituje svako delegiranje u skladu sa stavkom 1. Delegiranje se može opozvati u bilo kojem trenutku.
 5.
 Delegiranje zadaća ne utječe na ESMA-inu odgovornost niti ograničava njezin kapacitet za provedbu i praćenje delegirane aktivnosti.”
 Članak 48.o
 Prijelazne mjere koje se odnose na ESMA-u
 1.
 Sve nadležnosti i dužnosti koje se odnose na nadzorne i provedbene aktivnosti u vezi s administratorima iz članka 40. stavka 1. koje su dodijeljene nadležnim tijelima prestaju [Ured za publikacije: unijeti datum 36 mjeseci nakon stupanja na snagu]. Te nadležnosti i dužnosti na isti datum preuzima ESMA.
 2. Sve spise i radne dokumente koji se odnose na nadzorne i provedbene aktivnosti u vezi s administratorima iz članka 40. stavka 1., uključujući sva ispitivanja i provedbene postupke koji su u tijeku, preuzima ESMA na datum iz stavka 1.
 Međutim, na ESMA-u se ne prenose zahtjevi za odobrenje ključne referentne vrijednosti koje podnose administratori, zahtjevi za priznavanje u skladu s člankom 32. i zahtjevi za odobrenje prihvaćanja u skladu s člankom 33. koje su nadležna tijela zaprimila prije [Ured za publikacije: unijeti datum 34 mjeseca nakon stupanja na snagu], a odluku o odobrenju ili odbijanju odobrenja, priznanja ili odobrenja prihvaćanja donosi relevantno nadležno tijelo.
 3. Nadležna tijela osiguravaju da se sva postojeća evidencija i radni dokumenti, ili njihove ovjerene preslike, dostave ESMA-i u najkraćem mogućem roku i u svakom slučaju do [Ured za publikacije: unijeti datum 36 mjeseci nakon stupanja na snagu]. Ta nadležna tijela pružaju ESMA-i i svu potrebnu pomoć i savjete kako bi se omogućio učinkovit i djelotvoran prijenos i preuzimanje nadzornih i provedbenih aktivnosti u vezi s administratorima iz članka 40. stavka 1.
 4. ESMA djeluje kao pravni slijednik nadležnih tijela iz stavka 1. u svim upravnim ili sudskim postupcima koji proizlaze iz nadzornih i provedbenih aktivnosti koje su obavljala ta nadležna tijela u vezi s pitanjima koja su uređena ovom Uredbom.
 5. Svako odobrenje ključne referentne vrijednosti administratora, priznanja iz članka 32. i odobrenja prihvaćanja iz članka 33. koje je izdalo nadležno tijelo iz stavka 1. valjana su i nakon prijenosa nadležnosti na ESMA-u.”;
 (20)Članak 53. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 53.
 Provjere ESMA-e
 ESMA ima ovlast zatražiti sve dokumentirane dokaze od nadležnog tijela za bilo koju odluku donesenu u skladu s člankom 51. stavkom 2. prvim podstavkom i člankom 25. stavkom 3. te za sve mjere poduzete za provedbu članka 24. stavka 1.”.
 Članak 9.
 Izmjene Uredbe (EU) 2017/1129 o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja za trgovanje na uređenom tržištu
 Uredba (EU) 2017/1129 mijenja se kako slijedi:
 (1)Članak 2. mijenja se kako slijedi:
 (b)točka iii. u definiciji „matična država članica” pod slovom (m) briše se.
 (c)umeću se sljedeće definicije:
 „(za)
 „društva za nekretnine” znači društvo čije se glavne djelatnosti odnose na ekonomske djelatnosti navedene u području L Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća*.
 (zb)
 „društva za iskorištavanje rudnih bogatstava” znači društvo čije se glavne djelatnosti odnose na ekonomske djelatnosti navedene u području B odjeljcima od 05 do 08 Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1893/2006.
 (zc)
 „društva koja se temelje na znanstvenim istraživanjima” znači društvo čije se glavne djelatnosti odnose na ekonomske djelatnosti navedene u području M odjeljku 72 grupi 72.1 Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1893/2006.
 (zd)
 „brodarska društva” znači društvo čije se glavne djelatnosti odnose na ekonomske djelatnosti navedene u području H odjeljku 50 Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1893/2006.
 * Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima, SL L 393, 30.12.2006., str.1.”;
 (2)U članku 4. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Takav dobrovoljno sastavljeni prospekt koji je odobrilo nadležno tijelo matične države članice, kako je određeno u skladu s člankom 2. točkom (m), ili ESMA u skladu s člankom 31.a, uključuje sva prava i obveze predviđene za prospekt koji se zahtijeva na temelju ove Uredbe te se na njega primjenjuju sve odredbe ove Uredbe pod nadzorom tog nadležnog tijela.” ;
 (3)U članku 20. stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:
 „8.
 Na zahtjev izdavatelja, ponuditelja ili osobe koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu, nadležno tijelo matične države članice može prenijeti odobrenje prospekta nadležnom tijelu druge države članice, pod uvjetom da to nadležno tijelo na to pristane, osim ako ESMA preuzme ulogu nadležnog tijela matične države članice u skladu s člankom 31.a, i da o tome prethodno obavijesti ESMA-u. Nadležno tijelo matične države članice dostavlja u elektroničkom obliku podnesenu dokumentaciju, uz svoju odluku o odobrenju prijenosa, nadležnom tijelu druge države članice na dan odluke. O tom se dostavljanju obavješćuje izdavatelja, ponuditelja ili osobu koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu u roku od tri radna dana od datuma odluke nadležnog tijela matične države članice. Rokovi utvrđeni u stavku 2. prvom podstavku i stavku 3. primjenjuju se od datuma donošenja odluke nadležnog tijela matične države članice. Članak 28. stavak 4. Uredbe (EU) br. 1095/2010 ne primjenjuje se na prijenos odobrenja prospekta u skladu s ovim stavkom. Nakon dovršetka prijenosa odobrenja nadležno tijelo kojem je preneseno odobrenje prospekta smatra se nadležnim tijelom matične države članice za taj prospekt za potrebe ove Uredbe.”;
 (4)Članak 22. mijenja se kako slijedi:
 (b)umeće se sljedeći stavak 6.a:
 „6.a
 Odstupajući od stavka 6., ESMA ima ovlast kontrolirati usklađenost aktivnosti oglašavanja sa zahtjevima iz stavaka od 2. do 4. u svakoj državi članici domaćinu u kojoj se oglasi distribuiraju, u svim sljedećim slučajevima:
 (a) ako je ESMA nadležno tijelo u skladu s člankom 31.a.;
 (b) za svaki prospekt sastavljen u skladu sa zakonodavstvom treće zemlje koji se upotrebljava u Uniji u skladu s člankom 29.
 Ne dovodeći u pitanje članak 32. stavak 1., provjera oglasâ koju provodi ESMA nije preduvjet za javnu ponudu vrijednosnih papira ili uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu u bilo kojoj državi članici domaćinu.
 ESMA bez nepotrebne odgode obavješćuje nadležno tijelo relevantne države članice domaćina o primjeni svih nadzornih i istražnih ovlasti iz članka 32. u pogledu izvršenja ovog članka.
 Na zahtjev nadležnog tijela države članice ESMA provodi kontrolu iz prvog podstavka nad svim oglasima koji se distribuiraju u njezinoj jurisdikciji u vezi sa svim, ili nekim kategorijama prospekata koje je ESMA odobrila u skladu s člankom 31.a. ESMA objavljuje i redovito ažurira popis država članica za koje provodi takve kontrole i kategorije predmetnih prospekata. .”;
 (c)stavak 7. zamjenjuje se sljedećim:
 „7.
 Nadležna tijela država članica domaćina i ESMA mogu zaračunati samo naknade koje su povezane s obavljanjem njihovih nadzornih zadaća u skladu s ovim člankom. Iznos naknada objavljuje se na internetskim stranicama nadležnih tijela i ESMA-e. Naknade moraju biti nediskriminirajuće, razumne i proporcionalne nadzornoj zadaći. Nadležna tijela država članica domaćina i ESMA ne smiju nametnuti nikakve zahtjeve ili administrativne postupke povrh onih potrebnih za izvršavanje svojih nadzornih zadaća u skladu s ovim člankom.”
 (d)stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:
 „8.
 Odstupajući od stavaka 6. i 6.a bilo koja dva nadležna tijela, uključujući ESMA-u ako je primjenjivo, mogu sklopiti sporazum prema kojemu, za potrebe kontroliranja usklađenosti aktivnosti oglašavanja u prekograničnim situacijama ili situacijama u kojima se primjenjuje stavak 6.a, nadležno tijelo matične države članice ili nadležno tijelo države članice domaćina ako se primjenjuje stavak 6.a kontrolira tu usklađenost. Obavijest o svakom takvom sporazumu dostavlja se ESMA-i, osim ako je ESMA potpisnik sporazuma u svojstvu nadležnog tijela države članice domaćina u skladu s člankom 31.a. ESMA objavljuje i redovito ažurira popis takvih sporazuma.”;
 (5)Članak 25. mijenja se kako slijedi:
 (b) stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4.
 Ako konačni uvjeti osnovnog prospekta nisu uključeni u osnovni prospekt ili dopunu, nadležno tijelo matične države članice priopćuje ih ESMA-i u elektroničkom obliku, čim je to praktično moguće nakon što su mu podneseni, te nadležnom tijelu jedne ili više država članica domaćina ako je o osnovnom prospektu prethodno dostavljena obavijest.”
 (c)umeće se sljedeći stavak 6.a:
 „6.a
 Za sve prospekte koje je sastavio izdavatelj iz treće zemlje u skladu s člankom 29., potvrda o odobrenju iz ovog članka zamjenjuje se potvrdom o podnošenju.”;
 (6)U članku 27. umeće se sljedeći stavak 3.a:
 „3.a
 Odstupajući od stavaka 1., 2. i 3., ako je ESMA nadležno tijelo u skladu s člankom 31.a, prospekt se sastavlja na jeziku koji su prihvatila nadležna tijela svake države članice domaćina ili na jeziku koji se uobičajeno upotrebljava u području međunarodnih financija, prema izboru izdavatelja, ponuditelja, ili osobe koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu.
 Nadležno tijelo svake države članice domaćina zahtijeva da sažetak iz članka 7. bude dostupan na njezinu službenom jeziku ili na najmanje jednom od njezinih službenih jezika, ili na nekom drugom jeziku koji je prihvatilo nadležno tijelo te države članice, ali ne zahtijeva prijevod nijednog drugog dijela prospekta.”;
 (7)Članak 28. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 28.
 Javna ponuda vrijednosnih papira ili uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu putem prospekta sastavljenog u skladu s ovom Uredbom
 Ako izdavatelj iz treće zemlje namjerava putem prospekta sastavljenog u skladu s ovom Uredbom javno ponuditi vrijednosne papire u Uniji ili zatražiti uvrštenje vrijednosnih papira za trgovanje na uređenom tržištu uspostavljenom u Uniji, njegov prospekt u skladu s člankom 20. mora odobriti ESMA.
 Nakon što je odobren u skladu s prvim podstavkom, prospekt uključuje sva prava i obveze koji su ovom Uredbom predviđeni za prospekte te se na taj prospekt i izdavatelja iz treće zemlje primjenjuju sve odredbe ove Uredbe pod nadzorom ESMA-e.”;
 (8)Članak 29. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 29.
 Javna ponuda vrijednosnih papira ili uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu putem prospekta sastavljenog u skladu sa zakonodavstvom treće zemlje
 1.
 Izdavatelj iz treće zemlje može javno ponuditi vrijednosne papire u Uniji ili zatražiti uvrštenje vrijednosnih papira za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji nakon prethodne objave prospekta koji je sastavljen i odobren u skladu s nacionalnim zakonodavstvom izdavatelja iz treće zemlje i na koji se primjenjuje nacionalno zakonodavstvo izdavatelja iz treće zemlje, pod sljedećim uvjetima:
 (a)
 Komisija je donijela provedbenu odluku u skladu sa stavkom 3.;
 (b)
 izdavatelj iz treće zemlje podnio je prospekt ESMA-i;
 (c)
 izdavatelj iz treće zemlje dostavio je pisanu potvrdu da je prospekt odobrilo nadzorno tijelo treće zemlje te je dostavio podatke za kontakt tog tijela;
 (d)
 prospekt ispunjava zahtjeve u pogledu jezika iz članka 27.;
 (e)
 svi oglasi koje u Uniji distribuira izdavatelj iz treće zemlje u vezi s ponudom ili uvrštenjem za trgovanje u skladu su sa zahtjevima iz članka 22. stavaka od 2. do 5.;
 (f) ESMA je u skladu s člankom 30. sklopila aranžmane o suradnji s relevantnim nadzornim tijelima izdavatelja iz treće zemlje.
 Upućivanje na „nadležno tijelo matične države članice” u ovoj Uredbi tumači se kao upućivanje na ESMA-u u vezi sa svim odredbama koje se primjenjuju na prospekte iz ovog stavka.
 2.
 Zahtjevi navedeni u člancima 24. i 25. primjenjuju se na prospekt sastavljen u skladu sa zakonodavstvom treće zemlje ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 1.
 3.
 Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 44. kako bi se ova Uredba dopunila utvrđivanjem općih kriterija istovjetnosti, na temelju zahtjeva utvrđenih u člancima 6., 7., 11., 12. 13. i u poglavlju IV. ove Uredbe.
 Na temelju kriterija utvrđenih u tim delegiranim aktima, Komisija može donijeti provedbenu odluku u kojoj se navodi da pravni i nadzorni sustavi treće zemlje osiguravaju da su prospekti sastavljeni u skladu s nacionalnim zakonodavstvom te treće zemlje u skladu s pravno obvezujućim zahtjevima koji imaju istovjetni regulatorni učinak kao i zahtjevi iz ove Uredbe. Takva se provedbena odluka donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 45. stavka 2.
 Komisija može uvjetovati primjenu provedbene odluke time da treća zemlja djelotvorno i kontinuirano ispunjava sve zahtjeve utvrđene u toj provedbenoj odluci te da ESMA djelotvorno izvršava svoje dužnosti u pogledu praćenja iz članka 33. stavka 2.a Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;
 (9)Članak 30. mijenja se kako slijedi:
 (b)stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1.
 Za potrebe članka 29. i, ako se smatra potrebnim za potrebe članka 28., ESMA sklapa aranžmane o suradnji s nadzornim tijelima trećih zemalja o razmjeni informacija s nadzornim tijelima u trećim zemljama i izvršenju obveza koje proizlaze iz ove Uredbe u trećim zemljama. Tim se aranžmanima o suradnji osigurava najmanje učinkovita razmjena informacija kojom se ESMA-i omogućuje obavljanje svojih dužnosti u okviru ove Uredbe.
 Odstupajući od prvog podstavka, ako je treća zemlja na popisu jurisdikcija čije nacionalne politike sprečavanja pranja novca i politike borbe protiv financiranja terorizma imaju strateške nedostatke koji predstavljaju značajnu prijetnju financijskom sustavu Unije, kako je navedeno u delegiranom aktu na snazi koji je Komisija donijela na temelju članka 9. Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća*, ESMA ne smije sklapati aranžmane o suradnji s nadzornim tijelima te treće zemlje.
 ESMA obavješćuje sva nadležna tijela imenovana u skladu s člankom 31. stavkom 1. o svakom aranžmanu o suradnji sklopljenom u skladu s prvim podstavkom.
 * Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).”;
 (c)stavak 2. briše se;
 (d)stavak 3. postaje stavak 2. i zamjenjuje se sljedećim:
 „2.
 ESMA sklapa aranžmane o suradnji u pogledu razmjene informacija s nadzornim tijelima trećih zemalja samo ako otkrivene informacije podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne koja je najmanje istovjetna onoj iz članka 35.”;
 (e)stavak 4. briše se;
 (10)U poglavlju VII. umeću se sljedeći članci 31.a i 31.b:
 „Članak 31.a
 Nadzor ESMA-e nad određenim vrstama prospekata
 Kad je riječ o sljedećim prospektima, uključujući sve njihove dopune, ESMA je nadležno tijelo u pogledu provjere i odobrenja tih prospekata kako je određeno u članku 20. te u pogledu obavješćivanja nadležnih tijela država članica domaćina kako je određeno u članku 25.:
 (a)
 prospekti koje su sastavili bilo koji pravni subjekt ili osoba osnovani u Uniji i koji se odnose na uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu nevlasničkih vrijednosnih papira kojima će se trgovati samo na uređenom tržištu, ili na nekom njegovu specifičnom segmentu, kojem radi trgovanja takvim vrijednosnim papirima mogu pristupiti samo kvalificirani ulagatelji;
 (b)
 prospekti koje su sastavili bilo koji pravni subjekt ili osoba osnovani u Uniji i koji se odnose na vrijednosne papire osigurane imovinom;
 (c)
 prospekti koje su sastavile sljedeće vrste društava osnovanih u Uniji:
 i. društva za nekretnine;
 ii. društva za iskorištavanje rudnih bogatstava;
 iii. društva koja se temelje na znanstvenim istraživanjima;
 iv. brodarska društva.
 (d)
 prospekti koje su sastavili izdavatelji iz trećih zemalja u skladu s člankom 28. ove Uredbe.
 Upućivanja na „nadležno tijelo matične države članice” u ovoj Uredbi tumače se kao upućivanja na ESMA-u u vezi sa svim odredbama koje se primjenjuju na prospekte navedene u prvom podstavku.”;
 (11)umeće se novi članak 34.b:
 „Članak 31.b
 Prijelazne mjere koje se odnose na ESMA-u
 1.
 Prospekte navedene u članku 31.a koji su podneseni nadležnom tijelu na odobrenje prije [UP: unijeti datum 36 mjeseci nakon stupanja na snagu] i dalje nadzire to nadležno tijelo do isteka njihove valjanosti, uključujući ako je primjenjivo i u vezi sa svim njihovim dopunama i konačnim uvjetima.
 Odobrenje koje je nadležno tijelo izdalo za te prospekte prije [UP: unijeti datum 36 mjeseci nakon stupanja na snagu] valjano je i nakon prijenosa nadležnosti na ESMA-u iz stavka 2.
 Nadzor nad tim prospektima, uključujući ako je primjenjivo u vezi sa svim njihovim dopunama i konačnim uvjetima, i dalje podliježe pravilima koja se primjenjuju u trenutku njihova podnošenja nadležnom tijelu.
 2.
 Sve nadležnosti i dužnosti koje se odnose na nadzorne i provedbene aktivnosti u vezi s prospektima iz članka 31.a i podnesenima za odobrenje od [UP: unijeti datum 36 mjeseci nakon stupanja na snagu] preuzima ESMA
 .”
 (12)Članak 32. mijenja se kako slijedi:
 (b)uvodna rečenica stavka 1. prvog podstavka zamjenjuje se sljedećim:
 „1.
 Da bi mogli obavljati svoje dužnosti iz ove Uredbe, nadležna tijela i ESMA imaju, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, barem sljedeće nadzorne i istražne ovlasti:”;
 (c)stavak 1. prvi podstavak točka (j) zamjenjuje se sljedećim:
 „(j) suspendirati provjeru prospekta koji je podnesen na odobrenje ili suspendirati ili ograničiti javnu ponudu vrijednosnih papira ili uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu ako ESMA ili nadležno tijelo izvršava svoju ovlast uvođenja zabrane ili ograničenja u skladu s člankom 40. ili člankom 42. Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća, sve dok ta zabrana ili ograničenje ne prestanu postojati;”;
 (d)stavak 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Kad je to potrebno prema nacionalnom pravu, nadležno tijelo ili ESMA mogu od relevantnog sudskog tijela zatražiti da donese odluku o upotrebi ovlasti iz prvog podstavka.”;
 (e)stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2.
 Nadležna tijela i ESMA izvršavaju svoje funkcije i ovlasti iz stavka 1. na bilo koji od sljedećih načina:
 (a)
 izravno;
 (b)
 u suradnji s drugim tijelima ili ESMA-om;
 (c)
 u okviru svoje nadležnosti delegiranjem tim tijelima ili ESMA-i;
 (d)
 podnošenjem zahtjeva nadležnim sudskim tijelima.”
 (f)stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
 „5. Smatra se da osoba koja u skladu s ovom Uredbom nadležnom tijelu ili ESMA-i stavi informacije na raspolaganje ne krši nikakvo ograničenje u vezi s objavljivanjem informacija koje je predviđeno ugovorom ili bilo kojim zakonom ili drugim propisom te ni na koji način nije odgovorna za takvo obavješćivanje.”;
 (13)Članak 35. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:
 „2.
 Obveza čuvanja poslovne tajne primjenjuje se na sve osobe koje rade ili su radile za nadležno tijelo, ESMA-u ili na svaku treću stranu kojoj su nadležno tijelo ili ESMA delegirali svoje ovlasti. Informacije koje podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne ne smiju se otkriti drugoj osobi ili tijelu, osim na temelju odredaba utvrđenih pravom Unije ili nacionalnim pravom.”;
 (14)U članku 38. stavku 1. posljednji podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Države članice do 21. srpnja 2019. podrobno obavješćuju Komisiju i ESMA-u o pravilima iz prvog i drugog podstavka. One bez odgode obavješćuju Komisiju i ESMA-u o svim naknadnim izmjenama tih pravila.”;
 (15)Umeće se sljedeće poglavlje:
 „POGLAVLJE VIII.A
 OVLASTI I NADLEŽNOSTI ESMA-e
 ODJELJAK 1.
 NADLEŽNOSTI I POSTUPCI
 Članak 43.a
 Izvršavanje ovlasti ESMA-e
 Ovlasti dodijeljene ESMA-i, bilo kojem dužnosniku ESMA-e ili bilo kojoj drugoj osobi koju ESMA ovlasti u skladu s člancima od 43.b do 43.d ne upotrebljavaju se za zahtijevanje otkrivanja informacija ili dokumenata koji podliježu obvezi čuvanja povjerljivosti.
 Članak 43.b
 Zahtjev za informacije
 1.
 ESMA može na temelju jednostavnog zahtjeva ili odluke zahtijevati od sljedećih osoba da dostave sve informacije koje su joj potrebne za obavljanje njezinih dužnosti u skladu s ovom Uredbom:
 (a)
 izdavatelja, ponuditelja ili osoba koje traže uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu i osoba koje ih kontroliraju ili koje oni kontroliraju;
 (b)
 upravitelja osoba iz točke (a);
 (c)
 revizora i savjetnika osoba iz točke (a);
 (d)
 financijskih posrednika kojima su osobe iz točke (a) povjerile provedbu javne ponude vrijednosnih papira ili traženje uvrštenja za trgovanje na uređenom tržištu.
 (e)
 jamca javno ponuđenih vrijednosnih papira ili onih koji su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu.
 2.
 U svakom jednostavnom zahtjevu za informacije iz stavka 1. navodi se:
 (a)
 upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu za taj zahtjev;
 (b)
 svrha zahtjeva;
 (c)
 informacije koje se traže;
 (d)
 rok za dostavu informacija;
 (e)
 izjava da osoba od koje se traže informacije nije obvezna te informacije dostaviti, ali da u slučaju dobrovoljnog odgovora na zahtjev dostavljene informacije ne smiju biti netočne ili neistinite;
 (f)
 iznos globe koja se izriče u skladu s člankom 43.f ako su dostavljene informacije netočne ili neistinite.
 3.
 Kada zahtijeva dostavu informacija na temelju odluke iz stavka 1., ESMA navodi:
 (a)
 upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu za taj zahtjev;
 (b)
 svrhu zahtjeva;
 (c)
 informacije koje se traže;
 (d)
 rok za dostavu informacija;
 (e)
 periodične novčane kazne predviđene člankom 43.g ako su dostavljene tražene informacije nepotpune;
 (f)
 globu predviđenu člankom 43.f ako su odgovori na postavljena pitanja netočni ili neistiniti;
 (g)
 pravo na podnošenje žalbe protiv odluke Odboru za žalbe ESMA-e i pravo na preispitivanje te odluke u postupku pred Sudom Europske unije („Sud”) u skladu s člancima 60. i 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 4.
 Osobe iz stavka 1. ili njihovi predstavnici te, u slučaju pravnih osoba ili udruženja bez pravne osobnosti, osobe koje su ih zakonom ili njihovim statutom ovlaštene zastupati, dostavljaju tražene informacije. Propisno ovlašteni odvjetnici mogu dostaviti informacije u ime svojih stranaka. Potonji u cijelosti odgovaraju za potpunost, točnost i istinitost informacija.
 5.
 ESMA bez odgode šalje presliku jednostavnog zahtjeva ili svoje odluke nadležnom tijelu države članice u kojoj osobe iz stavka 1. na koje se zahtjev za informacije odnosi imaju boravište ili poslovni nastan.
 Članak 43.c
 Opće istrage
 1.
 Da bi mogla obavljati svoje dužnosti na temelju ove Uredbe, ESMA može provoditi potrebne istrage protiv osoba iz članka 43.b stavka 1. U tu svrhu dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti mogu:
 (a)
 pregledavati svu evidenciju, podatke, postupke i ostale materijale važne za obavljanje svojih zadaća, neovisno o tome na kojem su mediju pohranjeni;
 (b)
 izraditi ili pribaviti ovjerene preslike ili izvatke iz te evidencije, podataka, postupaka i ostalih materijala;
 (c)
 pozvati i tražiti od osoba iz članka 43.b stavka 1. ili njihovih predstavnika ili osoblja usmena ili pisana objašnjenja o činjenicama ili dokumente koji se odnose na predmet i svrhu nadzora te zabilježiti odgovore;
 (d)
 obaviti razgovor sa svakom fizičkom ili pravnom osobom koja pristane na razgovor u cilju prikupljanja informacija koje se odnose na predmet istrage;
 (e)
 zatražiti evidenciju telefonskih razgovora i prometa podataka.
 2.
 Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti za potrebe istraga iz stavka 1. izvršavaju svoje ovlasti predočenjem pisanog ovlaštenja u kojem se navode predmet i svrha istrage. U tom se ovlaštenju navode i periodične novčane kazne predviđene člankom 43.g ako zatražena evidencija, podaci, postupci ili drugi materijali ili odgovori na pitanja postavljena osobama iz članka 43.b stavka 1. nisu dostavljeni ili su nepotpuni te globe iz članka 43.f ako su odgovori na pitanja postavljena osobama iz članka 43.b stavka 1. netočni ili neistiniti.
 3.
 Osobe iz članka 43.b stavka 1. dužne su se podvrgnuti istragama koje se pokreću na temelju ESMA-ine odluke. U odluci se navode predmet i svrha istrage, periodične novčane kazne predviđene člankom 43.g, pravni lijekovi dostupni u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 te pravo na pokretanje postupka pred Sudom radi preispitivanja odluke.
 3.
 Pravodobno prije istrage iz stavka 1., ESMA o istrazi i identitetu ovlaštenih osoba obavješćuje nadležno tijelo države članice u kojoj će se istraga provoditi. Na zahtjev ESMA-e dužnosnici predmetnog nadležnog tijela pomažu tim ovlaštenim osobama u obavljanju njihovih dužnosti. Dužnosnici predmetnog nadležnog tijela mogu na zahtjev sudjelovati u istragama.
 5.
 Ako je u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom za zahtjev za evidenciju telefonskih razgovora ili prometa podataka iz stavka 1. točke (e) potrebno odobrenje nacionalnog pravosudnog tijela, podnosi se zahtjev za izdavanje tog odobrenja. Zahtjev za takvo odobrenje može se podnijeti i kao mjera predostrožnosti.
 6.
 Ako nacionalno pravosudno tijelo zaprimi zahtjev za odobrenje zahtjeva za evidenciju telefonskih razgovora ili prometa podataka iz stavka 1. točke (e), to tijelo provjerava:
 (a) je li odluka iz stavka 3. koju je donijela ESMA autentična;
 (b) jesu li sve mjere koje se poduzimaju proporcionalne, a ne proizvoljne ili suvišne.
 Za potrebe točke (b), nacionalno pravosudno tijelo može od ESMA-e zatražiti detaljna obrazloženja, posebno o osnovanosti ESMA-ine sumnje da je došlo do kršenja ove Uredbe, ozbiljnosti kršenja na koje se sumnja te prirode uključenosti osobe koja je predmet prisilnih mjera. Međutim, nacionalno pravosudno tijelo ne preispituje potrebu za provođenjem istrage niti zahtijeva informacije o ESMA-inom spisu. Zakonitost ESMA-ine odluke preispituje samo Sud u postupku utvrđenom u članku 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 Članak 43.d
 Izravni nadzor
 1.
 Da bi mogla obavljati svoje dužnosti iz ove Uredbe, ESMA može provoditi izravni nadzor u svim poslovnim prostorima osoba iz članka 43.b stavka 1.
 2.
 Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti za provođenje izravnog nadzora mogu ulaziti u sve poslovne prostore osoba na koje se primjenjuje ESMA-ina odluka o istrazi i imaju sve ovlasti utvrđene u članku 43.c stavku 1. Ovlašteni su i za pečaćenje svih poslovnih prostora te poslovnih knjiga i evidencija tijekom nadzora i u mjeri u kojoj je to potrebno za obavljanje nadzora.
 3.
 ESMA pravodobno prije nadzora šalje obavijest o nadzoru nadležnom tijelu države članice u kojoj će se nadzor provoditi. Kada je to potrebno za pravilnu provedbu i učinkovitost nadzora, ESMA nakon slanja obavijesti relevantnom nadležnom tijelu može obaviti izravni nadzor bez slanja prethodne obavijesti. Nadzor u skladu s ovim člankom provodi se ako je relevantno tijelo potvrdilo da se ne protivi nadzoru.
 4.
 Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti za provođenje izravnog nadzora izvršavaju svoje ovlasti uz predočenje pisanog ovlaštenja u kojem se navode predmet i svrha nadzora te periodične novčane kazne predviđene člankom 43.g ako se predmetne osobe ne podvrgnu nadzoru.
 5.
 Osobe iz članka 43.b stavka 1. podliježu izravnom nadzoru naloženom ESMA-inom odlukom. U odluci se navode predmet i svrha nadzora, datum njegova početka te periodične novčane kazne predviđene člankom 43.g, pravni lijekovi dostupni u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 te pravo na pokretanje postupka pred Sudom radi preispitivanja odluke.
 6.
 Dužnosnici nadležnog tijela države članice u kojoj će se nadzor provoditi, kao i osobe koje je nadležno tijelo države članice u kojoj će se nadzor provoditi ovlastilo ili imenovalo, na zahtjev ESMA-e aktivno pomažu dužnosnicima ESMA-e i drugim osobama koje ESMA ovlasti. Dužnosnici tog nadležnog tijela mogu na zahtjev sudjelovati i u izravnom nadzoru.
 7.
 ESMA može od nadležnih tijela zatražiti da u njezino ime provedu određene istražne radnje i izravne nadzore predviđene ovim člankom i člankom 43.c stavkom 1. U tu svrhu, nadležna tijela imaju iste ovlasti kao i ESMA kako je utvrđeno ovim člankom i člankom 43.c stavkom 1.
 8.
 Kada dužnosnici ESMA-e i druge osobe u pratnji koje ESMA ovlasti utvrde da se osoba protivi nadzoru naloženom u skladu s ovim člankom, nadležno tijelo predmetne države članice pruža im potrebnu pomoć te, prema potrebi, traži pomoć policije ili drugog tijela kaznenog progona, kako bi im se omogućilo provođenje izravnog nadzora.
 9.
 Ako je u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom za provođenje izravnog nadzora iz stavka 1. ili za pružanje pomoći iz stavka 7. potrebno odobrenje nacionalnog pravosudnog tijela, podnosi se zahtjev za takvo odobrenje. Zahtjev za takvo odobrenje može se podnijeti i kao mjera predostrožnosti.
 10.
 Ako nacionalno pravosudno tijelo zaprimi zahtjev za odobrenje izravnog nadzora iz stavka 1. ili pružanja pomoći iz stavka 7., to tijelo provjerava:
 (a)
 je li ESMA-ina odluka iz stavka 4. autentična;
 (b)
 jesu li sve mjere koje se poduzimaju proporcionalne, a ne proizvoljne ili suvišne.
 Za potrebe točke (b), nacionalno pravosudno tijelo može od ESMA-e zatražiti detaljna obrazloženja, posebno o osnovanosti ESMA-ine sumnje da je došlo do kršenja ove Uredbe, ozbiljnosti kršenja na koje se sumnja te prirode uključenosti osobe koja je predmet prisilnih mjera. Međutim, nacionalno pravosudno tijelo ne preispituje potrebu za provođenjem istrage niti zahtijeva informacije o ESMA-inu spisu . Zakonitost ESMA-ine odluke preispituje samo Sud u postupku utvrđenom u članku 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
 ODJELJAK 2.
 ADMINISTRATIVNE SANKCIJE I DRUGE MJERE
 „Članak 43.e
 Nadzorne mjere ESMA-e
 1.
 Ako u skladu s člankom 43.i stavkom 5. utvrdi da je osoba počinila neko od kršenja iz članka 38. stavka 1. točke (a), ESMA poduzima jednu ili više od sljedećih mjera:
 (a)
 donosi odluku kojom se od osobe zahtijeva da prestane s postupanjem koje čini kršenje;
 (b)
 donosi odluku kojom se izriču globe u skladu s člankom 43.f;
 (c)
 objavljuje javnu obavijest.
 2.
 ESMA pri poduzimanju mjera iz stavka 1. uzima u obzir prirodu i ozbiljnost kršenja, vodeći računa o sljedećim kriterijima:
 (a)
 trajanje i učestalost kršenja;
 (b)
 je li kršenje prouzročilo ili olakšala financijsko kazneno djelo ili se na neki drugi način može povezati s takvim djelom;
 (c)
 je li kršenje počinjeno s namjerom ili iz nemara.
 (d)
 stupanj odgovornosti osobe odgovorne za kršenje;
 (e)
 financijska snaga osobe odgovorne za kršenje, na koju upućuje ukupni promet odgovorne pravne osobe ili godišnji dohodak i neto imovina odgovorne fizičke osobe;
 (f)
 utjecaj kršenja na interese malih ulagatelja;
 (g)
 značaj ostvarene dobiti, gubitaka koje je osoba odgovorna za kršenje izbjegla ili gubitaka koje su zbog kršenja pretrpjele treće strane, u mjeri u kojoj ih je moguće utvrditi;
 (h)
 razina suradnje osobe odgovorne za kršenje s ESMA-om, ne dovodeći u pitanje potrebu da se osigura povrat ostvarene dobiti ili gubitaka koji je ta osoba izbjegla;
 (i)
 prethodna kršenja koja je počinila osoba odgovorna za kršenje;
 (j)
 mjere koje je osoba odgovorna za kršenje poduzela nakon kršenja kako bi spriječila njegovo ponavljanje.
 3.
 ESMA bez nepotrebne odgode obavješćuje osobu odgovornu za kršenje o svim mjerama poduzetima u skladu sa stavkom 1. i dostavlja ih nadležnim tijelima države članice i Komisiji. ESMA objavljuje sve takve mjere na svojim internetskim stranicama u roku od 10 radnih dana od dana donošenja mjere.
 Javno objavljivanje iz prvog podstavka uključuje sljedeće:
 (a)
 izjavu kojom se potvrđuje pravo osobe odgovorne za kršenje na podnošenje žalbe na odluku;
 (b)
 ako je potrebno, izjavu kojom se potvrđuje da je podnesena žalba i da takva žalba ne odgađa izvršenje odluke;
 (c)
 izjavu kojom se potvrđuje da ESMA-in Odbor za žalbe može odgoditi izvršenje osporene odluke u skladu s člankom 60. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1095/2010
 Članak 43.f
 Globe
 1.
 Ako u skladu s člankom 43.i stavkom 5. utvrdi da je bilo koja osoba s namjerom ili iz nemara počinila jedno ili više kršenja navedenih u članku 38. stavku 1. točki (a), ESMA donosi odluku kojom izriče globu u skladu sa stavkom 2. ovog članka.
 Smatra se da je kršenje počinjeno s namjerom ako ESMA na temelju objektivnih čimbenika utvrdi da je osoba djelovala s namjerom počinjenja kršenja.
 2.
 Maksimalni iznos globe iz stavka 1. jednak je:
 i.
 10 000 000 EUR u slučaju pravne osobe odnosno odgovarajućoj vrijednosti u nacionalnoj valuti na dan 20. srpnja 2017. u državama članicama čija valuta nije euro ili 6 % ukupnog godišnjeg prometa te pravne osobe u skladu s posljednjim raspoloživim financijskim izvještajima koje je odobrilo upravljačko tijelo.
 ii.
 1 400 000 EUR u slučaju fizičke osobe odnosno odgovarajućoj vrijednosti u nacionalnoj valuti na dan 20. srpnja 2017. u državama članicama čija valuta nije euro.
 Za potrebe točke i., ako je pravna osoba matično društvo ili društvo kći matičnog društva koje mora sastaviti konsolidirane financijske izvještaje u skladu s Direktivom 2013/34/EU, relevantni ukupni godišnji promet jest ukupni godišnji promet ili odgovarajuća vrsta prihoda prema mjerodavnom pravu Unije u području računovodstva, u skladu s posljednjim raspoloživim konsolidiranim izvještajima koje je odobrilo upravljačko tijelo krajnjeg matičnog društva;
 3.
 Pri utvrđivanju iznosa globe u skladu sa stavkom 1., ESMA uzima u obzir kriterije utvrđene u skladu s člankom 43.e stavkom 2.
 4.
 Neovisno o stavku 3., ako je pravna osoba kršenjem izravno ili neizravno ostvarila financijsku korist, iznos globe mora biti najmanje jednak toj koristi.
 5.
 Kada osoba djelovanjem ili nedjelovanjem počini više od jednog kršenja iz članka 38. stavka 1. točke (a), primjenjuje se samo viši iznos globe izračunat u skladu sa stavkom 3. i odnosi se na jedno od tih kršenja.
 Članak 43.g
 Periodične novčane kazne
 1.
 ESMA odlukom izriče periodične novčane kazne kako bi prisilila:
 (a)
 osobu da prestane s postupanjem koje čini kršenje u skladu s odlukom donesenom u skladu s člankom 43.e stavkom 1. točkom (a);
 (b)
 osobu iz članka 43.b stavka 1.:
 i.
 da dostavi potpune informacije koje su zatražene na temelju odluke u skladu s člankom 43.b;
 ii.
 da se podvrgne istrazi i posebno da dostavi potpunu evidenciju, podatke, postupke i druge potrebne materijale te da dopuni i ispravi ostale informacije dostavljene tijekom istrage pokrenute odlukom na temelju članka 43.c;
 iii.
 da se podvrgne izravnom nadzoru naloženom odlukom donesenom u skladu s člankom 43.d.
 2.
 Periodična novčana kazna mora biti djelotvorna i proporcionalna. Periodična novčana kazna utvrđuje se za svaki dan kašnjenja.
 3.
 Neovisno o stavku 2., iznos periodične novčane kazne jednak je 3 % prosječnog dnevnog prometa u prethodnoj poslovnoj godini, a u slučaju fizičkih osoba jednak je 2 % prosječnog dnevnog dohotka u prethodnoj kalendarskoj godini. Iznos se izračunava od datuma naznačenog u odluci kojom se izriče periodična novčana kazna.
 4.
 Periodična novčana kazna izriče se za razdoblje od najviše šest mjeseci nakon datuma obavijesti o odluci ESMA-e. ESMA preispituje mjeru nakon isteka tog razdoblja.
 Članak 43.h
 Objavljivanje, priroda, izvršenje i namjena globa i periodičnih novčanih kazni
 1.
 ESMA javno objavljuje svaku globu i periodičnu novčanu kaznu izrečenu u skladu s člancima 43.f i 43.g, osim ako bi ta javna objava ozbiljno ugrozila financijska tržišta ili prouzročila neproporcionalnu štetu uključenim stranama.
 2.
 Globe i periodične novčane kazne izrečene u skladu s člancima 43.f i 43.g administrativne su prirode.
 3.
 Ako odluči da neće izreći globe ili novčane kazne, ESMA o tome obavješćuje Europski parlament, Vijeće, Komisiju i nadležna tijela predmetne države članice te obrazlaže svoju odluku.
 4.
 Globe i periodične novčane kazne izrečene u skladu s člancima 43.f i 43.g izvršive su.
 Izvršenje se uređuje pravilima građanskog postupka koja su na snazi u državi članici ili trećoj zemlji u kojoj se izvršenje provodi.
 5.
 Iznosi globa i periodičnih novčanih kazni prihod su općeg proračuna Europske unije.
 ODJELJAK 3.
 POSTUPCI I PREISPITIVANJE
 Članak 43.i
 Postupovna pravila za poduzimanje nadzornih mjera i izricanje globa
 1.
 Ako pri obavljanju svojih dužnosti u skladu s ovom Uredbom ESMA utvrdi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje upućuju na jedno ili više kršenja iz članka 38. stavka 1. točke (a), ESMA interno imenuje neovisnog istražitelja koji provodi istragu o tom predmetu. Imenovani službenik ne sudjeluje niti je sudjelovao izravno ni neizravno u odobrenju prospekta na koji se odnosi kršenje i svoje funkcije obavlja neovisno od ESMA-ina Odbora supervizora.
 2.
 Istražitelj iz stavka 1. istražuje navodna kršenja, uzimajući u obzir očitovanja osoba koje su predmet istraga te dostavlja ESMA-inu Odboru supervizora cijeli spis sa svojim zaključcima.
 3.
 Istražitelj je u svrhu obavljanja svojih zadaća ovlašten zahtijevati informacije u skladu s člankom 43.b te provoditi istrage i izravne nadzore u skladu s člancima 43.c i 43.d.
 4.
 Istražitelj pri obavljanju svojih zadaća ima pristup svim dokumentima i informacijama koje je ESMA prikupila tijekom svojih aktivnosti nadzora.
 5.
 Istražitelj po završetku istrage i prije nego što ESMA-inu Odboru supervizora dostavi spis sa svojim zaključcima, osobama koje su predmet istrage omogućuje da se očituju o pitanjima koja se istražuju. Istražitelj svoje zaključke temelji samo na činjenicama o kojima su se te osobe mogle očitovati.
 6.
 Tijekom istraga koje se provode u skladu s ovim člankom u cijelosti se poštuje pravo na obranu osoba koje su predmet istrage.
 7.
 Po dostavi spisa sa svojim zaključcima ESMA-inu Odboru supervizora, istražitelj obavješćuje osobe koje su predmet istrage. Osobe koje su predmet istrage imaju pravo pristupa spisu, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije koje utječu na treće strane.
 8.
 ESMA na temelju spisa sa zaključcima istražitelja i na zahtjev osoba koje su predmet istrage nakon očitovanja u skladu s člankom 43.j utvrđuje jesu li osobe koje su predmet istrage počinile jedno ili više kršenja navedenih u članku 38. stavku 1. točki (a) te ako jesu poduzima nadzornu mjeru u skladu s člankom 43.e i izriče globu u skladu s člankom 43.f.
 9.
 Istražitelj ne sudjeluje u raspravama ESMA-ina Odbora supervizora niti na koji drugi način intervenira u postupak odlučivanja ESMA-ina Odbora supervizora.
 10.
 Komisija u skladu s člankom 44. donosi delegirane akte kojima se određuju postupovna pravila o izvršenju ovlasti za izricanje globe ili periodične novčane kazne, uključujući odredbe o pravu na obranu, odredbe o vremenskom važenju propisa, te o naplati globe ili periodične novčane kazne, kao i rokovi zastare za izricanje i izvršenje globa i periodičnih novčanih kazni.
 11.
 Ako u obavljanju svojih dužnosti u skladu s ovom Uredbom ESMA ustanovi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje bi mogle upućivati na kazneno djelo, ESMA dostavlja te predmete relevantnim nacionalnim tijelima radi kaznenog progona. Nadalje, ESMA ne izriče globu ili periodičnu novčanu kaznu u slučaju prethodne pravomoćne oslobađajuće ili osuđujuće presude na temelju identičnih ili sličnih činjenica u kaznenim postupcima koja prema nacionalnom pravu ima snagu presuđene stvari.
 Članak 43.j
 Saslušanje osoba koje su predmet istraga
 1.
 ESMA prije donošenja odluke u skladu s člancima 43.e, 43.f i 43.g daje osobama koje su predmet istraga priliku za očitovanje o zaključcima koji su o njoj doneseni. ESMA temelji svoje odluke samo na zaključcima o kojima su se osobe koje su predmet istraga mogle očitovati.
 Prvi se podstavak ne primjenjuje ako su potrebne hitne mjere u skladu s člankom 43.e kako bi se spriječila znatna i neposredna šteta za financijski sustav. ESMA u tom slučaju može donijeti privremenu odluku i dati predmetnim osobama mogućnost da budu saslušane u najkraćem mogućem roku nakon donošenja odluke.
 2.
 U istragama se u potpunosti poštuje pravo na obranu osoba koje su predmet istraga. Te osobe imaju pravo pristupa ESMA-inu spisu, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije ili interne pripremne dokumente ESMA-e.
 Članak 43.k
 Preispitivanje u postupku pred Sudom
 Sud ima punu nadležnost za preispitivanje odluka kojima je ESMA izrekla globu ili periodičnu novčanu kaznu. Sud može poništiti, smanjiti ili povećati izrečenu globu ili periodičnu novčanu kaznu.
 ODJELJAK 4.
 NAKNADE I DELEGIRANJE
 Članak 43.l
 Naknade za nadzor
 1.
 ESMA zaračunava naknade izdavateljima, ponuditeljima ili osobama koje traže uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu u skladu s ovom Uredbom i u skladu s delegiranim aktima donesenima u skladu sa stavkom 3. Te naknade u potpunosti pokrivaju potrebne izdatke ESMA-e koji se odnose na provjeru i odobrenje prospekata, uključujući njihove dopune, te obavješćivanje nadležnih tijela država članica domaćina i naknade svih troškova koji nadležna tijela mogu imati u obavljanju svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom, a posebno kao rezultat delegiranja zadaća u skladu s člankom 43.m.
 2.
 Iznos pojedinačne naknade zaračunane određenom izdavatelju, ponuditelju ili osobi koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu pokriva sve ESMA-ine administrativne troškove njezinih aktivnosti povezanih s prospektom, uključujući i njegove dopune, koji je sastavio taj izdavatelj, ponuditelj ili osoba koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu. Iznos je proporcionalan prometu izdavatelja, ponuditelja ili osobe koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu.
 3.
 Komisija u skladu s člankom 44. donosi delegirane akte kojima se određuje vrsta naknada, slučajevi u kojima se zaračunavaju naknade, iznos naknada i način njihova plaćanja.
 Članak 43.m
 Delegiranje zadaća nadležnim tijelima od strane ESMA-e
 1.
 Kada je to potrebno za pravilno obavljanje nadzorne zadaće, ESMA može u skladu sa smjernicama koje izdaje u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 delegirati određene nadzorne zadaće nadležnom tijelu države članice. Te specifične nadzorne zadaće mogu, posebno, uključivati ovlaštenje za slanje zahtjeva za informacije u skladu s člankom 43.b i za provođenje istraga i izravnog nadzora u skladu s člankom 43.c i člankom 43.d.
 Odstupajući od prvog podstavka, provjera, odobrenje i obavješćivanje o prospektima, uključujući njihove dopune, konačne procjene i daljnje odluke u pogledu kršenja ne delegiraju se.
 2.
 Prije delegiranja neke zadaće u skladu sa stavkom 1. ESMA se savjetuje s relevantnim nadležnim tijelom o:
 (a)
 opsegu zadaće koja se delegira;
 (b)
 rokovima za obavljanje te zadaće; i
 (c)
 razmjeni potrebnih informacija s ESMA-om.
 3.
 ESMA nadležnom tijelu nadoknađuje troškove obavljanja delegiranih zadaća u skladu s delegiranim aktom iz članka 43.l stavka 3.
 4.
 ESMA u primjerenim vremenskim razmacima preispituje svako delegiranje u skladu sa stavkom 1. Delegiranje se može opozvati u svakom trenutku.
 5.
 Delegiranje zadaća ne utječe na ESMA-inu odgovornost niti ograničava njezin kapacitet za provedbu i praćenje delegirane aktivnosti.”
 Članak 10.
 Prijelazne odredbe
 4.Članak 1. Postupak za imenovanje članova izvršnog odbora objavljuje se nakon stupanja na snagu članaka 1., 2. i 3. Dok svi članovi izvršnog odbora ne preuzmu svoje dužnosti, Odbor supervizora i Upravni odbor nastavljaju obavljati svoje zadaće.
 5.Predsjednici imenovani prije stupanja na snagu članaka 1., 2. i 3. nastavljaju obavljati svoje zadaće i dužnosti do kraja svojega mandata. Predsjednici koji će se imenovati nakon stupanja na snagu članaka 1., 2. i 3. odabiru se i imenuju u skladu s novim postupkom imenovanja.
 Članak 11.
 Stupanje na snagu i početak primjene
 Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Primjenjuje se od [24 mjeseca nakon njezina stupanja na snagu].
 Članci 1., 2. i 3. primjenjuju se od [UP: Unijeti datum 3 mjeseca nakon datuma stupanja na snagu]. Međutim, članak 1. točka [članak 62.], članak 2. točka [članak 62.] i članak 3. točka [članak 62.] primjenjuju se od 1. siječnja [UP: unijeti datum 1. siječnja godine nakon isteka jednogodišnjeg razdoblja nakon datuma stupanja na snagu].
 Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Europski parlament
 Za Vijeće
 Predsjednik
 Predsjednik
 Zakonodavni financijski izvještaj „Agencije”
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 1.2.Odgovarajuća područja politike
 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative
 1.4.Ciljevi
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.6.Trajanje i financijski utjecaj
 1.7.Predviđene metode upravljanja
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja
 2.2.Sustav upravljanja i kontrole
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva [tijela]
 3.2.3.Procijenjeni učinak na ljudske resurse [tijela]
 3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 3.2.5.Doprinos trećih osoba
 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni:
 – Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo),
 – Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje),
 – Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala)
 i izmjeni:
 Uredbe (EU) br. 2015/760 o europskim fondovima za dugoročna ulaganja,
 Uredbe (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala,
 Uredbe (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo, Uredbe (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata,
 Direktive 2014/65/EU o tržištu financijskih instrumenata,
 Uredbe (EU) 2016/1011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova,
 Uredbe (EU) 2017/1129 o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja za trgovanje na uređenom tržištu,
 Direktive 2009/138/EZ o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II).
 1.2.Odgovarajuća područja politike
 Područje politike: financijska stabilnost, financijske usluge i unija tržišta kapitala
 Aktivnost: financijska stabilnost
 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta / pripremnog djelovanja
 39
 ⌧ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje
 1.4.Ciljevi
 1.4.1.Višegodišnji strateški ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
 Pridonijeti povezanijem i pravednijem unutarnjem tržištu jačanjem sektorskih temelja
 1.4.2.Posebni ciljevi
 Posebni cilj br.
 2.5. Financijski regulatorni okvir vrednuje se, provodi na odgovarajući način i primjenjuje u cijelom EU-u
 1.4.3.Očekivani rezultati i utjecaj
 Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
 Europska nadzorna tijela osigurat će bolju konvergenciju nadzora s pojačanom dimenzijom EU-a. Bolja konvergencija nadzora moglo bi se smanjiti administrativno opterećenje svih nadziranih subjekata i osigurati dodatne sinergije smanjenjem troškova usklađenog postupanja prekograničnih subjekata, uz zaštitu sustava od arbitraže u području nadzora na zahtjev sudionika na tržištu.
 Europska nadzorna tijela moći će bolje koordinirati nacionalna tijela i, prema potrebi, obavljati izravni nadzor. Zbog te proširene uloge europskih nadzornih tijela raste integracija tržišta jer se olakšava prekogranično poslovanje.
 Zbog bolje konvergencije nadzora i uvođenja jednakih uvjeta na cijelom jedinstvenom tržištu s ujednačenim mehanizmom za određivanje naknada europska nadzorna tijela moći će prikupljati sredstva (u okviru jasnog i transparentnog mehanizma i poštujući načelo jednakog postupanja) kako bi mogla u cijelosti ispunjavati svoje postojeće i buduće zadaće i mandate. Takav ishod u konačnici bi koristio svim sudionicima na tržištu.
 1.4.4.Pokazatelji rezultata i utjecaja
 Navesti pokazatelje koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
 Mogući pokazatelji:
 •
 Broj donesenih tehničkih standarda u odnosu na one koje je trebalo izraditi
 •
 Broj nacrta tehničkih standarda koji su u roku podneseni Komisiji na odobrenje
 •
 Broj predloženih tehničkih standarda koje je Komisija odbila
 •
 Broj donesenih neobvezujućih preporuka u odnosu na one koje je trebalo izraditi
 •
 Broj zahtjeva nadležnih tijela za objašnjenje
 •
 Broj uspješno zaključenih istraga zbog povreda prava EU-a
 •
 Prosječno trajanje istrage zbog povreda prava EU-a
 •
 Broj upozorenja na očite povrede prava EU-a
 •
 Broj uspješnih posredovanja bez obvezujuće nagodbe
 •
 Broj kolegija u kojima sudjeluju EBA / EIOPA / ESMA
 •
 Broj bilateralnih sastanaka s nadležnim tijelima
 •
 Broj zajedničkih izravnih nadzora
 •
 Broj sati osposobljavanja nadzornih tijela
 •
 Broj zaposlenika koji sudjeluju u programima razmjene / upućivanja
 •
 Broj obavljenih stručnih pregleda
 •
 Broj utvrđenih i uklonjenih prepreka konvergenciji
 •
 Novi praktični alati i instrumenti za promicanje konvergencije
 •
 Broj inicijativa o financijskoj pismenosti i obrazovanju
 •
 Broj objavljenih analitičkih studija
 •
 Broj izravnih nadzora i posebnih istraga
 •
 Broj sastanaka s nadziranim subjektima
 •
 Broj pritužbi / žalbi nadziranih društava
 •
 Broj donesenih službenih odluka o hitnim situacijama
 •
 Broj popunjenih baza podataka
 •
 Broj testiranja otpornosti na stres ili provedenih jednakovrijednih postupaka
 •
 Omjer između predloženog i donesenog konačnog proračuna (godišnje)
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.5.1.Zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
 Ovim prijedlogom trebali bi se riješiti sljedeći izazovi:
 1. Ovlasti: Iako važna za jedinstveno tržište, usklađena regulacija na temelju jedinstvenih pravila nije dostatna. Za poboljšanje funkcioniranja jedinstvenog tržišta i smanjenje rizika arbitraže u području nadzora i tržišnog natjecanja jednako je važno usklađeno tumačenje i primjena zakonodavstva EU-a. U tu svrhu europska nadzorna tijela moraju biti opremljena za promicanje pravilne primjene prava EU-a i djelotvornih zajedničkih nadzornih standarda u cijelom EU-u s pomoću mjera konvergencije nadzora i izravnog nadzora u određenim područjima. To posebno vrijedi za ESMA-u u kontekstu unije tržišta kapitala. Zato se zakonodavnim prijedlogom nastoje dodijeliti nove ovlasti (ESMA-i) radi bolje integracije tržišta i povećanja ili pojašnjenja postojećih ovlasti utvrđenih u uredbama o europskim nadzornim tijelima.
 2. Upravljanje: Najveći problem postojeće upravljačke strukture jest sastav odbora supervizora i upravnog odbora zbog kojeg se u postupku odlučivanja interesi EU-a ne promiču u dovoljnoj mjeri te europska nadzorna tijela ne mogu u cijelosti izvršavati svoje mandate jer se ne potiče primjena nekih postojećih instrumenata. Problem proizlazi iz činjenice da su članovi upravnih odbora i odbora supervizora europskih nadzornih tijela predstavnici nacionalnih nadležnih tijela koji jedini imaju prava glasa (osim Komisije kad se u svakom od upravnih odbora glasa o proračunu). Zbog toga nastaje sukob interesa. Osim toga, uloga i ovlasti predsjednika koje imenuju odbori supervizora vrlo su ograničeni, što smanjuje njihove ovlasti i neovisnost. Osim toga, odbori supervizora su preopterećeni, dok je opseg poslova upravnih odbora ograničen, što usporava postupak odlučivanja. Nadalje, upravljačka struktura utječe na motiviranost europskih nadzornih tijela za primjenu određenih instrumenata kao što su obvezujuće posredovanje, opseg stručnih pregleda, pokretanje postupaka zbog povrede prava EU-a i donošenje izvješća o neprovođenju mjera.
 3. Financiranje: Trebalo bi revidirati postojeći sustav financiranja kako bi se osigurao djelotvoran rad europskih nadzornih tijela i pravična podjela troškova njihova rada. Budući da je cilj zakonodavnog prijedloga pojačati ulogu europskih nadzornih tijela u području nadzora, trebat će prilagoditi financiranje (najvjerojatnije povećati) u okruženju u kojem su opterećeni i proračun EU-a i nacionalni proračuni. Nadalje, potpuno financiranje europskih nadzornih tijela javnim novcem znači da se državnim sredstvima plaća usluga namijenjena određenom dijelu privatnog sektora. Učinkovitija i pravednija raspodjela troškova europskih nadzornih tijela moguća je primjenom načela „raspodjela prema potrebi” i osiguranjem barem djelomičnog financiranja sredstvima sektora. Konačno, postojeći sustav nije sasvim pravedan za neka nacionalna nadležna tijela koja osiguravaju neproporcionalan udio financijskih sredstava u odnosu na veličinu sektora u njihovim državama članicama.
 1.5.2.Dodana vrijednost angažmana Unije (može biti posljedica različitih čimbenika, npr. prednosti koordinacije, pravna sigurnost, veća djelotvornost ili komplementarnost). Za potrebe ove točke „dodana vrijednost angažmana Unije” vrijednost je intervencije Unije koja je dodana vrijednosti koju bi države članice inače ostvarile svojim zasebnim djelovanjima.
 Razlozi za djelovanje na europskoj razini (ex ante)
 Evaluacijom iz 2017. utvrđeno je da je djelovanje EU-a opravdano i nužno za rješavanje utvrđenih problema u području ovlasti europskih nadzornih tijela, njihova upravljačkog okvira i okvira za financiranje. Za bilo kakve mjere u tom pogledu bit će potrebno izmijeniti uredbe o europskim nadzornim tijelima. Europska nadzorna tijela su tijela Unije čije ovlasti i način rada može izmijeniti samo zakonodavac Unije, u ovom slučaju na temelju članka 114. UFEU-a.
 Očekivana ostvarena dodana vrijednost Unije (ex post):
 Osnivanjem europskih nadzornih tijela potvrđeno je da je nadzorni sustav na razini EU-a potreban za jačanje zaštite potrošača i ulagatelja i održivo jačanje stabilnosti i djelotvornosti financijskog sustava u cijelom EU-u. Ti se ciljevi mogu bolje ostvariti na razini Unije.
 Dionici se slažu da su europska nadzorna tijela znatno pridonijela boljoj koordinaciji i suradnji među nacionalnim nadzornim tijelima te da su imala ključnu ulogu u osiguravanju urednog funkcioniranja financijskih tržišta u cijelom EU-u, da su dobro regulirana i nadzirana te da je poboljšana zaštita potrošača.
 Europska nadzorna tijela i njihov doprinos djelotvornom nadzoru u cijelom EU-u bit će još potrebniji zbog sve veće međusobne povezanosti financijskih tržišta, u EU-u i na globalnoj razini. Europska nadzorna tijela bit će u središtu napora za izgradnju unije tržišta kapitala s obzirom na to koliko su važna za promicanje integracije tržišta i stvaranje novih mogućnosti na jedinstvenom tržištu za financijske subjekte i ulagače.
 Nacionalnim nadzornim okvirom koji se temelji na načelu kontrole u matičnoj državi članici u kombinaciji s minimalnim bonitetnim standardima i uzajamnim priznavanjem ne bi se mogla ispuniti hitna potreba za daljnjom integracijom financijskih tržišta EU-a, a posebno okvira tržišta kapitala. To bi nepovoljno utjecalo na kapacitet EU-a za povećanje dugoročnih ulaganja i stvaranje izvora financiranja za poduzeća u EU-u, što su nužni elementi za jačanje gospodarstva EU-a i poticanje ulaganja radi otvaranja radnih mjesta.
 1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 Tri europska nadzorna tijela počela su s radom kao neovisne agencije EU-a u siječnju 2011. u skladu s uredbama o europskim nadzornim tijelima iz 2010.
 Komisija je 2014. provela evaluaciju rada europskih nadzornih tijela. Tada je zaključila da europska nadzorna tijela uspješno funkcioniraju, ali je ipak utvrdila četiri područja za poboljšanja: 1. okvir za financiranje (kojim se zamjenjuje postojeći okvir); 2. ovlasti (npr. veća usmjerenost na konvergenciju nadzora, djelotvornija primjena postojećih ovlasti te objašnjenja postojećih mandata i njihovo moguće proširenje); 3. upravljanje (npr. unapređenje unutarnjeg upravljanja kako bi se osiguralo donošenje odluka u interesu EU-a u cjelini) i 4. nadzorna arhitektura (procjena strukturnih promjena, na primjer spajanje nadležnih tijela u jedno tijelo s jednim sjedištem ili uvođenje pristupa s dva regulatora).
 U listopadu 2013. rad europskih nadzornih tijela preispitao je i Europski parlament. Neki su zaključci bili slični zaključcima Komisije u pogledu uspješnosti rada europskih nadzornih tijela, iako je razdoblje promatranja bilo vrlo kratko. U izvješću Parlamenta naveden je podrobni popis područja za poboljšanje, a za neke od njih bile bi potrebne zakonodavne promjene. Nadalje, u svojoj rezoluciji iz ožujka 2014. o preispitivanju ESFS-a, Parlament je zatražio od Komisije da podnese nove zakonodavne prijedloge o preispitivanju europskih nadzornih tijela u području upravljanja, zastupanja, suradnje i konvergencije u području nadzora te povećanja ovlasti.
 Vijeće je u studenome 2014. zaključilo da bi trebalo razmotriti ciljane prilagodbe u cilju poboljšanja uspješnosti, upravljanja i financiranja europskih nadzornih tijela.
 U ovom zakonodavnom prijedlogu razmatraju se pitanja iz prethodnih evaluacija i tvrdnje dionika (među ostalim one iznesene u kontekstu Komisijina poziva za dostavu dokaza i unije tržišta kapitala). Međutim, posebno je razmatrana evaluacija dovršena u proljeće 2017., kada je zaključeno da su europska nadzorna tijela u načelu ostvarila svoje postojeće ciljeve te da je postojeća struktura europskih nadzornih tijela u području nadzora sektora odgovarajuća. Međutim, preporučena su ciljana poboljšanja zbog budućih izazova, posebno u pogledu povećanja ovlasti europskih nadzornih tijela, njihova upravljačkog okvira i okvira za financiranje.
 1.5.4.Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
 Ciljevi prijedloga usklađeni su s nizom drugih politika EU-a i inicijativa koje su u tijeku čiji su ciljevi usmjereni na: i. razvoj ekonomske i monetarne unije („EMU”); ii. razvoj unije tržišta kapitala; iii. povećanje učinkovitosti i djelotvornosti nadzora na razini EU-a, unutar i izvan EU-a.
 Prvo, ovaj je prijedlog u skladu s ekonomskom i monetarnom unijom. U Izvješću petorice predsjednika o dovršetku europske ekonomske i monetarne unije istaknuto je da bi zbog veće integracije tržišta kapitala i postupnog uklanjanja preostalih nacionalnih prepreka mogli nastati novi rizici za financijsku stabilnost. Prema tom izvješću, trebat će proširiti i pojačati nadzorni okvir kako bi se osigurala stabilnost svih financijskih dionika. U Izvješću petorice predsjednika zaključeno je da bi ta situacija trebala u konačnici dovesti do stvaranja jedinstvenog nadzornog tijela za europska tržišta kapitala. Nadalje, u nedavnom Dokumentu za razmatranje o jačanju ekonomske i monetarne unije istaknuto je sljedeće: „Ključni su integriraniji nadzorni okvir kojim se osigurava zajednička provedba pravila za financijski sektor i centraliziranije izvršavanje nadzora”'. Zakonodavnim prijedlogom ne stvara se jedinstveno nadzorno tijelo za tržišta kapitala već se njime nastoji pojačati nadzorni okvir. Njime se također predviđa prijenos nekih nadzornih ovlasti (kao što je odobravanje nekih prospekata EU-a, administratora referentnih vrijednosti, pružatelja usluga dostave podataka, nekih fondova EU-a) na razinu EU-a, a posebno na ESMA-u.
 Drugo, ovaj prijedlog u skladu je s projektom unije tržišta kapitala. Promicanje raznovrsnijih kanala financiranja u okviru unije tržišta kapitala pridonijet će povećanju otpornosti financijskog sustava EU-a. Istodobno treba voditi računa o financijskim rizicima koji nastaju na tržištima kapitala. Stoga je kvaliteta nadzornog okvira nužni element za dobro funkcioniranje i integraciju tržišta kapitala. Zakonodavnim prijedlogom trebala bi se osigurati ujednačena provedba jedinstvenih pravila na cijelom jedinstvenom tržištu. To znači da bi se na financijske subjekte sličnog opsega poslovanja i sličnog profila rizika trebali primjenjivati isti standardi nadzora bez obzira na to gdje se nalaze u EU-u i kako bi se izbjegla regulatorna arbitraža.
 Treće, prijedlog je u skladu s općim ciljem jačanja djelotvornosti i učinkovitosti nadzora na razini EU-a, unutar i izvan EU-a. EU je posljednjih godina pokrenuo niz reformi radi povećanja transparentnosti, stabilnosti i regulacije sektora bankarstva, osiguranja i tržišta kapitala. Prijedlogom će se poboljšati nadzor u EU-u jer se pojašnjavaju neke ovlasti dodijeljene europskim nadzornim tijelima (kao što su rješavanje sporova, neovisna preispitivanja) i mijenja upravljačka struktura tih agencija. Nadalje, financijsko zakonodavstvo EU-a sve više uključuje „sustave trećih zemalja” čime se poduzećima izvan EU-a omogućuje pristup EU-u, obično pod uvjetom da imaju odobrenje za rad u državi čiji je regulatorni sustav jednakovrijedan sustavu EU-a i koja osigurava djelotvoran recipročni mehanizam kojim se omogućuje pristup poduzećima iz EU-a. U zakonodavnom prijedlogu jasnije se navodi da europska nadzorna tijela mogu pomagati Komisiji u praćenju kretanja u trećim zemljama (npr. regulatornih, nadzornih i tržišnih kretanja u trećoj zemlji te nadzornih rezultata tijela iz treće zemlje) ili jurisdikcijama ako Komisija donese pozitivnu odluku o istovjetnosti. Tim se praćenjem želi osigurati trajno ispunjenje uvjeta na kojima se temelji odluka o istovjetnosti, s posebnim naglaskom na kretanjima u trećoj zemlji koja bi mogla utjecati na financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica.
 Četvrto, ovaj zakonodavni prijedlog u skladu je i s nedavnim prijedlogom Komisije o postupcima i nadležnim tijelima koja sudjeluju u izdavanju odobrenja za rad središnjim drugim ugovornim stranama i zahtjevima za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja
 40
 . Prijedlogom o središnjim drugim ugovornim stranama uvodi se paneuropski pristup nadzoru europskih središnjih drugih ugovornih strana. Novi nadzorni mehanizam uspostavit će se u okviru ESMA-e koja će biti odgovorna za osiguravanje usklađenijeg i dosljednijeg nadzora središnjih drugih ugovornih strana u EU-u te za stroži nadzor središnjih drugih ugovornih strana u trećim zemljama.
 1.6.Trajanje i financijski utjecaj
 ◻ Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja
 –◻
 prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG
 –◻
 financijski utjecaj od GGGG do GGGG
 ⌧ Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja
 –provedba s razdobljem uspostave od 2019. do 2020.,
 –nakon čega slijedi redovna provedba.
 1.7.Predviđene metode upravljanja
 41
 ◻ Izravno upravljanje koje provodi Komisija s pomoću sljedećeg:
 –◻
 izvršne agencije
 ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 ⌧ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe:
 ◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti);
 ◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu;
 ⌧ tijelima iz članaka 208. i 209.;
 ◻ tijelima javnog prava;
 ◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva;
 ◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva;
 ◻ osobama kojima je povjerena provedba posebnih aktivnosti u ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 Napomene
 Nije primjenjivo
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 U skladu s već postojećim mehanizmima europska nadzorna tijela sastavljaju redovita izvješća o svojem radu (uključujući interno izvješćivanje višeg rukovodstva, izvješćivanje odbora i sastavljanje godišnjeg izvješća) i Revizorski sud i Služba za unutarnju reviziju provode reviziju njihove uporabe resursa i uspješnosti. Praćenje mjera uključenih u prijedlog i izvješćivanje o tim mjerama bit će u skladu s već postojećim zahtjevima te s novim zahtjevima koji proizlaze iz ovog prijedloga.
 2.2.Sustav upravljanja i kontrole
 2.2.1.Utvrđeni rizici
 Kada je riječ o zakonitom, ekonomičnom, učinkovitom i djelotvornom korištenju odobrenih sredstava na temelju prijedloga, očekuje se da prijedlog neće uzrokovati nove rizike koji ne bi bili obuhvaćeni postojećim okvirom unutarnje kontrole.
 Međutim, novi izazov mogao bi biti povezan s promjenom načina financiranja, odnosno s osiguravanjem pravodobnog prikupljanja godišnjih doprinosa od dotičnih financijskih institucija i sudionika financijskog tržišta.
 2.2.2.Predviđene metode kontrole
 Već su uspostavljeni sustavi upravljanja i kontrole predviđeni uredbama o europskim nadzornim tijelima. Europska nadzorna tijela blisko surađuju sa Službom Komisije za unutarnju reviziju kako bi se osigurala primjena odgovarajućih standarda u svim područjima okvira unutarnje kontrole. Ti će se mehanizmi u skladu s ovim prijedlogom primjenjivati i na ulogu europskog nadzornog tijela.
 Nadalje, svake financijske godine Europski parlament, na temelju preporuke Vijeća, izdaje svakom europskom nadzornom tijelu razrješnicu za izvršenje njegova proračuna.
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu.
 Za potrebe suzbijanja prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih radnji, odredbe Uredbe (EZ) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) primjenjuju se na europska nadzorna tijela bez ograničenja.
 Europska nadzorna tijela imaju posebnu strategiju suzbijanja prijevara i pripadajući akcijski plan. Pojačana djelovanja europskih nadzornih tijela u području borbe protiv prijevara bit će u skladu s pravilima i smjernicama iz Financijske uredbe (mjere suzbijanja prijevara u okviru dobrog financijskog upravljanja), OLAF-ovim politikama za sprječavanje prijevara, odredbama iz Strategije Komisije za borbu protiv prijevara (COM (2011) 376) kao i s odredbama iz Zajedničkog pristupa decentraliziranim agencijama EU-a (srpanj 2012.) i pripadajućeg plana.
 Nadalje, u uredbama o osnivanju europskih nadzornih tijela i u financijskim uredbama europskih nadzornih tijela utvrđene su odredbe o izvršenju i kontroli proračuna europskih nadzornih tijela te o primjenjivim financijskim propisima, uključujući propise o sprječavanju prijevara i nepravilnosti.
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 ·Postojeće proračunske linije
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Broj
 [Naslov..........................................]
 Dif./nedif.
 42
 zemalja EFTA-e
 43
 zemalja kandidatkinja
 44
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 1a
 12 02 04 EBA
 12 02 05 EIOPA
 12 02 06 ESMA
 Dif.
 DA
 NE
 NE
 NE
 ·Zatražene nove proračunske linije: nije primjenjivo
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Broj
 [Naslov.............................................]
 Dif./nedif.
 zemalja EFTA-e
 zemalja kandidatkinja
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 [...]
 [...][XX.YY.YY.YY]
 [...]
 [...]
 DA/NE
 DA/NE
 DA/NE
 DA/NE
 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode
 Ova zakonodavna inicijativa imat će sljedeći utjecaj na rashode:
 1. Zapošljavanje ukupno 210 novih zaposlenika u EBA-i, EIOPA-i i ESMA-i u razdoblju od 2019. do 2022.
 2. Trošak tih novih zaposlenika (i ostali troškovi povezani s novim zadaćama koje se zahtijevaju od europskih nadzornih tijela) u cijelosti će se financirati godišnjim doprinosima sektora za neizravni nadzor i naknadama za izravni nadzor (nema učinka na proračun EU-a). Što se tiče ESMA-e, treba napomenuti da će se dodatni troškovi zaposlenika i svi dodatni troškovi izravnog nadzora potpuno pokrivati naknadama od sektora.
 Međutim, budući da će prijedlog biti donesen i da će stupiti na snagu u prvom tromjesečju 2019. i uzimajući u obzir činjenicu da će Komisija morati izraditi delegirani akt kojim se određuju godišnji doprinosi, pitanja za koja se obračunavaju naknade, iznos naknada i način njihova plaćanja, prijedlogom se predviđa naplata godišnjih doprinosa na početku godine koja počinje jednu godinu nakon stupanja na snagu. To u ovom slučaju znači da se od 1. siječnja 2021. dodatni rashodi za izravni nadzor koji nastaju na temelju ovog prijedloga mogu financirati godišnjim doprinosima. Budući da bi europskim nadzornim tijelima nastali troškovi u skladu s Uredbom nakon njezina stupanja na snagu, od EU-a bi trebalo osigurati dodatna sredstva tijekom 2019. i 2020. za privremeno pokrivanje početne faze rada do naplate godišnjih doprinosa, a od 2021.na dalje privremeno pokriveni troškovi iz proračuna za 2019. i 2020. moći će se nadoknaditi u proračun EU-a.
 Slično tome, naknade kojima će se pokrivati troškovi izravnog nadzora (što bi se, u skladu s ovim prijedlogom, primjenjivalo 24 mjeseca nakon stupanja Uredbe na snagu, odnosno od 2021. u ovom scenariju) naplaćivat će se u cijelosti tek nakon stupanja na snagu pojedinih delegiranih akata. U ovom dokumentu pretpostavlja se da će 2021. na proračun EU-a utjecati predujmovi prije naplate tih naknada te da će europska nadzorna tijela najkasnije 2020. vratiti predujmove koje im je EU osigurao. U skladu s time, tijekom 2022. ne predviđaju se dodatni troškovi za proračun EU-a. Dodatni rashodi u području izravnog nadzora u načelu će se financirati naknadama koje će se naplaćivati od sudionika na tržištu nad kojima se bude provodio nadzor.
 Ta dodatna proračunska sredstva trebala bi se financirati iz općeg proračuna EU-a jer se toliki iznos ne može pokriti iz proračuna GU FISMA-e.
 Troškovi već postojećih i trajnih zadaća i aktivnosti europskih nadzornih tijela 2019. i 2020. financirat će se u skladu s postojećim okvirom za financiranje u skladu s VFO-om za razdoblje 2014. – 2020.
 PROCIJENJENI UČINAK NA RASHODE I OSOBLJE ZA GODINE 2021. I DALJE U OVOM ZAKONODAVNOM IZVJEŠTAJU NAVODI SE KAO PRIMJER I NJIME SE NE PREJUDICIRA PRIJEDLOG VIŠEGODIŠNJEG FINANCIJSKOG OKVIRA NAKON 2020. KOJI ĆE BITI PREDSTAVLJEN DO SVIBNJA 2018. Trebalo bi također napomenuti u ovom kontekstu da, iako će broj zaposlenika koji je potreban za izravni nadzor ovisiti tijekom vremena o broju i veličini sudionika na tržištu kapitala nad kojima će se provoditi nadzor, povezani troškovi u načelu će se financirati naknadama od tih sudionika na tržištu.
 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira:
 Broj
 Naslov 1a Konkurentnost za rast i zapošljavanje
 GU: FISMA
 2019.
 2020.
 2021.
 2022.
 UKUPNO
 12.0204 EBA
 Preuzete obveze
 (1)
 2 493,0
 4 096,3
 0
 6 589,3
 Plaćanja
 (2)
 2 493,0
 4 096,3
 0
 6 589,3
 12.0205 EIOPA
 Preuzete obveze
 (1a)
 3 759,7
 5 356,0
 0
 9 115,7
 Plaćanja
 (2a)
 3 759,7
 5 356,0
 0
 9 115,7
 12.0206 ESMA
 Preuzete obveze
 (3a)
 17 728,6
 20 589,6
 10 142,8
 48 461,0
 Plaćanja
 (3b)
 17 728,6
 20 589,6
 10 142,8
 48 461,0
 UKUPNA odobrena sredstva
 za GU FISMA
 Preuzete obveze
 =1+1a +3
 23 981,3
 30 041,9
 10 142,8
 64 166,0
 Plaćanja
 =2+2a+3b
 23 981,3
 30 041,9
 10 142,8
 64 166,0
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira:
 5
 „Administrativni rashodi”
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 UKUPNO
 GU: <.......>
 • Ljudski resursi
 • Ostali administrativni rashodi
 GLAVNA UPRAVA <.......> UKUPNO
 Odobrena sredstva
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja)
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2019.
 2020.
 2021.
 2022.
 unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 1 – 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Preuzete obveze
 23 981,3
 30 041,9
 10 142,8
 64 166,0
 Plaćanja
 23 981,3
 30 041,9
 10 142,8
 64 166,0
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva [tijela]
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje.
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena sredstva za poslovanje:
 Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate
 ⇩
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 UKUPNO
 REZULTATI
 Vrsta
 45
 Prosječni trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Ukupni broj
 Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br. 1
 46
 ...
 - Rezultat
 - Rezultat
 - Rezultat
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1
 POSEBNI CILJ br. 2...
 - Rezultat
 Međuzbroj za posebni cilj br. 2
 UKUPNI TROŠAK
 3.2.3.Procijenjeni učinak na ljudske resurse [tijela] – Vidjeti Prilog zakonodavnom financijskom izvještaju
 1.Sažetak
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna sredstva.
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena administrativna sredstva:
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina
 N
 47
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 UKUPNO
 Dužnosnici (razred AD)
 Dužnosnici (razred AST)
 Ugovorno osoblje
 Privremeno osoblje
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 UKUPNO
 Očekivani utjecaj na osoblje (dodatni ekvivalenti punog radnog vremena) – plan radnih mjesta
 Funkcijske grupe i platni razredi
 Godina N
 Godina N+1
 Godina N+2
 unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 AD16
 AD15
 AD14
 AD13
 AD12
 AD11
 AD10
 AD9
 AD8
 AD7
 AD6
 AD5
 Ukupno
 AST11
 AST10
 AST9
 AST8
 AST7
 AST6
 AST5
 AST4
 AST3
 AST2
 AST1
 AST ukupno
 AST/SC 6
 AST/SC 5
 AST/SC 4
 AST/SC 3
 AST/SC 2
 AST/SC 1
 AST/SC ukupno
 SVEUKUPNO
 Procijenjeni utjecaj na osoblje (dodatno) – vanjsko osoblje
 Ugovorno osoblje
 Godina N
 Godina N+1
 Godina N+2
 unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 Funkcijska skupina IV.
 Funkcijska skupina III.
 Funkcijska skupina II.
 Funkcijska skupina I.
 Ukupno
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 Godina N
 Godina N+1
 Godina N+2
 unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 Ukupno
 Navesti datum predviđenog zapošljavanja te prema tome prilagoditi iznos (ako se zapošljava u srpnju uzima se u obzir samo 50 % prosječnog troška) i iznijeti daljnja objašnjenja u prilogu.
 2.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa za matičnu glavnu upravu
 –⌧
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:
 Procjenu navesti u cijelom iznosu (ili najviše do jednog decimalnog mjesta)
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina N+2
 Godina N+3
 unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 ·Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeni djelatnici)
 XX 01 01 01 (Sjedište i predstavništva Komisije)
 XX 01 01 02 (Delegacije)
 XX 01 05 01 (Neizravno istraživanje)
 10 01 05 01 (Izravno istraživanje)
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)
 48
 XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „globalne omotnice”)
 XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama)
 XX 01 04 yy
 49
 - u sjedištima
 50
 - u delegacijama
 XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO – neizravno istraživanje)
 10 01 05 02 (UO, UNS, UsO – izravno istraživanje)
 Ostale proračunske linije (navesti)
 UKUPNO
 XX se odnosi na odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna.
 Potrebna odobrena sredstva za ljudske resurse pokrit će se odobrenim sredstvima koja su već namijenjena upravljanju djelovanjem i/ili koja su preraspoređena unutar glavne uprave te, prema potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 Vanjsko osoblje
 Opis izračuna troškova za ekvivalent punog radnog vremena trebao bi biti uključen u Prilog V. odjeljak 3.
 3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 –◻
 Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.
 –⌧
 Prijedlog/inicijativa povlači za sobom reprogramiranje relevantnog naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
 Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
 Potrebno je reprogramiranje proračunskih linija europskih nadzornih tijela (12.0204, 12.0205 i 12.0206). Iako će se puni predviđeni iznosi u konačnici pokriti naknadama, bit će potreban predujam iz proračuna EU-a za pokrivanje troškova nastalih tijekom najmanje prvih 18 mjeseci rada.
 Komisija će, nakon donošenja prijedloga, morati donijeti delegirani akt kojim se dodatno određuje metodologija za izračun i naplatu naknada. Naknade se mogu naplaćivati tek ako Europski parlamenti i Vijeće ne ulože prigovor i kada se akt objavi u Službenom listu. Ti bi se troškovi trebali s vremenom nadoknaditi, najkasnije 2021.
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira
 51
 .
 Objasniti što je potrebno te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
 [...]
 3.2.5.Doprinos trećih osoba
 –Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sufinanciranje od trećih osoba.
 –Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 Ukupno
 Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju
 UKUPNA sredstva sufinanciranja
 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode
 –⌧
 Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode.
 –◻
 Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
 –◻
 na vlastita sredstva
 –◻
 na razne prihode
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda:
 Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu
 Utjecaj prijedloga/inicijative
 52
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 Članak .............
 Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 [...]
 Navesti metodu izračuna utjecaja na prihode.
 [...]
 PRILOG
 Troškovi koji se odnose na zadaće koje će obavljati europska nadzorna tijela procijenjeni su u smislu rashoda za osoblje u skladu s klasifikacijom troškova u nacrtu proračuna europskih nadzornih tijela za 2018. Ova zakonodavna inicijativa utjecat će na troškove europskih nadzornih tijela zbog promjena sljedećeg: i. upravljanja, ii. neizravnih nadzornih ovlasti europskih nadzornih tijela, iii. sustava financiranja tih agencija i iv. izravnih nadzornih ovlasti dodijeljenih ESMA-i. Dodatnom će osoblju biti potrebno i administrativno osoblje i pravni stručnjaci (v.) S obzirom na povećanje broja zaposlenika, ovaj zakonodavni prijedlog uključuje i neke promjene radnog prostora u europskim nadzornim tijelima (vi.).
 I. Upravljanje europskim nadzornim tijelima:
 Ovim zakonodavnim prijedlogom postojeći Upravni odbor (sastavljen od predsjednika, izvršnog direktora i članova Odbora supervizora) zamijenit će Izvršni odbor, novoosnovano tijelo koje će imati četiri stalna člana (uključujući predsjednika) za EBA-u i EIOPA-u i šest stalnih neovisnih članova (uključujući predsjednika) za ESMA-u, koji će biti isključivo usmjeren na mandate europskih nadzornih tijela. Sadašnji izvršni direktor mogao bi postati član Izvršnog odbora. Zbog tih promjena možda će biti potrebna dva dodatna zaposlenika za EBA-u i EIOPA-u i četiri dodatna zaposlenika
 53
 u ESMA-i (pod uvjetom da se oni zapošljavaju izvan organizacije). Troškovi tih zaposlenika pokrivat će se iz proračuna europskih nadzornih tijela. Dva nova zaposlenika EBA-e i EIOPA-e i četiri nova zaposlenika ESMA-e trebali bi biti iskusni stručnjaci zaposleni kao privremeno osoblje najmanje razreda AD 13. Zapošljavanjem tih dodatnih zaposlenika neizbježno će se uzrokovati troškovi (putovanje, hotel, liječnički pregledi i ostali troškovi, troškovi preseljenja i slično) koji se procjenjuju na 12 700 EUR po osobi.
 U skladu sa zakonodavnim prijedlogom tom Izvršnom odboru dodijelile bi se ovlasti odlučivanja za određene neregulatorne zadaće u područjima u kojima je zbog postojećeg modela upravljanja neusklađena motivacija najproblematičnija (npr. postupci zbog povrede prava Unije i rješavanje sporova). Budući da je jedan od ciljeva ovog prijedloga povećati primjenu tih ovlasti, stalnim članovima Izvršnog odbora trebali bi u obavljanju njihovih zadaća pomagati dodatni zaposlenici. Na primjer, izmjene tih ovlasti mogle bi dovesti do povećanja broja zahtjeva za informacije (koji se šalju nadležnim tijelima ili sudionicima na tržištu) i češće primjene ovlasti za rješavanje sporova. Većinu tih novih zadaća mogu obavljati postojeći zaposlenici europskih nadzornih tijela koji se mogu preraspodijeliti s kvazi-zakonodavnih poslova na poslove konvergencije nadzora. Očekuje se da bi se regulatorni poslovi u budućnosti mogli malo povećati ili stagnirati te da će više EPRV-ova europskih nadzornih tijela raditi na konvergenciji nadzora. Uslijed toga, kako bi se pomoglo novom Izvršnom odboru u obavljanju njegovih novih zadaća, trebala bi biti potrebna samo 2 dodatna člana osoblja u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV) za EBA-u i EIOPA-u i 3 dodatna EPRV-a za ESMA-u.
 Ukratko, u ovom zakonodavnom financijskom izvještaju pretpostavlja se da bi zbog promjena u upravljanju europskih nadzornih tijela u svakoj od agencija trebalo zaposliti:
 ·4 nova člana privremenog osoblja razreda AD u ESMA-i i 2 nova člana privremenog osoblja u EBA-i i EIOPA-i najmanje razreda AD 13 s opsežnim radnim iskustvom:
 ·2 EPRV-a (svi privremeno osoblje) u EBA-i i EIOPA-i i 3 EPRV-a u ESMA-i kako bi se članovima novog izvršnog odbora pomoglo u obavljanju njihovih zadaća i kako bi se nadoknadilo očekivano povećanje radnog opterećenja povezano s poslovima konvergencije nadzora.
 ·Troškovi zapošljavanja dodatnog osoblja (putovanje, hotelski smještaj, liječnički pregledi i ostali troškovi, troškovi preseljenja i slično).
 II. Neizravni nadzor koji obavljaju europska nadzorna tijela
 i. Zajedničke zadaće za koje tri europska nadzorna tijela trebaju jednake resurse
 U cilju promicanja usklađenosti u mreži financijskih nadzornih tijela, stručne preglede koje obavljaju europska nadzorna tijela zamijenila bi neovisna preispitivanja. Dok stručne preglede za sada obavljaju odbori za stručni pregled koji su uglavnom sastavljeni od osoblja iz nacionalnih nadležnih tijela skupine država EU-28, neovisna preispitivanja obavljat će se pod nadzorom novoosnovanog Izvršnog odbora. Zakonodavnim prijedlogom predviđeno je da bi Izvršni odbor, radi izvršavanja svoje zadaće, mogao osnovati odbor za preispitivanje. Taj bi se odbor sastojao samo od zaposlenika europskih nadzornih tijela, kako bi se osigurala neovisnost preispitivanja. Za osnivanje takvog odbora stoga bi bilo potrebno dodatno osoblje, čak i ako zaposlenici nekih europskih nadzornih tijela već sudjeluju u sadašnjim stručnim pregledima. Procjenjuje se da će za to biti potrebno pet dodatnih zaposlenika za svako europsko nadzorno tijelo kako bi se nadoknadio manjak zaposlenika koje nadležna tijela osiguravaju za obavljanje tih poslova.
 Europska nadzorna tijela dobit će i novu zadaću koordinacije nadležnih tijela u cilju osiguranja konvergencije nadzornih praksi i usklađene primjene prava Unije. U tom kontekstu europska nadzorna tijela utvrdila bi zajedničke ciljeve nadzora u obliku višegodišnjeg strateškog plana EU-a. Europska nadzorna tijela već izrađuju godišnji program rada. Međutim, postojeći godišnji program rada europskih nadzornih tijela obuhvaća regulatorne i nadzorne aktivnosti koje obavljaju europska nadzorna tijela, a novim strateškim planom EU-a trebale bi biti obuhvaćene nadzorne aktivnosti nadležnih tijela. Nadalje, nove koordinacijske ovlasti podrazumijevaju i da bi nadležna tijela (uključujući jedinstveni mehanizam za nadzor i jedinstveni mehanizam / odbor za sanaciju) morala izrađivati godišnje programe rada (u skladu sa Strateškim planom EU-a) i dostavljati ih europskim nadzornim tijelima na ocjenu u odnosu na Strateški plan EU-a. Europska nadzorna tijela tada bi svakom nadzornom tijelu izdala preporuku ili pojedinačnu odluku o odobrenju godišnjeg programa i preispitivala bi njegovu provedbu. Za tu komunikaciju s nadležnim tijelima i koordinacijske aktivnosti s relevantnim timovima u okviru svakog europskog nadzornog tijela bili bi potrebni dodatni ljudski resursi. Bila bi potrebna tri dodatna zaposlenika po europskom nadzornom tijelu.
 Europskim nadzornim tijelima dodijelile bi se i nove zadaće povezane s financijskim tehnologijama (FinTech). U skladu sa zakonodavnim prijedlogom od europskih nadzornih tijela zahtijevalo bi se da: i. osiguraju konvergenciju zahtjeva za licenciranje poduzeća u okviru Fintecha; ii. pojasne i ažuriraju okvire za eksternalizaciju nadzora, posebno u pogledu eksternalizacije usluga računalstva u oblaku; iii. koordiniraju nacionalne tehnološke inovacijske centre te da po mogućnosti izdaju smjernice o centrima za tehnološke inovacije / regulatornim središtima koje su osnovale države članice; i iv. u pogledu kibersigurnosti ostvare konvergenciju upravljanja rizikom IT-a i pridonose razvoju, zajedno s Komisijom i Europskom središnjom bankom, metoda testiranja otpornosti na stres. Bili bi potrebni dodatni resursi za FinTech za obavljanje tih dodatnih zadaća, koji se procjenjuju na 3 dodatna člana osoblja.
 ii. . Zadaće za koje tri europska nadzorna tijela trebaju različite resurse
 Europska nadzorna tijela imala bi i jasnije definirane odgovornosti u pogledu praćenja Komisijine odluke o istovjetnosti koja se primjenjuje na regulatorni i nadzorni okvir treće zemlje. U prošlosti, budući da nije bilo jasne pravne osnove na temelju koje bi europska nadzorna tijela mogla pomoći Komisiji u praćenju nakon odluke o istovjetnosti, nekoliko europskih nadzornih tijela nije moglo pružati tu pomoć zbog ograničenih resursa. Europska nadzorna tijela sada obavljaju početnu analizu na kojoj se temelji Komisijina procjena istovjetnosti u jednom od dva scenarija: Komisija bi posebno zatražila od EBA-e stručni savjet ili je EBA-i posebno dodijeljena ta zadaća u skladu s nekim primarnim zakonodavstvom. U zakonodavnom prijedlogu jasnije se navodi da europska nadzorna tijela mogu pomagati Komisiji u praćenju kretanja u trećim zemljama (npr. regulatornih, nadzornih i tržišnih kretanja u trećoj zemlji te nadzornih rezultata tijela iz treće zemlje) ili jurisdikcijama, ako Komisija donese pozitivnu odluku o istovjetnosti. Tim se praćenjem želi osigurati trajno ispunjenje uvjeta na kojima se temelji odluka o istovjetnosti, s posebnim naglaskom na kretanjima u trećoj zemlji koja bi mogla utjecati na financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica. Europska nadzorna tijela podnosila bi Komisiji godišnje izvješće o svojim nalazima. Ta pojašnjena uloga trebala bi se temeljiti na kontinuiranoj analizi kretanja u trećoj zemlji i na koordinaciji rada sa suradnicima unutar i izvan organizacije.
 Međutim, tri europska nadzorna tijela nemaju isto opterećenje u smislu odluka o istovjetnosti. ESMA je zadužena za 11 zakonodavnih tekstova od 13 uredbi o tri europska nadzorna tijela kojima se omogućuje donošenje odluke o istovjetnosti treće zemlje. EIOPA i EBA zadužene su svaka za jedan tekst kojim se predviđa istovjetnost treće zemlje (tj. Solventnost II. i CRDIV/CRR). Stoga bi dodatna sredstva potrebna ESMA-i trebala biti važnija od sredstava koja su potrebna EIOPA-i i EBA-i.
 Dodatni resursi za ESMA-u procjenjuju se na 9 EPRV-ova i povezane procijenjene transakcijske troškove od 1 milijun EUR godišnje. Procjenjuje se da će dodatni ljudski resursi za EIOPA-u i EBA-u iznositi 2 EPRV-a, a povezani transakcijski troškovi procjenjuju se na 200 000 EUR godišnje.
 iii. Posebna zadaća ESMA-e
 Prijedlogom se ESMA-i dodjeljuje snažniji mandat u cilju poticanja suradnje među nacionalnim nadležnim tijelima u vezi s mogućim prekograničnim slučajevima zlouporabe tržišta, a istraga, izvršenje i kazneni progon ostali bi na nacionalnoj razini. U skladu s ovim zakonodavnim prijedlogom ESMA bi imala ulogu „informacijskog centra” za prikupljanje i, na zahtjev, objavu podataka o trgovanju za više jurisdikcija EU-a. Nadalje, ako i kada nadležno tijelo tijekom postupka nadzora utvrdi sumnjivu prekograničnu transakciju, ono će je morati prijaviti ESMA-i koja će imati zadaću aktivno koordinirati istrage na razini EU-a. Takva struktura nadilazi postojeću Uredbu o zlouporabi tržišta i Uredbu o tržištu financijskih instrumenata jer bi se ESMA-i dodijelile povećane ovlasti za koordinaciju i olakšao bi se rad regulatornih tijela koja sudjeluju u prekograničnim istragama. Za te nove zadaće bila bi potrebna 2 dodatna EPRV-a (jedan za koordinaciju, jedan za usluge IT-a) povrh troškova koji su nužni za uvođenje „dropbox-a” u koji nadležna tijela mogu preuzimati i učitavati dokumente svojih suradnika koji se odnose na nadzor zlouporabe tržišta i istrage. Ti periodični troškovi IT-a procjenjuju se na 100 000 EUR godišnje, a jednokratni troškovi IT-a na 500 000 EUR.
 U okviru zahtjeva za izvješćivanje iz MiFID-a II/ MiFIR-a nacionalna nadležna tijela dužna su prikupljati podatke od mjesta trgovanja o velikom broju financijskih instrumenata i izvješća o transakcijama (otprilike 15 milijuna u cijelom EU-u) koja podnose investicijska društva. Prema ovom prijedlogu, ESMA će biti zadužena za centralizirano prikupljanje referentnih podataka u skladu s MiFID-om II/MiFIR-om i njihovo izravno prikupljanje od mjesta trgovanja. Postojanjem zajedničke infrastrukture u okviru ESMA-e osnažuje se konvergencija nadzora u provedbi MiFID2 /MiFIR-a. S obzirom na povećanje količine podataka koji se dostavljaju, ESMA-i će trebati dodatna sredstva, uključujući sredstva za IT. Za centralizaciju transakcija izvješćivanja trebat će 8 EPRV-ova i troškovi IT-a (3 milijuna EUR tijekom prve godine i 2 milijuna EUR za održavanje tijekom sljedećih godina).
 iii. Posebna zadaća EIOPA-e
 Ovim zakonodavnim prijedlogom EIOPA-i se dodjeljuju i nove ovlasti u vezi s unutarnjim modelima osiguravajućih društava. EIOPA bi bila posebno ovlaštena za provedbu neovisne procjene zahtjeva za primjenu ili promjenu unutarnjeg modela i davanje mišljenja dotičnom nadležnom tijelu. U slučaju sporova među nadležnim tijelima u vezi s unutarnjim modelom, povećava se mogućnost da EIOPA pomogne u rješavanju sporova provođenjem obvezujućeg posredovanja. EIOPA za sada ima „tim za unutarnje modele” koji se sastoji od 4 stalna zaposlenika (a ubuduće će biti 5 zaposlenika). S novim zadaćama koje se povjeravaju EIOPA-i znatno se povećava radno opterećenje tog tima te je potrebno dodatno osoblje specijalizirano za unutarnje modele. Te potrebe u smislu ljudskih resursa procjenjuju se na dodatnih 5 EPRV-ova, s obzirom na tehničku prirodu posla.
 Ukratko, u ovom zakonodavnom financijskom izvještaju pretpostavka je da dodjela novih i većih ovlasti neizravnog nadzora europskom nadzornom tijelu može značiti:
 ·za EIOPA-u: potrebnih 18 EPRV-ova (15 članova privremenog osoblja i 3 upućena nacionalna stručnjaka); 200 000 EUR godišnje za troškove pismenog prevođenja
 ·za ESMA-u: potrebnih 30 EPRV-ova (24 članova privremenog osoblja i 6 upućena nacionalna stručnjaka); 3,5 milijuna jednokratnih troškova za IT; 2,1 milijun EUR godišnje za troškove održavanja IT-a; 1 milijun EUR godišnje za troškove pismenog prevođenja
 ·za EBA-u: potrebnih 13 EPRV-ova (11 članova privremenog osoblja i 2 upućena nacionalna stručnjaka); 200 000 EUR godišnje za troškove pismenog prevođenja
 III. Financiranje
 i. Resursi za izračunavanje godišnjih doprinosa
 Ovim zakonodavnim prijedlogom nastoji se promijeniti način financiranja europskih nadzornih tijela. To će se financiranje uglavnom temeljiti na subvencijama iz općeg proračuna EU-a i godišnjim doprinosima subjekata koji su u nadležnosti nadležnog tijela. U zakonodavnom prijedlogu navedeno je da bi godišnje doprinose od privatnog sektora trebala neizravno prikupljati europska nadzorna tijela posredstvom tijela koja imenuju države članice. Čak i u tom scenariju, europska nadzorna tijela trebala bi: i. zahtijevati informacije od nacionalnih nadležnih tijela; ii. izračunavati godišnje doprinose; i iii. dostavljati te informacije državama članicama / nacionalnim nadležnim tijelima. Potom bi nacionalna nadležna tijela ili države članice: i. izrađivali račune i ii. naplaćivali godišnje doprinose od privatnog sektora. Konačno, europska nadzorna tijela provjerila bi iznose godišnjih doprinosa primljene od država članica / nacionalnih nadležnih tijela. Države članice / nacionalna nadležna tijela bili bi zaduženi za poduzimanje mjera prisilne naplate u slučaju neplaćanja. Broj subjekata u nadležnosti europskih nadzornih tijela vrlo je važan. Europska nadzorna tijela nadležna su za više od 11 600 kreditnih institucija i investicijskih društava, ESMA je nadležna za 20 000 subjekata i EIOPA za 20 000 društava za osiguranje i mirovinsko osiguranje. Zbog toga se procjenjuje da će za obavljanje te nove zadaće biti potrebno 4 dodatna EPRV-a (uključujući 3 za prikupljanje podataka i naplatu naknade i 1 za upravljanje sustavom IT-a).
 Nadalje, zbog novog sustava financiranja bit će potrebno izgraditi novi sustav IT-a. Umjesto da razviju vlastiti sustav IT-a, tri europska nadzorna tijela mogla bi razviti zajedničku infrastrukturu za IT, čime bi se stvorile sinergije. Zajedničko sučelje IT-a bilo bi praktičnije za sudionike na financijskom tržištu koji će plaćati naknadu nekoliko europskih nadzornih tijela (npr. investicijska društva).
 Vrijednost takvog sustava IT-a procjenjuje se na 1,5 milijuna EUR (jednokratni troškovi, odnosno 500 000 EUR za svako europsko nadzorno tijelo) uz dodatnih 300 000 EUR godišnjih troškova održavanja (odnosno 100 000 EUR za svako europsko nadzorno tijelo). Taj novi sustav IT-a morao bi se uskladiti s računovodstvenim sustavom europskih nadzornih tijela koji se temelji na aktivnostima.
 ii. Resursi za izračun, izdavanje računa i naplatu naknada za nadzor (ESMA)
 Ovim zakonodavnim prijedlogom ESMA-i se dodjeljuju nove ovlasti izravnog nadzora (vidi sljedeći odjeljak). ESMA bi stoga naplaćivala naknade od subjekata koje će izravno nadzirati ili primala naknade za usluge koje oni pružaju. ESMA-i su potrebni dodatni resursi za izdavanje računa tim subjektima i naplatu naknada od tih subjekata.
 Na ESMA-u se prenose četiri nova sektora (fondovi, prospekti, referentne vrijednosti, pružatelji usluga dostave podataka). Procjenjuje se da će biti potreban jedan EPRV po sektoru, odnosno 3 dodatna EPRV-a.
 Ukratko, u ovom zakonodavnom financijskom izvještaju pretpostavlja se da bi zbog promjena načina financiranja europskih nadzornih tijela trebalo zaposliti:
 ·za EBA-u i EIOPA-u: 4 dodatna EPRV-a (1 član privremenog osoblja i 3 člana ugovornog osoblja) i sustavi IT-a procijenjene vrijednosti 0,5 milijuna EUR (jednokratni troškovi) i 100 000 EUR godišnje (troškovi održavanja).
 ·za ESMA-u: 7 dodatnih EPRV-ova (1 član privremenog osoblja i 6 članova ugovornog osoblja) i sustavi IT-a procijenjene vrijednosti 0,5 milijuna EUR (jednokratni troškovi) i 100 000 EUR godišnje (troškovi održavanja).
 IV . Izravne nadzorne ovlasti – ESMA
 Na početku treba podsjetiti da bi ESMA-i subjekti koji su pod njezinim izravnim nadzorom trebali plaćati naknade (jednokratni troškovi za registraciju i periodični troškovi za trajni nadzor). To se primjenjuje na agencije za kreditni rejting (vidjeti COM Delegiranu uredbu 272/2012) i trgovinske repozitorije (COM Delegirana uredba 1003/2013).
 Prema ovom zakonodavnom prijedlogu ESMA će biti zadužena za izravni nadzor europskih fondova poduzetničkog kapitala (EuVECA), europskih fondova za socijalno poduzetništvo (EuSEF) i europskih fondova za dugoročna ulaganja (ELTIF). Naknade za nadzor obuhvaćale bi naknadu za izdavanje odobrenja za rad/obavijesti (odobrenje za prekogranično poslovanje) tim fondovima i za svakodnevni nadzor. ESMA će imati i izravne istražne ovlasti nad tim fondovima. U EU-u je trenutačno odobreno 117 fondova EuVECA (kojima upravlja 97 upravitelja fondova EuVECA), 7 fondova EuSEF (kojima upravljaju 3 upravitelja fondova EuSEF) i manje od 10 ELTIF-ova. Budući da su ti fondovi relativno nove strukture, veliki je broj registracija (npr. 22 nova fonda EuVECA tijekom 2016.). Očekuje se da će se broj zahtjeva za izdavanje odobrenja povećati zbog novog pravnog okvira za fondove EuVECA ili EuSEF te zbog promjena u pogledu kapitalnih naknada za ulaganja investicijskih društava u ELTIF-ove. ESMA će stoga zaposliti nove djelatnike specijalizirane za upravljanje imovinom. Procjenjuje se da te potrebe za ljudskim potencijalima iznose 7 EPRV-ova (uključujući jednog EPRV-a specijaliziranog za IT i jednog analitičara podataka). Potreban je i jedan IT sustav za upravljanje postupkom izdavanja odobrenja za rad i nadzora te za prikupljanje podataka od fondova. Ti se troškovi procjenjuju na 500 000 EUR (jednokratni troškovi) i 100 000 EUR godišnje za održavanje.
 Treba napomenuti da bi se prijenosom ovlasti s nacionalnih nadležnih tijela na ESMA-u u vezi s izdavanjem odobrenja za rad i svakodnevnim praćenjem tih fondova (ELTIF-ova, fondova EuVECA i EuSEF) smanjio broj zaposlenika u nacionalnim nadležnim tijelima koji za sada obavljaju nadzor tih fondova. Nacionalna nadležna tijela s najvećim sektorom upravljanja imovinom zapošljavaju veliki broj EPRV-ova za rad s tim fondovima, uglavnom UCIT-ovima i alternativnim investicijskim fondovima (AIF) (tj. LU 197 EPRV-ova, FR 102, DE 120, NL 25, IT 65/70 plus regionalne podružnice, UK 100). Procjenjuje se da bi se zbog 7 novih EPRV-ova na razini EU-a za nadzor ELTIF-ova, EuVECA-a i EuSEF-a globalno smanjio broj zaposlenika u nacionalnim nadležnim tijelima za 7 EPRV-ova. Ako se broj fondova u kasnijim godinama poveća, bit će potrebna dodatna sredstva koja će se tada financirati iz naknada od sektora.
 U skladu sa zakonodavnim prijedlogom ESMA bi bila zadužena i za odobravanje nekih prospekata (veleprodajni prospekti nevlasničkih vrijednosnih papira, prospekti koje sastavljaju specijalizirani izdavatelji, prospekti za vrijednosne papire osigurane imovinom i prospekti izdavatelja iz trećih zemalja) i njihovih dopuna. Procjenjuje se da će ESMA godišnje odobravati 1600 prospekata (1100 prospekata, 400 prospekata za vrijednosne papire osigurane imovinom i 60 prospekata specijaliziranih izdavatelja). Nadalje, ovim prijedlogom na ESMA-u se prenosi ovlast za nadzor oglašavanja tih prospekata koje bi ESMA odobravala. ESMA-i će za obavljanje tih zadaća biti potrebno odgovarajuće osoblje sa znanjem jezika i dostatnim znanjem o relevantnim nacionalnim propisima o zaštiti potrošača, posebno u području kontrole marketinškog materijala. Procjenjuje se da će ESMA trebati zaposliti 35 EPRV-ova (uključujući 33 specijalizirana za prospekte, 1 EPRV-a specijaliziranog za sustav IT-a i 1 analitičara podataka). Nove ovlasti podrazumijevale bi i troškove IT-a za upravljanje postupkom odobravanja prospekata. Ti se troškovi procjenjuju na 500 000 EUR (jednokratni troškovi) i 100 000 EUR godišnje za održavanje. Budući da se nacrti prospekata mogu podnositi na odobrenje na 23 službena jezika EU-a, dodjela tih novih ovlasti ESMA-i uključuje i procijenjene troškove pismenog prevođenja u iznosu od 1,2 milijuna EUR godišnje.
 ESMA bi odobravala 1600 od 3500 prospekata koje odobravaju sva nacionalna nadležna tijela u cijelom EU-u, odnosno 45 % svih prospekata u EU-u. Zbog toga bi taj prijenos ovlasti trebao biti popraćen smanjenjem broja zaposlenika u nacionalnim nadležnim tijelima koji rade na poslovima odobravanja prospekata koje će odobravati ESMA.
 Ovim zakonodavnim prijedlogom predviđa se i da će ESMA izdavati odobrenja za rad administratorima ključnih referentnih vrijednosti te da će ih nadzirati i da će odobravati prihvaćanje referentnih vrijednosti trećih zemalja i priznavati administratore koji se nalaze u trećim zemljama. Na ESMA-u će se prenijeti i istražne ovlasti u pogledu administratora referentnih vrijednost. S obzirom na sinergije koje bi se osigurale izravnim nadzorom na razini EU-a, procjenjuje se da bi trebalo zaposliti 10 dodatnih EPRV-ova. Zbog tog prijenosa ovlasti na ESMA-u nacionalna nadležna tijela neće trebati zapošljavati dodatno osoblje za poslove nadzora administratora ključnih referentnih vrijednosti
 54
 .
 ESMA će biti zadužena za registraciju pružatelja usluga dostave podataka (tj. ovlaštenih mehanizama izvješćivanja, ovlaštenih sustava objavljivanja i pružatelja konsolidiranih podataka o trgovanju) koji su nova vrsta subjekata koji se osnivaju na temelju Direktive o tržištu financijskih instrumenata. ESMA će osigurati i njihov trajni nadzor i bit će ovlaštena za provođenje istraga. Procjenjuje se da će za to biti potrebno dodatnih 20 EPRV-ova specijaliziranog osoblja, uključujući 3 EPRV-a specijalizirana za sustave IT-a i 2 analitičara podataka. Budući da ti subjekti upravljaju velikom količinom podataka, potreban je velik sustav IT-a za procjenu njihove kvalitete, načina njihove obrade i objave. Ti se troškovi procjenjuju na 2 milijuna EUR (jednokratni troškovi) te 400 000 EUR godišnje (troškovi održavanja). Zbog tog prijenosa ovlasti na ESMA-u nacionalna nadležna tijela neće trebati zapošljavati dodatno osoblje za poslove nadzora pružatelja usluga dostave podataka.
 Ukratko, u ovom zakonodavnom financijskom izvještaju pretpostavlja se da će nove ovlasti ESMA-e povezane s izravnim nadzorom prethodno navedenih subjekata podrazumijevati sljedeće:
 ·zapošljavanje dodatnih 65 EPRV-ova do 2022.,
 ·jednokratni troškovi IT-a procjenjuju se na 3 milijuna EUR,
 ·periodični troškovi IT-a procjenjuju se na 600 00 EUR godišnje,
 ·troškovi pismenog prevođenja procjenjuju se na 1,2 milijuna EUR godišnje.
 V. Administrativno osoblje i pravni stručnjaci
 Administrativno osoblje na razini agencija obavlja poslove u području ljudskih resursa, financija, upravljanja objektima, koordinacije i osnovne IT potpore (ne uključuju paneuropske projekte IT-a). Uzimajući u obzir njihove opsežne regulatorne poslove, europska nadzorna tijela imaju važne potrebe i u pogledu pravne pomoći. Prema ESMA-inu sustavu upravljanja na temelju aktivnosti, administrativno osoblje i pravni stručnjaci čine 22 %, odnosno 13 % ukupnog osoblja. To, drugim riječima, znači da su za 7 EPRV-ova koji obavljaju glavnu aktivnost potrebna otprilike 2 dodatna člana administrativnog osoblja i 1 pravni stručnjak. Budući da europska nadzorna tijela zbog svojeg rasta mogu i dalje razvijati ekonomije razmjera, u ovom zakonodavnom financijskom izvještaju pretpostavka je da administrativno osoblje i pravni stručnjaci čine 18 % odnosno 8 % ukupnog osoblja.
 Stoga se povećanje u pogledu osoblja (EPRV-ovi) do 2022. može sažeti kako slijedi:
 EBA:
 Glavna aktivnost
 Neizravni troškovi osoblja
 Pravna pomoć
 Ukupno
 Upravljanje
 4
 1
 1
 6
 Neizravne nadzorne ovlasti
 13
 3
 2
 18
 Financiranje
 4
 1
 0
 5
 Ukupno
 21
 5
 3
 29
 EIOPA:
 Glavna aktivnost
 Neizravni troškovi osoblja
 Pravna pomoć
 Ukupno
 Upravljanje
 4
 1
 1
 6
 Neizravne nadzorne ovlasti
 18
 4
 2
 24
 Financiranje
 4
 1
 0
 5
 Ukupno
 26
 6
 3
 35
 ESMA:
 Glavna aktivnost
 Neizravni troškovi osoblja
 Pravna pomoć
 Ukupno
 Upravljanje
 7
 2
 1
 10
 Neizravne nadzorne ovlasti
 30
 7
 3
 40
 Financiranje
 7
 2
 0
 9
 Izravne nadzorne ovlasti
 65
 16
 6
 87
 Ukupno
 109
 27
 10
 146
 Kako bi se dodatno smanjili troškovi europskih nadzornih tijela brojne nove EPRV-ove moguće je zaposliti kao ugovorno osoblje ili upućene nacionalne stručnjake. Međutim, ne smije se precijeniti broj upućenih nacionalnih stručnjaka. Europska nadzorna tijela mogla bi se suočiti s poteškoćama pri zapošljavanju takvih stručnjaka zbog troškova koji bi zbog toga nastali za države članice i nacionala nadležna tijela. Povrh tih poteškoća u smislu njihove raspoloživosti, očekuje se da će oni u području izravnog nadzora osigurati potrebnu stručnost kada ESMA preuzme te zadaće, ali će dugoročno, nakon početne faze, biti važnije da ESMA zadrži stručnjake i da se nešto više oslanja na članove privremenog osoblja. U sljedećoj tablici prikazana je okvirna raspodjela osoblja u te kategorije.
 2019.
 2020.
 2021.
 2022.
 Privremeno osoblje
 63
 104
 121
 147
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 5
 11
 15
 15
 Ugovorno osoblje
 29
 37
 41
 48
 Ukupno
 97
 152
 177
 210
 (broj osoblja u 2021. i dalje indikativan je)
 VI. Radni prostor
 Promjene zadaća podrazumijevat će i nove resurse u smislu radnog prostora za europska nadzorna tijela. Uzeti su u obzir procijenjeni dodatni troškovi za ESMA-u i EIOPA-u. U ovom dokumentu nisu navedeni dodatni troškovi za EBA-u jer u ovom trenutku nisu dostupne informacije o novom sjedištu i veličini zgrade koju predlažu države članice.
 (1)
 Izvješće petorice predsjednika: dovršetak europske ekonomske i monetarne unije, 22. lipnja 2015.;
 (2)
 Dokument za razmatranje o produbljenju ekonomske i monetarne unije, COM(2017) 291 od 31. svibnja 2017.
 (3)
 Vidi Studiju Europskog parlamenta iz 2013. „Revizija novog europskog sustava financijskog nadzora, dio 1.: rad europskih nadzornih tijela (EBA, EIOPA i ESMA) (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/etudes/join/2013/507446/IPOL-ECON_ET(2013)507446_EN.pdf)
 (4)
 „Ključni su integriraniji nadzorni okvir kojim se osigurava zajednička provedba pravila za financijski sektor i centraliziranija provedba nadzora”. Dokument za razmatranje o produbljenju ekonomske i monetarne unije, stranica 20., COM(2017) 291 od 31. svibnja 2017.
 (5)
 Uredba (EU) br. 1093/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo); Uredba (EU) br. 1094/2010 o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje); Uredba (EU) br. 1095/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala).
 (6)
 Uredba (EU) 2016/1011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova; Uredbe (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala, Uredbe (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo, Uredba (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata; Uredbe (EU) br. 2015/760 o europskim fondovima za dugoročna ulaganja, i Uredba (EU) 2017/1129 o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja za trgovanje na uređenom tržištu.
 (7)
 Prijedlog Uredbe o izmjeni Uredbe (EU) br. 1095/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala) i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 u pogledu postupaka i tijela uključenih u izdavanje odobrenja za rad središnjim drugim ugovornim stranama i zahtjeva za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja, COM(2017)331 final.
 (8)
 Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o paneuropskom osobnom mirovinskom proizvodu COM/2017/0343 final – 2017/0143 (COD).
 (9)
 „Odluke EU-a o istovjetnosti u politici financijskih usluga: procjena”, SWD(2017) 102 final.
 (10)
 https://ec.europa.eu/commission/publications/five-presidents-report-completing-europes-economic-and-monetary-union_hr
 (11)
 „Unija tržišta kapitala – Ubrzavanje reforme”, COM(2016) 601 final.
 (12)
 Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o preispitivanju akcijskog plana o uniji tržišta kapitala sredinom provedbenog razdoblja, COM(2017) 292 final.
 (13)
 Uredba (EU) br. 1093/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo); Uredba (EU) br. 1094/2010 o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje); Uredba (EU) br. 1095/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala); Uredba (EU) 2016/1011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova; Uredbe (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala, Uredbe (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo, Uredba (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata; Uredbe (EU) br. 2015/760 o europskim fondovima za dugoročna ulaganja, i Uredba (EU) 2017/1129 o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja za trgovanje na uređenom tržištu.
 (14)
 Tržišta financijskih instrumenata (MiFID II) – Direktiva 2014/65/EU
 (15)
 Prijedlog Uredbe o izmjeni Uredbe (EU) br. 1095/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala) i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 u pogledu postupaka i tijela uključenih u izdavanje odobrenja za rad središnjim drugim ugovornim stranama i zahtjeva za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja, COM(2017)331 final.
 (16)
 Prijedlog Komisije o središnjim drugim ugovornim stranama već je donesen i stoga se ne razmatra u ovoj procjeni učinka. Njime se uvodi paneuropski pristup nadzoru središnjih drugih ugovornih strana u EU-u kako bi se osigurala daljnja nadzorna konvergencija i ubrzali određeni postupci. ESMA će biti odgovorna za osiguravanje usklađenijeg i usuglašenog nadzora središnjih drugih ugovornih strana u EU-u i za stroži nadzor središnjih drugih ugovornih strana u trećim zemljama.
 (17)
 Izravni nadzor (u slučaju ESMA-e) i dalje bi u potpunosti financirao sektor.
 (18)
 kao što su održivost, proporcionalnost i dostatno financiranje, odgovarajući poticaji za djelotvornu primjenu njihovih ovlasti i djelovanje u interesu EU-a u području upravljanja te osiguravanje djelotvornog i učinkovitog nadzora prekograničnih aktivnosti i subjekata u području ovlasti.
 (19)
 Dokument za razmatranje o produbljenju ekonomske i monetarne unije, COM(2017) 291 od 31. svibnja 2017.
 (20)
 SL C 326, 26.10.2012, str. 391.
 (21)
 Uredba (EU) br. 1093/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo); Uredba (EU) br. 1094/2010 o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje); Uredba (EU) br. 1095/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala).
 (22)
 „Odluke EU-a o istovjetnosti u politici financijskih usluga: procjena”, SWD(2017) 102 final.
 (23)
 Uredba (EU) br. 345/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o europskim fondovima poduzetničkog kapitala (SL L 115, 25.4.2013., str. 1.).
 (24)
 Uredba (EU) br. 346/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo (SL L 115, 25.4.2013., str. 18.).
 (25)
 Uredba (EU) br. 2015/760 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o europskim fondovima za dugoročna ulaganja (SL L 123, 19.5.2015., str. 98. – 121.).
 (26)
 Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala i Uredbe (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo, COM/2016/0461 final.
 (27)
 Uredba (EU) 2017/ ... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala i Uredbe (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo, kako je privremeno dogovorena s Europskim parlamentom, 27. lipnja 2017., 2017,2016/0221/COD.
 (28)
 Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS)
 (29)
 Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010.
 (30)
 SL C , , str...
 (31)
 SL C , , str...
 (32)
 Stajalište Europskog parlamenta od ...(SL... ) i Odluka Vijeća od ...
 (33)
 Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).
 (34)
 Uredba (EU) br.1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84).
 (35)
 Uredba (EU) br. 345/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o europskim fondovima poduzetničkog kapitala (SL L 115, 25.4.2013., str. 1.).
 (36)
 Uredba (EU) br. 346/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo (SL L 115, 25.4.2013., str. 18.).
 (37)
 Uredba (EU) 2015/760 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o europskim fondovima za dugoročna ulaganja (SL L 123/98, 19.5.2015., str. 98.).
 (38)
 Uredba (EU) br. 600/2014 i Uredba (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta) te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ (SL L 173, 12.6.2014., str. 1.).
 (39)
 Kako je navedeno u članku 54. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (40)
 Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1095/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala) i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 u pogledu postupaka i tijela uključenih u izdavanje odobrenja za rad središnjim drugim ugovornim stranama i zahtjeva za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja
 (41)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanju na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim stranicama BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 .
 (42)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva; Nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (43)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 (44)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
 (45)
 Rezultati su proizvodi i usluge koji se isporučuju (npr.: broj financiranih razmjena studenata, broj izgrađenih km cesta itd.).
 (46)
 Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni ciljevi...”.
 (47)
 Godina N godina je početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (48)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (49)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 (50)
 Uglavnom za strukturne fondove, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EAFRD) i Europski ribarski fond (EFF).
 (51)
 Vidjeti članke 11. i 17. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.
 (52)
 Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.
 (53)
 6 stalnih članova izvršnih odbora – 1 izvršni direktor – 1 predsjednik = 4 nova stalna člana.
 (54)
 Na primjer, tijelo nadležno za nadzor financijskog sektora u UK (FCA) procjenjuje da bi primjerice jednokratni troškovi nadzora ključne referentne vrijednosti LIBOR iznosili 0,2 milijuna GBP, a tekući troškovi 0,9 m GBP, uključujući plaće i neizravne troškove.