type: other

text:
Skat.dk: Aktieafståelse - udbyttebeskatning - forretningsmæssig begrundelse
 12 Jan 2016 12:43
 31 Mar 2015 14:29
 1. afdeling, 196/2013
 Realitet, formål, aktieavance
 Kapitalgevinstskatteloven § 1, stk. 2 (Færøsk)
 Den juridiske vejledning 2015-2 C.B.3.1
 (advokat Christian Andreasen for alle)
 Vibeke Rønne, Jens Peter Christensen, Michael Rekling, Oliver Talevski og Jens Kruse Mikkelsen.
 I tidligere instanser er afsagt dom af Retten på Færøerne den 14. juni 2011 og af Østre Landsrets 5. afdeling den 7. november 2012.
 Appellanten, TAKS, har nedlagt påstand om frifindelse, dog således at TAKS anerkender, at de indstævntes aktiesalg den 18. juli 2003 ikke er skatte- eller afgiftspligtigt, og at TAKS dermed som sket skal betale 716.111 kr. til de indstævnte med rente på 0,7 % om måneden fra den 1. juni 2009.
 De indstævnte, A, B, C, D, E, F, G, H, I, J og K (herefter betegnet aktionærerne), har påstået stadfæstelse.
 TAKS har anført, at den "salgssum" på 152.500.000 kr., der blev aftalt ved aktionærernes formelle salg af deres aktier i H1 Holding til det af dem nystiftede holdingselskab, H2 Holding, skal beskattes som udbytte, jf. kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 1, jf. § 1, stk.
 2. Aktionærerne har ved salget af aktierne søgt at konvertere et skattepligtigt udbytte til en skattefri aktieavance.
 De gennemførte lovændringer på Færøerne viser, at Lagtinget nærer et stærkt og vedholdende ønske om, at der pålægges udbytteskat, når der betales udbytte til den endelige ejer, dvs. når selskabets midler uden modydelse kanaliseres til privatsfæren. De færøske regler om udbytteskat, hvorefter alt, hvad der udbetales til aktionærer, anses for udbytte, jf. kapitalgevinstskattelovens § 1, stk. 2, er - ligesom den danske ligningslovs § 16 A - baseret på lovgivers ønske om, at der pålægges skat, når der strømmer penge fra et selskab til dets (ultimative) aktionærer.
 Aktionærerne har ved det formelle salg af deres aktier i H1 Holding til H2 Holding, kombineret med den efterfølgende fusion af de to selskaber, søgt at navigere uden om de regler og værnsregler, som Lagtinget har vedtaget med det formål at sikre, at der ikke tages penge ud af et selskab uden beskatning. De dispositioner, der blev foretaget, er udelukkende sket af skattemæssige årsager med det formål at omgå de gældende skatteregler. Der var ikke nogen erhvervsmæssige grunde til at lave konstruktionen med et holdingselskab (H2 Holding) for et andet holdingselskab (H1 Holding). Aktionærerne har heller ikke kunnet påvise, at der var nogen forretningsmæssig begrundelse bag salget og fusionen. Realiteten er, at aktionærerne har kanaliseret penge ud af H1 Holding uden at afgive ejerskab til virksomheden.
 Aktionærerne kunne i 2005 have solgt aktierne skattefrit til tredjemand, men det gjorde de ikke. De ønskede netop ikke at afgive ejerskabet til H1 Holding, men ønskede at kanalisere midler ud af selskabet uden at betale udbytteskat.
 Aktionærerne har bl.a. forsøgt at komme uden om værnsreglen i kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 2, som betød, at udbytte fra H1 Holding til H2 Holding ville udløse beskatning, hvis udbyttet blev anvendt til betaling af sidstnævntes gæld til aktionærerne. Dette skete i relation til de 55 mio. kr., som umiddelbart blev udbetalt til aktionærerne ved, at H2 Holding optog lån på 40 mio. kr. i et pengeinstitut, mens de resterende 15 mio. kr. blev lånt hos H1 Holding. H2 Holding var et holdingselskab, og selskabet ville dermed kun kunne honorere sine gældsforpligtelser ved at modtage udbytte fra H1 Holding. Så langt nåede man imidlertid aldrig, da der allerede i 2006 skete fusion af H2 Holding og H1 Holding.
 Det er ikke rigtigt, når det af aktionærerne er blevet anført, at tilsvarende transaktionsmønster har været udbredt praksis i Færøernes erhvervsliv, uden at skattemyndighederne har reageret, og noget sådant er da heller ikke blevet dokumenteret af aktionærerne.
 TAKS har for Højesteret anerkendt, at aktionærernes salg den 18. juli 2003 af aktier til det udstedende selskab, H1 Holding, ikke er skatte- eller afgiftspligtig for aktionærerne.
 Aktionærerne har anført, at deres dispositioner er lovlige og i overensstemmelse med selskabslovgivningen samt den dagældende kapitalgevinstskattelov. Dispositionerne har indadtil haft det samme indhold som udadtil, deres realitet kan ikke adskilles fra formen, og der er derfor ikke ud fra omgåelsesbetragtninger hjemmel til at foretage beskatning. Aktionærernes motiv er ikke afgørende for den skattemæssige vurdering.
 Salget den 27. oktober 2005 af aktierne i H1 Holding til H2 Holding for 152.500.000 kr. er ikke skattepligtigt, fordi salget er omfattet af overgangsreglerne fra 2001 i kapitalgevinstskattelovens § 27, jf. § 28, stk. 2. Aktionærerne havde alle erhvervet deres aktier inden lovens ikrafttræden den 16. november 2001, og de havde ejet aktierne i mere end tre år. Det bestrides, at salget af aktierne i H1 Holding ikke var reelt. Salget medførte således, at aktionærerne afskrev sig muligheden for på et senere tidspunkt at sælge aktierne uden avancebeskatning, idet deres nye aktier i H2 Holding ikke var omfattet af overgangsreglerne i kapitalgevinstskatteloven. Hvis salget ikke var blevet gennemført, ville aktierne i medfør af kapitalgevinstskattelovens § 28, som affattet ved lagtingslov nr. 46 af 16. maj 2006, have været værdiansat til 887,6 mio. kr. pr. 31. december 2006, jf. revisor LHs forklaring for landsretten. Transaktionerne har derfor ikke været en fordel for aktionærerne. De mistede tværtimod ved salget en mulig skattefri avance på mindst 637,6 mio. kr. svarende til forskellen på værdien af aktierne ved salget den 27. oktober 2005 på 250 mio. kr. og værdien ved afskaffelsen af overgangsreglerne pr. 1. januar 2007.
 I 2005 var det på grund af kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 2, ikke muligt uden beskatning at anvende udbyttet fra H1 Holding til H2 Holding som betaling for aktierne.
 Transaktionen havde således ikke til formål at skabe mulighed for skattefrit udbytte til aktionærerne fra H1 Holding. Aktionærerne havde intet kendskab til, at Lagtinget i foråret 2006 ville ophæve værnsreglen i kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 2.
 Fusionen af H1 Holding og H2 Holding havde ikke til formål at omgå værnsreglen i kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 2. Fusionsplanen blev underskrevet af selskaberne den 17. maj 2006, dvs. dagen efter, at Lagtinget havde ophævet bestemmelsen med virkning fra 1. januar 2007. Der blev hverken i 2005 eller 2006 udbetalt udbytte fra H1 Holding til H2 Holding, og der er heller ikke udbetalt udbytte direkte fra H1 Holding til aktionærerne, hvorfor beskatning efter § 9, stk. 2, ikke har været aktuel. Formålet med fusionen var alene en forenkling af koncernstrukturen, og der er tale om en lovlig selskabsmæssig transaktion. Fusionen er i øvrigt uden nogen skattemæssig relevans, idet fusionen - der blev gennemført som en skattepligtig fusion - ikke er forbundet med skattemæssige fordele for aktionærerne.
 Det har i øvrigt formodningen imod sig, at aktionærerne gennem stiftelse af et holdingselskab skulle have forsøgt at omgå beskatning, når de uden nogen skattepligt kunne have solgt aktierne direkte til det udstedende selskab og opnået samme provenu. Kapitalgevinstskattelovens § 5, stk. 1 - der svarer til den danske ligningslov § 16 B, stk. 1 - fandt således i 2005 som følge af overgangsreglerne ikke anvendelse på aktier erhvervet før lovens ikrafttræden i 2001.
 Skattefrit salg af aktier til et holdingselskab er ganske almindelige og velkendte transaktioner på Færøerne. Store dele af det færøske erhvervsliv er blevet omstruktureret efter samme mønster, uden at skattemyndighederne har reageret.
 Aktionærerne har for Højesteret frafaldet anbringendet om, at skattekravet er forældet efter § 25 a i lagtingsloven om told- og skatteforvaltning.
 Til brug for Højesteret er der afgivet supplerende forklaring af OO, TJ og SK. Der er endvidere afgivet forklaring af F og C.
 OO har supplerende forklaret bl.a., at H1 Holding havde fået et tilbud om køb af aktier fra et investeringsselskab på Færøerne, F1, på 100 mio. kr., svarende til 1/3 af selskabets værdi. Tilbuddet fra F1 var bl.a. betinget af, at F1 skulle have et medlem i bestyrelsen. 55 mio. kr. skulle erlægges kontant, resten i aktier i andre selskaber. F1 lagde op til, at de senere ville købe mere af selskabet. Der var ikke udbetalt udbytte til aktionærerne i mange år. Der var flere af aktionærerne, der ønskede at sælge. Der var 11 aktionærer i selskabet, hvoraf ca. halvdelen var maskinmestre og halvdelen navigatører, og det var vigtigt at holde på drivkraften i selskabet. Der havde været flere salg af selskaber på Færøerne på dette tidspunkt, og nogle af aktionærerne ønskede at se penge på bordet. I stedet for at tage imod tilbuddet fra F1 blev det besluttet - for at holde sammen på aktionærkredsen og få et beløb udbetalt - at oprette et moderselskab eller holdingselskab kaldet H2 Holding. H2 Holding betalte 55 mio.kr. kontant til aktionærerne i H1 Holding for køb af aktier. De 40 mio. kr. blev lånt i F2 Bank, og de resterende 15 mio. kr. blev lånt fra H1 Holding. I forbindelse med lånet i banken fik banken sikkerhed i aktierne i H1 Holding. Banken skulle have sikkerhed for lånet på 40 mio. kr. Aktionærerne havde også panteret i aktierne, men i prioritet efter banken. De solgte aktierne for 250 mio. kr. til moderselskabet. Aktionærerne i H1 Holding fik i december 2005 udbetalt 55 mio. kr. fra moderselskabet. De resterende 195 mio. kr. blev for halvdelen ydet som lån til selskabet, og den anden halvdel blev indskudt som aktiekapital i H2 Holding. De ønskede, at selskabet skulle have en stor aktiekapital. De havde fået rådgivning fra deres revisor, SK, og advokat TJ. Det var SK, der var arkitekt på konstruktionen. Det var ikke på tale på daværende tidspunkt, at H2 Holding skulle lægges sammen med H1 Holding igen. H1 Holding fik i december 2005 udbetalt 55 mio. kr. fra moderselskabet. Det havde været på tale at placere et skib i moderselskabet, men hvor aktuelt dette var, husker han ikke. Han husker ikke, hvornår der blev taget beslutning om at fusionere H1 Holding og H2 Holding. SK var med i processen. Årsagen til fusioneringen af selskaberne var, at da der ikke var nogen konkret plan med moderselskabet, var det upraktisk med to selskaber. Alt skulle gå igennem to gange. Der var snak om, at skattereglerne skulle ændres, og de måtte følge godt med i, hvad der skete. Han mener ikke, at det var skattereglerne, der var årsagen til, at selskaberne blev fusioneret.
 I 2005 havde selskabet 4 skibe. Skibene var placeret i datterselskaber i hvert sit selskab. I 2005 var H1 Holding alene holdingselskab. Tilbuddet fra F1 blev givet til H1 Holding. Der var forkøbsret for aktionærerne. Alle 11 aktionærer var aktive på skibene i 2005. Der var mange erfaringer med andre selskaber, der ikke havde formået at holde aktionærkredsen intakt med den følge, at selskaberne smuldrede. Han kan ikke svare på, hvorfor man ikke bare udloddede 55 mio. kr. på en generalforsamling. Der blev ikke snakket om det skattetekniske ved at oprette et holdingselskab. Formålet med udbetalingen var at få ro blandt aktionærerne i selskabet. Han kan ikke huske, at det skulle have været drøftet at fusionere selskaberne. Lånet mellem H1 Holding og H2 Holding af restbeløbet på 15,3 mio. kr. skulle betales med afkast fra rederierne. Lånebeløbet på 97,5 mio. kr. skulle tilbagebetales med minimum 3 mio. kr. om året fra 2006. Han husker ikke konkret, hvordan H2 Holding skulle tilbagebetale disse penge, men det var vist på tale at lægge et skib i selskabet eller at udvikle driftsselskaberne. Det var ikke noget problem for aktionærerne, at banken fik 1. prioritets pant i aktierne. De så ikke så mange ulemper ved dette. De fik skatterådgivning af SK. Han husker ikke, hvad SK havde sagt omkring det skattetekniske, og han husker ikke, om det blev omtalt, at der ved den anvendte ordning ikke skulle betales udbytteskat. Ved fusionen i maj 2006 var man nok blevet klogere på nogle ting. Han ved ikke, om det var på grund af ændrede skatteregler, at fusionen blev gennemført. H2 Holding betalte ingen afdrag på lånet. Lånet blev efter fusionen betalt af H1 Holding. Aktionærerne har hvert år fået et afdrag, dog ikke i 2006. Han mener ikke at have hørt, at rådgivningen var givet ud fra, at de skulle betale så lidt skat som muligt. Han har ikke overvejet at tage forbehold for at rette erstatningskrav mod revisoren.
 F har forklaret bl.a., at han er maskinmester af uddannelse og har været maskinmester i H1 Holding siden starten. For 7 år siden blev han syg og gik i land. Han arbejdede herefter som teknisk leder på rederiet. Han var bestyrelsesformand i H1 Holding. Han kom i bestyrelsen i 1988-89, og efter 1-2 år blev han bestyrelsesformand. Han var således også formand i 2005. De var 16 aktionærer i starten. Nogle har solgt aktierne, og de resterende aktionærer har opkøbt disse. Der var i 2005 11 aktionærer, heraf en ny aktionær. I 1985 startede de med et skib, X. Alle aktionærerne sejlede med skibet. De første år var meget svære, men de klarede det. De købte sidst i 1990'erne skibet Y. Skibet blev lagt i et datterselskab til H1 Holding. X lå også i et selskab for sig selv. De købte senere Z. Z og Y blev senere fusioneret til et selskab. Det fjerde skib, V, blev købt. I 2005 havde de 4 selskaber som datterselskaber til H1 Holding.
 I 2005 blev et nyt moderselskab H2 Holding stiftet. Baggrunden herfor var, at der var flere personer, der gerne ville sælge. De havde igennem flere år købt andre selskaber, og aktionærerne i disse havde fået mange penge ud. I 2005 fik de et tilbud fra investeringsselskabet F1 på 1/3 af aktierne. Der blev afholdt møde med F1, og længere inde i forløbet kom det frem, at F1 ville betale en del af beløbet med andre aktier. F1 ønskede også en bestyrelsespost. Dette var man ikke så interesseret i. Der var et godt sammenhold, og fik selskabet en ny ejerkreds, kendte man ikke konsekvenserne. Det var set før, at selskaber gik i opløsning efter sådanne ændringer. De kiggede sig om efter andre muligheder. De snakkede med en jurist og en revisor, og så kom det frem, at det var en mulighed at stifte et selskab og sælge aktierne til selskabet. Baggrunden for at vælge den sidste løsning var at holde andre ude og få ro i selskabet. Der var også drøftelser omkring generationsskifter. Man snakkede om flere muligheder for, hvordan H2 Holding skulle afdrage gælden til banken og H1 Holding. Én mulighed var, at selskabet erhvervede et skib, så der blev lagt aktivitet i selskabet. Hvis der ikke skulle lægges aktivitet i selskabet, måtte pengene komme fra H1 Holding ved at flytte penge op i H2 Holding som udbytte. Han er ikke bekendt med det tekniske i en sådan konstruktion. De var ikke direkte bekendt med andre, som havde lavet en sådan holdingkonstruktion, men havde hørt om dette, bl.a. da Rederiet G1 blev solgt. Han var ikke bekendt med selskabsstrukturen i disse selskaber. Skattereglerne var også en del af overvejelserne, idet man vidste, at skatteloven i fremtiden skulle ændres, men det var på det tidspunkt uvist, hvordan loven ville komme til at se ud. SK rådgav omkring holdingkonstruktionen. Revisorens rådgivning omfattede også de skattemæssige forhold, hvilket havde betydning. Der var i 2005 ikke planer om at fusionere selskabet. Dette forslag blev først præsenteret af revisoren i 2006 på baggrund af de nye skatteregler. Der var ikke længere noget formål med at have to selskaber, og det ville forenkle koncernstrukturen. Han mindes ikke, hvilken skattelov der var blevet lavet om. Han husker ikke, hvorfor der ikke står noget om den ændrede skattelov i fusionsplanen. De har ikke overvejet at rejse erstatningskrav mod revisoren, der stod bag modellen.
 C har forklaret, at han er uddannet styrmand og er skipper i rederiet. Han har sejlet inden for branchen, siden han var 14 år. Han var med som stifter af selskabet i 1985, og han er aktionær med en ejerandel på ca. 10 %. Planen var at få en brugbar indtægt gennem fiskeriet, og selskabet har siden udviklet sig til et godt rederi. Han har siddet i bestyrelsen fra starten til ca. år 2000. Aktionærkredsen har stort set været den samme siden start, dog er nogle gået ud af naturlige årsager. Der er alene indkommet en ny aktionær. Der er 11 aktionærer tilbage. Der har ikke været generationsskifter frem til 2005 og heller ikke efter. I 2005 var der 4 skibe, som var placeret i datterselskaber.
 I 2005 solgte aktionærerne aktierne til H2 Holding. I denne periode var der flere store selskaber på Færøerne, der blev solgt. For dem var det vigtigt, at ejerkredsen forblev intakt. Forinden havde et investeringsselskab vist interesse for at komme ind i rederiet. Dette skabte en vis uro. Nogle tænkte på at sælge og andre ikke. Han husker ikke helt, hvad tilbuddet fra F1 gik ud på, men nogle penge, omkring 55 mio. kr., skulle betales kontant, andet skulle betales i aktier. Der blev indkaldt til aktionærmøde den 30. september 2005. Han mener, at der på mødet blev orienteret om tilbuddet fra F1 og muligheden for at sælge aktierne til H2 Holding. Aktionærerne var ikke inde i finansieringen og konstruktionen, men han mener, det blev oplyst, at der ville blive taget et lån på 40 mio. kr. Det var bestyrelsen sammen med SK, der stod for konstruktionen og forhandlingerne. Han mener ikke, at det blev diskuteret, hvordan det nye selskab skulle betale pengene tilbage. Han tror, at pengene skulle komme fra skibene. Han husker ikke, om der blev snakket om at lægge skibe i selskabet. I 2005 var der ingen planer om at fusionere H2 Holding og H1 Holding. Årsagen til, at selskaberne blev fusioneret i 2006, var vist nok ændrede skatteregler. Der har ikke været udbetalt fra selskabet efter 2005. Han husker ikke rådgivernes begrundelse for fusionen.
 Han kender ikke konstruktionen med at lave et holdingselskab. Han fik oplyst, at det var en almindelig konstruktion. Han har ikke tænkt så meget over det. Det blev diskuteret meget, hvordan der skulle forholdes med generationsskifte. Selskabet har brugt rådgivere, og han sad ikke i bestyrelsen i 2005. Han har ikke hørt om, at der skulle være taget forbehold, eller at det har været på tale at tage forbehold for at rejse erstatningskrav mod SK.
 TJ har supplerende forklaret bl.a., at hans arbejde som advokat for H1 Holding har bestået i stiftelse af selskabet, salg af skibe og køb af aktier. Efterhånden er det blevet et meget stort selskab. I starten af 2005 havde selskabet 4 datterselskaber. Selskabskonstruktionen er lavet sådan for at sprede risikoen.
 Baggrunden for at sælge alle aktierne i H1 Holding til et nystiftet selskab var oprindeligt, at aktionærerne ikke havde fået penge ud fra selskabet. Investeringsselskabet F1 viste interesse for selskabet. H1 Holding var fra starten stiftet af lokale folk, og der havde været den holdning, at man ikke ønskede udenlandsk kapital i selskabet. Der kom et bud på 1/3 af vurderingen fra F1. Aktionærerne blev delt i to, hvoraf nogle overvejede at sælge. Man ønskede at bevare aktionærkredsen intakt, hvorfor der blev overvejet andre muligheder. Man vidste, at andre havde lavet en konstruktion med et holdingselskab, hvortil den private aktiebeholdning blev solgt. SK havde meget stor erfaring på området, og det er blevet fortalt, at selskabet kontaktede denne vedrørende konstruktionen med et holdingselskab.
 H2 Holding blev primært stiftet for at bibeholde ejerkredsen. En anden grund var også, at der i 2001 skete en ændring i kapitalgevinstskatteloven. Man havde altid kunnet sælge aktier skattefrit, men ved de selskaber, der blev stiftet efter 2001, skulle der betales 25 % i skat. I 2005 blev der talt meget mellem politikerne om det ikke holdbare i, at gamle aktier ikke skulle beskattes, hvorimod de nye skulle, og det var uvist, om reglerne ville blive lavet om. En tredje grund, som også havde betydning, var, at der var mange andre selskaber, der havde lavet konstruktionen med at stifte holdingselskab, hvorved aktionærerne havde fået kontant udbytte skattefrit.
 Der blev udarbejdet en låneaftale. Finansieringen af lånet skulle komme fra skibene. Som konstruktionen var dengang, måtte pengene komme først op til H1 Holding, og som han mindes, var dette pålagt skat på 20 %. Det blev nævnt at lægge aktivitet i H2 Holding, men ikke konkret drøftet. Banken stillede krav om håndpant i aktierne som sikkerhed for lånet på 40 mio. kr. til H2 Holding.
 Lånet på 40 mio. kr. kom fra F3 Bank. Beløbet på 15,3 mio. kr. kom fra H1 Holding. Han har ikke tænkt over dette. Han har ikke tænkt på, at der var forbud mod lån fra datterselskab til moderselskab. Han var ikke med i spørgsmålet omkring finansieringen af de enkelte dele.
 Han blev involveret i forbindelse med generalforsamlingen, der blev afholdt i maj 2006. Der var i skattemæssig sammenhæng sket den ændring, at aktier erhvervet forinden lovens ikrafttræden skulle vurderes, og § 9, stk. 2, i kapitalgevinstskatteloven blev ophævet. SK mente, at der ikke længere var grund til to selskaber. Der var ingen faktiske forhold, der havde ændret sig fra stiftelsen af H2 Holding, til beslutningen om fusionen blev taget.
 SK har supplerende forklaret bl.a., at han var fast revisor for H1 Holding. Mange selskaber havde lavet konstruktionen med et holdingselskab. Der var en regel om skattefrihed, når aktierne havde en vis alder. Nogle havde solgt med stor avance, hvilket der politisk blev reageret hurtigt på. Da det blev besluttet at stifte H2 Holding, vidste man, at der var skatteændringer undervejs. Han har ikke kendskab til, at TAKS har kørt sager mod andre selskaber, der havde en lignende struktur.
 I 2005 blev der udvist interesse for selskabet, og der kom et konkret tilbud fra et investeringsselskab F1. Det var omkring 50 mio. kr., der skulle betales kontant. Der havde været eksempler tidligere, hvor aktierne var blevet spredt ud, og skibe var blevet solgt ud af bygderne, hvilket havde skabt stor uro. Dette ville man meget gerne undgå. Det havde stor betydning i hans rådgivning og for hans klienter, hvorvidt salget af aktierne udløste skattepligt.
 Der har ikke konkret været generationsskifte i selskabet, men dette har været drøftet. Hans opfattelse var, at hans klienter var meget optaget af, at hvis der skulle nye aktionærer ind, skulle det være i nær forbindelse til de aktionærer, der var i forvejen.
 I september 2005 vidste man ikke, hvordan skattereglerne pr. 1. januar 2006 kom til at se ud. Årsagen til stiftelse af holdingselskabet var gennemførelse af salg af aktier skattefrit. Risikoen var, at hvis man ikke solgte nu, ville der komme en beskatning efter 1. januar 2006. Man overvejede ikke på det tidspunkt at fusionere selskaberne. Det var en stor overraskelse, at § 9, stk. 2, blev ophævet, og at skattefriheden for gamle aktier ikke blev afskaffet. Hvis myndighederne ikke ville holde fast i § 9, stk. 2, var der ikke noget grundlag for at beholde H2 Holding som holdingselskab.
 Hvordan tilbagebetalingen af H2 Holding's lån skulle finansieres, måtte klares i fremtiden. Da lovkomplekset var kommet på plads, blev der kigget på konstruktionen i selskabet. Nu var der to holdingselskaber, og med den måde, det var blevet stiftet på, kunne en senere fusion ikke ske som skattefri fusion. Hvis det skulle ske som skattepligtig fusion, og det blev gjort på et senere tidspunkt, ville den mulige værdiforøgelse, der lå i koncernen, udløse beskatning. Hvis man skulle lave den skattepligtige fusion, kunne det lige så godt gøres nu, hvor værdien var den samme.
 Aktionærerne solgte den 27. oktober 2005 alle deres aktier i holdingselskabet H1 Holding til et nyetableret holdingselskab, H2 Holding, som de ejede med samme ejerandele som i H1 Holding. Af købesummen på 250 mio. kr. blev 97,5 mio. kr. indskudt i H2 Holding som apportindskud, og af de resterende 152,5 mio. kr. blev 55 mio. kr. betalt kontant i 2005, og der blev indgået en låneaftale om de resterende 97,5 mio. kr., som skulle afdrages over 10 år. Den kontante udbetaling på 55 mio. kr. blev finansieret ved et banklån på 40 mio. kr. og ved et lån fra H1 Holding på 15 mio. kr.
 Den 26. juni 2006 blev det besluttet at fusionere H1 Holding og H2 Holding med virkning fra 1. januar 2006 med førstnævnte selskab som det fortsættende selskab.
 TAKS er af den opfattelse, at de 152,5 mio. kr. (salgssummen eksklusive apportindskuddet) skal beskattes som udbytte, jf. den færøske kapitalgevinstskattelovs § 9, stk. 1, jf. § 1, stk. 2, hvorimod aktionærerne mener, at der er tale om en skattefri afståelsesavance efter overgangsreglerne i samme lovs § 27, jf. § 28, stk. 2.
 Efter den færøske kapitalgevinstskattelovs § 1, stk. 2, anses som udbytte alt, som et selskab udlodder til aktionærer, andelshavere og lignende. Det fremgår af forarbejderne til bestemmelsen, jf. lagtingslovforslag nr. 31/2002 af 29. oktober 2002, at alle finansielle fordele skal anses som udbytte, blot der er tale om udlodninger, som tilkommer aktionærerne i deres egenskab af aktionærer.
 Efter bevisførelsen lægger Højesteret til grund, at aktionærerne i H1 Holding i mange år ikke havde fået udbetalt udbytte fra selskabet, hvor der var opsparet betydelige værdier. Aktionærerne ønskede at få disse værdier ud til sig selv, men de ønskede samtidig ikke at afgive ejendomsretten til H1 Holding til andre. Resultatet blev, at aktionærerne etablerede H2 Holding og overdrog deres aktier til dette selskab. Aktionærerne ejede herefter som nævnt H2 Holding med samme ejerandele, som de havde ejet H1 Holding.
 Der var ingen aktuel eller konkret planlagt økonomisk aktivitet i H2 Holding, og der var heller ingen oplyste konkrete planer for, hvordan selskabets gæld i forbindelse med aktieerhvervelsen skulle afvikles.
 Højesteret finder under de foreliggende omstændigheder, at etableringen af H2 Holding og overdragelsen af aktierne hertil ikke havde nogen forretningsmæssig begrundelse. Formålet med disse transaktioner må derimod anses at have været at tilvejebringe en ordning, hvorefter de midler, der var opsparet i H1 Holding, kunne overføres til aktionærerne uden udbyttebeskatning efter kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 1. Dette understøttes af fusionen i 2006 mellem H2 Holding og H1 Holding, som blev begrundet med, at det var uhensigtsmæssigt, at aktionærerne ejede et holdingselskab (H2 Holding), som ejede et andet holdingselskab (H1 Holding). Fusionen indebar som nævnt, at H2 Holding ophørte med at eksistere, og at aktionærerne på ny ejede samme andel i H1 Holding som tidligere, men til forskel fra tidligere havde H1 Holding nu overtaget H2 Holding's forpligtelser, herunder til at betale resten af beløbet på de 152,5 mio. kr. til aktionærerne.
 På den anførte baggrund finder Højesteret efter en helhedsvurdering, at det beløb på i alt 152,5 mio. kr., der tilkom aktionærerne, ikke skal bedømmes som en skattefri afståelsesavance, men skattemæssigt skal anses for udbytte, jf. kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 1, jf. § 1, stk. 2.
 Højesteret tager herefter TAKS' påstand til følge.
 Sagsomkostningerne er fastsat til dækning af advokatudgifter for alle tre instanser med 4.000.000 kr. og af udgifter til vidneførsel for Højesteret med 5.076 kr., i alt 4.005.076 kr.
 TAKS frifindes, idet TAKS dog anerkender, at aktiesalget den 18. juli 2003 ikke er skatte- eller afgiftspligtigt, og at TAKS dermed som sket skal betale 716.111 kr. med rente på 0,7 % om måneden fra den 1. juni 2009 til A, B, C, D, E, F, G, H, I, J og K.
 I sagsomkostninger for byretten, landsretten og Højesteret skal A, B, C, D, E, F, G, H, I, J og K solidarisk betale 4.005.076 kr. til TAKS.
 Det idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 IL-KUMMISSJONI EWROPEA
 Strasburgu, 13.11.2018
 COM(2018) 744 final
 2018/0385(COD)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
 dwar l-adattament tad-Direttiva 2012/27/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar l-effiċjenza fl-enerġija [kif emendata mid-Direttiva 2018/XXX/UE] u r-Regolament (UE) 2018/XXX tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill [Governanza tal-Unjoni tal-Enerġija], minħabba l-irtirar tar-Renju Unit mill-Unjoni Ewropea
 (Test b’relevanza għaż-ŻEE)
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 1.KUNTEST TAL-PROPOSTA
 •Raġunijiet u għanijiet tal-proposta
 Din il-proposta għal Deċiżjoni tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li tadatta d-Direttiva 2012/27/UE [kif emendata mid-Direttiva 2018/XXX/UE]
 1
 dwar l-effiċjenza fl-enerġija u r-Regolament (UE) 2018/XXX [Governanza tal-Unjoni tal-Enerġija] hija meħtieġa minħabba l-irtirar li ġej tar-Renju Unit mill-Unjoni Ewropea.
 Fid-29 ta’ Marzu 2017, ir-Renju Unit ippreżenta n-notifika tal-intenzjoni tiegħu li jirtira mill-Unjoni skont l-Artikolu 50 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Dan ifisser li, sakemm ma jkunx hemm ftehim ta’ rtirar ratifikat li jistabbilixxi data oħra, il-liġi primarja u sekondarja kollha tal-Unjoni ma tibqax tapplika għar-Renju Unit mit-30 ta’ Marzu 2019, 00:00h (CET) (“id-data tal-irtirar”). Għaddejjin negozjati mar-Renju Unit bil-ħsieb li jintlaħaq ftehim ta’ rtirar.
 Barra minn hekk, b’konformità mal-Artikolu 50(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, il-Kunsill Ewropew, bi ftehim mar-Renju Unit, jista’ b’mod unanimu jiddeċiedi li t-Trattati ma jibqgħux japplikaw f’data aktar tard.
 Din il-proposta tkopri d-Direttiva 2012/27/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Ottubru 2012 dwar l-effiċjenza fl-enerġija [kif emendata mid-Direttiva 2018/XXX/UE] u r-Regolament (UE) 2018/XXX [Governanza tal-Unjoni tal-Enerġija]
 2
 . Iċ-ċifri tal-konsum tal-enerġija għall-2030 mogħtija fiż-żewġ atti ġuridiċi jkopru 28 Stati Membri (EU28).
 Id-Direttiva 2012/27/UE, kif emendata mid-Direttiva 2018/XXX/UE, tistabbilixxi mira tal-effiċjenza fl-enerġija tal-Unjoni ta’ mill-inqas 32.5 % għall-2030 u teħtieġ li l-Istati Membri jistabbilixxu kontribuzzjonijiet nazzjonali indikattivi tal-effiċjenza fl-enerġija. Huma u jagħmlu dan l-Istati Membri għandhom jieħdu inkunsiderazzjoni l-konsum tal-enerġija tal-Unjoni għall-2030
 3
 . Ir-Regolament (UE) 2018/XXX [Governanza tal-Unjoni tal-Enerġija] jeħtieġ li fil-proċess tal-iffissar tal-kontributi tagħhom għall-mira tal-effiċjenza fl-enerġija tal-Unjoni tal-2030, l-Istati Membri jieħdu inkunsiderazzjoni l-konsum tal-enerġija tal-Unjoni għall-2030. Il-konsum tal-enerġija fil-livell tal-Unjoni huwa rilevanti wkoll għall-valutazzjoni tal-progress tal-Kummissjoni Ewropea lejn il-kisba kollettiva tal-miri tal-Unjoni.
 Id-Direttiva riveduta dwar l-Effiċjenza fl-Enerġija tittraduċi l-mira ewlenija tal-effiċjenza fl-enerġija tal-Unjoni għall-2030 ta’ mill-inqas 32.5 % f’valuri assoluti ta’ mhux aktar minn 1,273 Mtoe ta’ konsum ta’ enerġija primarja u mhux aktar minn 956 Mtoe ta’ konsum ta’ enerġija finali għall-Unjoni ta’ 28 Stat Membru. Dawn il-valuri huma kkalkulati billi jitnaqqas it-tbassir tax-xenarju ta’ referenza tal-PRIMES 2007 għall-UE fl-2030 b’32.5 %. It-tbassir rispettiv għall-EU 27 eskluż ir-Renju Unit fil-livelli ta’ konsum assolut ta’ mhux aktar minn 1,128 Mtoe ta’ konsum ta’ enerġija primarja u mhux aktar minn 846 Mtoe ta’ konsum ta’ enerġija finali fl-2030.
 Bl-irtirar tar-Renju Unit, iċ-ċifri tal-konsum tal-enerġija tal-Unjoni għall-2030 għandhom għalhekk jiġu aġġustati għas-sitwazzjoni ta’ 27 Stat Membru. Minħabba li din il-bidla hija bbażata fuq l-istess ċifri tal-mudell tal-enerġija sottostanti, dan jista’ jitqies bħala adattament tekniku.
 •Konsistenza mad-dispożizzjonijiet eżistenti fil-qasam ta’ politika
 m.a.
 •Konsistenza ma’ politiki oħra tal-Unjoni
 m.a.
 2.BAŻI ĠURIDIKA, SUSSIDJARJETÀ U PROPORZJONALITÀ
 •Bażi ġuridika
 Il-bażi ġuridika għall-proposta huwa t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 192(1) u 194(2) tiegħu. Dawn huma wkoll il-bażi ġuridika għad-Direttiva 2012/27/UE dwar l-effiċjenza fl-enerġija [kif emendata mid-Direttiva 2018/XXX/UE] u r-Regolament (UE) 2018/XXX [Governanza tal-Unjoni tal-Enerġija] li din il-proposta qed temenda. Peress li t-Trattat fih bażi ġuridika speċifika għall-enerġija, huwa xieraq li jintuża.
 •Sussidjarjetà (għall-kompetenza mhux esklużiva)
 Il-prinċipji ta’ sussidjarjetà u ta’ proporzjonalità huma osservati b’mod sħiħ. L-azzjoni tal-Unjoni hija neċessarja skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà (l-Artikolu 5(3) tat-TUE) minħabba li tikkonċerna l-adattamenti tekniċi għall-atti legali adottati mill-Unjoni.
 •Proporzjonalità
 Il-proposta tirrispetta l-prinċipju tal-proporzjonalità (l-Artikolu 5(4) tat-TUE) għax ma tmurx lil hinn minn dak li huwa neċessarju biex jintlaħaq l-għan mixtieq. L-emendi proposti għall-qasam leġiżlattiv attwali se jadattawh għall-perjodu ta’ żmien tal-2030 u jiżguraw il-konsistenza. L-iskop tal-elementi proposti huwa limitat għal dawk l-aspetti li jeħtieġu azzjoni mill-Unjoni.
 •Għażla tal-istrument
 Peress li din il-proposta temenda Direttiva eżistenti u Regolament eżistenti, Deċiżjoni emendatorja tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill hija l-istrument xieraq.
 3.RIŻULTATI TAL-EVALWAZZJONIJIET EX POST, TAL-KONSULTAZZJONIJIET MAL-PARTIJIET IKKONĊERNATI U TAL-VALUTAZZJONIJIET TAL-IMPATT
 Minħabba li din il-proposta hija waħda ta’ natura purament teknika u ma tinvolvix għażliet politiċi, il-konsultazzjonijiet mal-partijiet interessati u l-valutazzjonijiet tal-impatt ma kinux jagħmlu sens.
 •Evalwazzjonijiet ex post/kontrolli tal-idoneità tal-leġiżlazzjoni eżistenti
 m.a.
 •Konsultazzjonijiet mal-partijiet ikkonċernati
 m.a.
 •Ġbir u użu tal-għarfien espert
 m.a.
 •Valutazzjoni tal-impatt
 m.a.
 •Idoneità regolatorja u simplifikazzjoni
 m.a.
 •Drittijiet fundamentali
 m.a.
 4.IMPLIKAZZJONIJIET BAĠITARJI
 Il-proposta ma għandha l-ebda implikazzjoni fuq il-baġit.
 5.ELEMENTI OĦRA
 •Pjanijiet ta’ implimentazzjoni u arranġamenti dwar il-monitoraġġ, l-evalwazzjoni u r-rappurtar
 m.a.
 •Dokumenti ta’ spjegazzjoni (għad-direttivi)
 Minħabba li din il-proposta hi ta’ natura purament teknika, mhumiex meħtieġa dokumenti dwar it-traspożizzjoni.
 •Spjegazzjoni fid-dettall tad-dispożizzjonijiet speċifiċi tal-proposta
 m.a.
 2018/0385 (COD)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
 dwar l-adattament tad-Direttiva 2012/27/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar l-effiċjenza fl-enerġija [kif emendata mid-Direttiva 2018/XXX/UE] u r-Regolament (UE) 2018/XXX tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill [Governanza tal-Unjoni tal-Enerġija], minħabba l-irtirar tar-Renju Unit mill-Unjoni Ewropea
 (Test b’relevanza għaż-ŻEE)
 IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 192(1) u 194(2) tiegħu,
 Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
 Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att leġiżlattiv lill-Parlamenti nazzjonali,
 Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew
 4
 ,
 Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni
 5
 ,
 Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja,
 Billi:
 (1)Fid-29 ta’ Marzu 2017, ir-Renju Unit innotifika lill-Kunsill Ewropew bl-intenzjoni tiegħu li joħroġ mill-Unjoni, skont l-Artikolu 50 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Konsegwentement, sakemm ma tiġix stabbilita data oħra fi ftehim dwar l-irtirar, jew il-Kunsill Ewropew, bi qbil mar-Renju Unit, b’mod unanimu, jistabbilixxi data oħra, id-dritt tal-Unjoni mhux se jibqa’ japplika għar-Renju Unit mit-30 ta’ Marzu 2019. Ir-Renju Unit imbagħad isir pajjiż terz.
 (2)Id-Direttiva 2012/27/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Ottubru 2012 dwar l-effiċjenza fl-enerġija
 6
 , kif emendata mid-Direttiva 2018/XXX/UE
 7
 , teħtieġ lill-Istati Membri jistabbilixxu kontribuzzjonijiet nazzjonali indikattivi tal-effiċjenza fl-enerġija lejn il-mira tal-effiċjenza fl-enerġija tal-Unjoni ta’ mill-inqas 32,5 % għall-2030. Huma u jagħmlu dan l-Istati Membri għandhom jieħdu inkunsiderazzjoni l-konsum tal-enerġija tal-Unjoni għall-2030
 8
 .
 (3)Ir-Regolament (UE) 2018/XXX [Governanza tal-Unjoni tal-Enerġija]
 9
 jeħtieġ li fil-proċess tal-iffissar tal-kontributi tagħhom lejn il-miri tal-Unjoni fil-qasam tal-effiċjenza fl-enerġija, l-Istati Membri jieħdu inkunsiderazzjoni l-konsum tal-enerġija tal-Unjoni għall-2030
 10
 . Il-konsum tal-enerġija fil-livell tal-Unjoni huwa rilevanti wkoll għall-valutazzjoni tal-progress tal-Kummissjoni lejn il-kisba kollettiva tal-miri tal-Unjoni
 11
 .
 (4)Minħabba l-irtirar tar-Renju Unit mill-Unjoni, huwa meħtieġ li teknikament jiġu adattati ċ-ċifri mbassra tal-konsum ta’ enerġija għall-Unjoni Ewropea fl-2030 sabiex jirriflettu l-Unjoni ta’ 27 Stat Membru (“EU 27”). It-tbassir magħmul għall-mira ewlenija tal-Unjoni ta’ mill-inqas 32.5 % juri li l-konsum ta’ enerġija primarja għandu jilħaq 1,273 miljun tunnellata ta’ ekwivalenti taż-żejt (Mtoe) u 956 Mtoe ta’ konsum ta’ enerġija finali fl-2030 għall-Unjoni ta’ 28 Stati Membri. It-tbassir ekwivalenti għall-EU 27 minbarra r-Renju Unit juri li l-konsum ta’ enerġija primarja għandu jilħaq 1,128 Mtoe u l-konsum ta’ enerġija finali għandu jilħaq 846 Mtoe fl-2030. Dan jeħtieġ l-adattament taċ-ċifri għal-livelli ta’ konsum tal-enerġija fl-2030.
 (5)L-istess tbassir għall-konsum tal-enerġija fl-2030 huma rilevanti wkoll għall-Artikoli 6 u 29 u r-Regolament (UE) 2018/XXX [Governanza tal-Unjoni tal-Enerġija].
 (6)Id-Direttiva 2012/27/UE [kif emendata bid-Direttiva 2018/XXX/UE] u r-Regolament (UE) 2018/XXX [Governanza tal-Unjoni tal-Enerġija] jenħtieġ li jiġu emendati skont dan,
 ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Fl-Artikolu 3 tad-Direttiva 2012/27/UE [kif emendat bid-Direttiva 2018/XXX/UE], il-paragrafu 5 huwa sostitwit b’dan li ġej:
 “5. Kull Stat Membru għandu jistabbilixxi kontribuzzjonijiet indikattivi nazzjonali tal-effiċjenza fl-enerġija lejn il-miri tal-Unjoni għall-2030 kif imsemmi fl-Artikolu 1(1) ta’ din id-Direttiva skont l-Artikoli [4] u [6] tar-Regolament (UE) 2018/XXX [Governanza tal-Unjoni tal-Enerġija]. Meta jistabbilixxu dawk il-kontribuzzjonijiet, l-Istati Membri għandhom iqisu li l-konsum tal-enerġija tal-Unjoni għall-2030 ma għandux ikun aktar minn 1,128 Mtoe tal-enerġija primarja u/jew mhux aktar minn 846 Mtoe tal-enerġija finali. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw dawn il-kontribuzzjonijiet lill-Kummissjoni bħala parti mill-pjanijiet nazzjonali integrati għall-enerġija u l-klima kif imsemmi fi, u b’konformità mal-proċedura skont l-Artikoli [3] u [7] sa [12] tar-Regolament (UE) 2018/XXX [Governanza tal-Unjoni tal-Enerġija].”
 Artikolu 2
 Ir-Regolament (UE) 2018/XXX [Governanza tal-Unjoni tal-Enerġija] huwa emendat kif ġej:
 (a)Fl-Artikolu 6(1), fl-ewwel subparagrafu:
 (i)iċ-ċifra ta’ “1,273 Mtoe” hija sostitwita bi “1,128 Mtoe”;
 (ii)iċ-ċifra ta’ “956 Mtoe” hija sostitwita bi “846 Mtoe”.
 (b)Fl-Artikolu 29(3), l-ewwel subparagrafu huwa sostitwit b’dan li ġej:
 “Fil-qasam tal-effiċjenza fl-enerġija, bħala parti mill-valutazzjoni tagħha msemmija fil-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-progress lejn il-kisba kollettiva ta’ konsum tal-enerġija massimu fil-livell tal-Unjoni ta’ 1,128 Mtoe ta’ enerġija primarja u 846 Mtoe ta’ enerġija finali fl-2030 b’konformità mal-Artikolu 3(5) tad-Direttiva 2012/27/UE [kif emendata mid-Direttiva 2018/XXX/UE].”
 Artikolu 3
 L-Artikoli 1 u 2 ta’ din id-Deċiżjoni huma mingħajr preġudizzju għal-limitu ta’ żmien previst fl-Artikolu 28 tad-Direttiva 2012/27/UE [kif emendata bid-Direttiva 2018/XXX/UE] u l-Artikolu 59 tar-Regolament (UE) 2018/XXX [Governanza tal-Unjoni tal-Enerġija].
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u għandha tapplika mill-jum wara dak li fih id-dritt tal-Unjoni ma jibqax japplika għar-Renju Unit.
 Magħmul fi Strasburgu,
 Għall-Parlament Ewropew
 Għall-Kunsill
 Il-President
 Il-President
 (1)
 ĠU XXX
 (2)
 Fid-19 ta’ Ġunju 2018, il-koleġiżlaturi laħqu qbil politiku provviżorju dwar reviżjoni tad-Direttiva dwar l-Effiċjenza fl-Enerġija u r-Regolament dwar il-Governanza. Huwa mistenni li l-plenarja tal-Parlament Ewropew għal dibattitu konġunt u votazzjoni fl-ewwel qari għaż-żewġ atti ġuridiċi ssir f’Novembru. Id-Direttiva dwar l-Effiċjenza fl-Enerġija u r-Regolament dwar il-Governanza se jiġu ppreżentati lill-Kunsill tal-Affarijiet Ġenerali u, ladarba jiġu adottatti, jiġu ffirmati b’mod formali miż-żewġ koleġiżlaturi.
 (3)
 L-Artikolu 3(1)(a) u l-Artikolu 3(5) tad-Direttiva 2012/27/KE kif emendata mid-Direttiva 2018/xx/UE.
 (4)
 ĠU C , , p. .
 (5)
 ĠU C , , p. .
 (6)
 Id-Direttiva 2012/27/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Ottubru 2012 dwar l-effiċjenza fl-enerġija, li temenda d-Direttivi 2009/125/KE u 2010/30/UE u li tħassar id-Direttivi 2004/8/KE u 2006/32/KE (ĠU L 315, 14.11.2012, p. 1–56).
 (7)
 ĠU
 (8)
 L-Artikolu 3(5) tad-Direttiva 2012/27/UE kif emendat bid-Direttiva 2018/XXX/UE.
 (9)
 ĠU...
 (10)
 L-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 6(1) tar-Regolament (UE) 2018/XXX [Governanza tal-Unjoni tal-Enerġija].
 (11)
 L-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 29(3) tar-Regolament (UE) 2018/XXX [Governanza tal-Unjoni tal-Enerġija].


type: contracts

text:
 13.10.2005
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 268/15
 DÉCISION DU COMITÉ MIXTE DE L'EEE N
 o 83/2005
 du 10 juin 2005
 modifiant l'annexe XIII (Transports) de l'accord sur l'EEE
 LE COMITÉ MIXTE DE l'EEE,
 vu l'accord sur l'Espace économique européen, modifié par le protocole portant adaptation de cet accord, ci-après dénommé «l'accord», et notamment son article 98,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 L'annexe XIII de l'accord a été modifiée par la décision du Comité mixte de l'EEE no 68/2005 du 29 avril 2005 (1).
 (2)
 La directive 2004/111/CE de la Commission du 9 décembre 2004 portant cinquième adaptation au progrès technique de la directive 94/55/CE du Conseil relative au rapprochement des législations des États membres concernant le transport des marchandises dangereuses par route (2) doit être intégrée à l'accord.
 (3)
 La directive 2004/112/CE de la Commission du 13 décembre 2004 portant adaptation au progrès technique de la directive 95/50/CE concernant des procédures uniformes en matière de contrôle des transports de marchandises dangereuses par route (3) doit être intégrée à l'accord,
 DÉCIDE:
 Article premier
 L'annexe XIII de l'accord est modifiée comme suit:
 1)
 Le tiret suivant est ajouté au point 17e (directive 94/55/CE du Conseil):
 «—
 32004 L 0111: directive 2004/111/CE de la Commission du 9 décembre 2004 (JO L 365 du 10.12.2004, p. 25).»
 2)
 Le tiret suivant est ajouté au point 17d (directive 95/50/CE du Conseil):
 «—
 32004 L 0112: directive 2004/112/CE de la Commission du 13 décembre 2004 (JO L 367 du 14.12.2004, p. 23).»
 Article 2
 Les textes des directives 2004/111/CE et 2004/112/CE en langues islandaise et norvégienne, à publier dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, font foi.
 Article 3
 La présente décision entre en vigueur le 11 juin 2005, pour autant que toutes les notifications prévues à l'article 103, paragraphe 1, de l'accord aient été faites au Comité mixte de l'EEE (4).
 Article 4
 La présente décision est publiée dans la partie EEE et dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne.
 Fait à Bruxelles, le 10 juin 2005.
 Par le Comité mixte de l'EEE
 Le président
 Richard WRIGHT
 (1) JO L 239 du 15.9.2005, p. 57.
 (2) JO L 365 du 10.12.2004, p. 25.
 (3) JO L 367 du 14.12.2004, p. 23.
 (4) Pas d'obligations constitutionnelles signalées.


text:
 Avis juridique important
 |
 21996A1016(02)
 Acordo sob a forma de troca de cartas, entre a Comunidade Europeia e a República do Azerbaijão que mantém em vigor o Acordo sobre o comércio de produtos têxteis entre a Comunidade Económica Europeia e a República do Azerbaijão rubricado em Bruxelas, em 20 de Setembro de 1993 - Trocas de notas
 Jornal Oficial no L 263 de 16/10/1996 p. 0007 - 0010
 ACORDO SOB A FORMA DE TROCA DE CARTAS entre a Comunidade Europeia e a República do Azerbaijão que mantém em vigor o Acordo sobre o comércio de produtos têxteis entre a Comunidade Económica Europeia e a República do Azerbaijão rubricado em Bruxelas, em 20 de Setembro de 1993 Carta do Conselho da União Europeia Excelentíssimo Senhor,1. Tenho a honra de me referir ao Acordo sobre o comércio de produtos têxteis entre a Comunidade Económica Europeia e a República do Azerbaijão, rubricado em 20 de Setembro de 1993, tal como alterado pela troca de cartas de 28 de Novembro de 1994 e de 30 de Dezembro de 1994 (a seguir designado o «acordo»).2. Tendo em conta a caducidade do acordo bilateral em 31 de Dezembro de 1995 e em conformidade com o disposto no no 4 do artigo 20o do acordo, a Comunidade Europeia propõe manter em vigor o acordo por um período adicional de pelos menos três anos, sob reserva das seguintes alterações e condições:2.1. A segunda e a terceira frases do no 1 do artigo 20o do acordo são substituídas pelo seguinte texto:«É aplicável até 31 de Dezembro de 1998. Em seguida, a aplicação de todas as disposições do presente acordo será prorrogada automaticamente por um período de mais um ano até 31 de Dezembro de 1999, a menos que uma das partes notifique a outra, pelo menos seis meses antes de 31 de Dezembro de 1998, de que não concorda com esta prorrogação.».2.2. O artigo 21o do acordo é substituído pelo seguinte texto:«O presente acordo será redigido em dois exemplares em língua alemã, dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa, sueca e azeri, fazendo fé qualquer um dos textos.».2.3. Todas as referências que figuram no acordo à «Comunidade Económica Europeia» deverão ser entendidas como referências à «Comunidade Europeia».3. No caso de a República do Azerbaijão se tornar membro da Organização Mundial do Comércio antes da data de caducidade do acordo, as disposições dos nos 2 a 6 do artigo 2o, dos artigos 3o, 6o, 7o, 8o, 9o, 11o, 12o, 13o, 14o, 15o, 16o, 17o, 18o, 19o, dos protocolos A, B e C, das actas aprovadas nos 1, 2, 3 e 4 continuarão a ser aplicáveis como acordos administrativos, na acepção do no 17 do artigo 2o do Acordo OMC sobre produtos têxteis e vestuário.4. Muito agradeceria a Vossa Excelência se dignasse confirmar o acordo do Governo de Vossa Excelência sobre o que precede. Nesse caso, a presente carta, juntamente com o respectivo apêndice e a carta de aceitação de Vossa Excelência, constituirão um acordo sob a forma de troca de cartas que entrará em vigor no primeiro dia do mês seguinte ao dia em que as partes tenham procedido à notificação mútua da conclusão dos procedimentos jurídicos necessários para o efeito. Entretanto, será aplicado provisoriamente, a partir de 1 de Janeiro de 1996, em condições de reciprocidade.Queira aceitar, Excelentíssimo Senhor, os protestos da minha mais elevada consideração.Pelo Conselho da União EuropeiaTROCA DE NOTAS A Direcção-Geral I da Comissão das Comunidades Europeias apresenta os seus cumprimentos ao Ministério dos Negócios Estrangeiros da República do Azerbaijão e tem a honra de se referir ao Acordo sobre o comércio de produtos têxteis entre a República do Azerbaijão e a Comunidade Europeia, rubricado em 20 de Setembro de 1993, com a última redacção que lhe foi dada e prorrogado pela troca de cartas rubricada em 18 de Dezembro de 1995.A Direcção-Geral I deseja informar o Ministério dos Negócios Estrangeiros da República do Azerbaijão de que, enquanto se aguarda a conclusão dos procedimentos necessários para a celebração e a entrada em vigor do acordo alterado, a Comunidade Europeia está disposta a autorizar a aplicação de facto, a partir de 1 de Janeiro de 1996, das disposições do acordo. Fica entendido que qualquer das partes pode, a qualquer momento, pôr termo à aplicação de facto do acordo alterado, desde que desse facto notifique a outra parte com cento e vinte dias de antecedência.A Direcção-Geral agradece ao Ministério dos Negócios Estrangeiros da República do Azerbaijão se digne confirmar o seu acordo sobre o que precede.A Direcção-Geral I da Comissão das Comunidades Europeias aproveita a oportunidade para reiterar ao Ministério dos Negócios Estrangeiros da República do Azerbaijão os protestos da sua mais elevada consideração.Carta do Governo da República do Azerbaijão Excelentíssimo SenhorTenhor a honra de acusar a recepção da carta de Vossa Excelência de 18 de Dezembro de 1995 do seguinte teor:«Exmo. Senhor,1. Tenho a honra de me referir ao Acordo sobre o comércio de produtos têxteis entre a Comunidade Económica Europeia e a República do Azerbaijão, rubricado em 20 de Setembro de 1993, tal como alterado pela troca de cartas de 28 de Novembro de 1994 e de 30 de Dezembro de 1994 (a seguir designado o "acordo").2. Tendo em conta a caducidade do acordo bilateral em 31 de Dezembro de 1995 e em conformidade com o disposto no no 4 do artigo 20o do acordo, a Comunidade Europeia propõe manter em vigor o acordo por um período adicional de pelos menos três anos, sob reserva das seguintes alterações e condições:2.1. A segunda e a terceira frases do no 1 do artigo 20o do acordo são substituídas pelo seguinte texto:"É aplicável até 31 de Dezembro de 1998. Em seguida, a aplicação de todas as disposições do presente acordo será prorrogada automaticamente por um período de mais um ano até 31 de Dezembro de 1999, a menos que uma das partes notifique a outra, pelo menos seis meses antes de 31 de Dezembro de 1998, de que não concorda com esta prorrogação.".2.2. O artigo 21o do acordo é substituído pelo seguinte texto:"O presente acordo será redigido em dois exemplares em língua alemã, dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa, sueca e azeri, fazendo fé qualquer um dos textos.".2.3. Todas as referências que figuram no acordo à "Comunidade Económica Europeia" deverão ser entendidas como referências à "Comunidade Europeia".3. No caso de a República do Azerbaijão se tornar membro da Organização Mundial do Comércio antes da data de caducidade do acordo, as disposições dos nos 2 a 6 do artigo 2o, dos artigos 3o, 6o, 7o, 8o, 9o, 11o, 12o, 13o, 14o, 15o, 16o, 17o, 18o, 19o, dos protocolos A, B e C, das actas aprovadas nos 1, 2, 3 e 4 continuarão a ser aplicáveis como acordos administrativos, na acepção do no 17 do artigo 2o do Acordo OMC sobre produtos têxteis e vestuário.4. Muito agradeceria a Vossa Excelência se dignasse confirmar o acordo do Governo de Vossa Excelência sobre o que precede. Nesse caso, a presente carta, juntamente com o respectivo apêndice e a carta de aceitação de Vossa Excelência, constituirão um acordo sob a forma de troca de cartas que entrará em vigor no primeiro dia do mês seguinte ao dia em que as partes tenham procedido à notificação mútua da conclusão dos procedimentos jurídicos necessários para o efeito. Entretanto, será aplicado provisoriamente, a partir de 1 de Janeiro de 1996, em condições de reciprocidade.Queira aceitar, Excelentíssimo Senhor, os protestos da minha mais elevada consideração.»Tenho a honra de confirmar o acordo do meu Governo quanto ao teor da carta de Vossa Excelência.Queira aceitar, Excelentíssimo Senhor, os protestos da minha mais elevada consideração.Pelo Governo da República do AzerbaijãoTROCA DE NOTAS O Ministério dos Negócios Estrangeiros da República do Azerbaijão apresenta os seus cumprimentos à Direcção-Geral I da Comissão das Comunidades Europeias e tem a honra de se referir ao Acordo sobre o comércio de produtos têxteis entre a República do Azerbaijão e a Comunidade Europeia, rubricado em 20 de Setembro de 1993, com a última redacção que lhe foi dada e prorrogado pela troca de cartas rubricada em 18 de Dezembro de 1995.O Ministério dos Negócios Estrangeiros da República do Azerbaijão deseja confirmar à Direcção-Geral I que, enquanto se aguarda a conclusão dos procedimentos necessários para a celebração e a entrada em vigor do acordo alterado, o Governo da República do Azerbaijão está disposto a autorizar a aplicação de facto, a partir de 1 de Janeiro de 1996, das disposições do acordo. Fica entendido que qualquer das partes pode, a qualquer momento, pôr termo à aplicação de facto do acordo alterado, desde que desse facto notifique a outra parte com cento e vinte dias de antecedência.O Minstério dos Negócios Estrangeiros da República do Azerbaijão aproveita a oportunidade para reiterar à Direcção-Geral I da Comissão das Comunidades Europeias os protestos da sua mais elevada consideração.


text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,28.10.2020
 COM(2020) 678 final
 2020/0309(NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais Eorpaigh sa Chomhchoiste a bunaíodh leis an gComhaontú Comhpháirtíochta Eacnamaíche idir an tAontas agus an tSeapáin i ndáil le leasú a dhéanamh ar Aguisín 2-C-1 agus Aguisín 2-C-2 d’Iarscríbhinn 2-C maidir le Mótarfheithiclí agus Páirteanna
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.Ábhar an Togra
 Baineann an togra seo leis an gCinneadh lena leagtar síos an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais sa Chomhchoiste, a cuireadh ar bun leis an gComhaontú Comhpháirtíochta Eacnamaíche idir an tAontas agus an tSeapáin i ndáil le Cinneadh ón gComhchoiste a bheartaítear a ghlacadh, Cinneadh a bhaineann le leasú a dhéanamh ar Aguisín 2-C-1 agus Aguisín 2-C-2 d’Iarscríbhinn 2-C maidir le Mótarfheithiclí agus Páirteanna.
 2.Comhthéacs an togra
 2.1.An Comhaontú Comhpháirtíochta Eacnamaíche idir an tAontas agus an tSeapáin
 Is é is aidhm don Chomhaontú Comhpháirtíochta Eacnamaíche idir an tAontas agus an tSeapáin (‘an Comhaontú’) trádáil agus infheistíocht a léirscaoileadh agus a éascú, agus caidreamh eacnamaíoch níos dlúithe idir na Páirtithe a chur chun cinn. Tháinig an Comhaontú i bhfeidhm an 1 Feabhra 2019.
 2.2.An Comhchoiste
 Le hAirteagal 22.1 (1) den Chomhaontú bunaítear an Comhchoiste ar a mbeidh ionadaithe ón dá Pháirtí. Le hAirteagal 22.1 (4), chun feidhmiú iomchuí éifeachtach an Chomhaontaithe a áirithiú, foráiltear ‘go ndéanfaidh an Comhchoiste an méid seo a leanas:
 (a)a rialacha nós imeachta a ghlacadh ag a chéad chruinniú; agus
 (b)rialacha Nós Imeachta Painéil agus an Cód Iompair d’Eadránaithe dá dtagraítear in Airteagal 21.30 a ghlacadh ag a chéad chruinniú, chomh maith leis an Nós Imeachta Idirghabhála dá dtagraítear i mír 2 d’Airteagal 21.6.’
 De réir Airteagal 22.2 (3), is de chomhthoil a ghlacfar cinntí agus moltaí uile an Chomhchoiste.
 2.3.Gníomh beartaithe an Chomhchoiste
 Chun an fhorbairt a rinneadh sa tSeapáin agus san Aontas ó thaobh na rialála de maidir le cur chun feidhme rialacháin Choimisiún Eacnamaíochta na Náisiún Aontaithe don Eoraip (UNECE) a chur san áireamh, moltar go nglacfaidh an Comhchoiste cinneadh lena leasófar Aguisín 2-C-1 agus Aguisín 2-C-2 d’Iarscríbhinn 2-C den Chomhaontú. Is é atá sna modhnuithe Rialacháin 53, 85, 145 agus 146 UNECE a chur isteach in Aguisín 2-C-1, agus Rialacháin 53 agus 85 UNECE a bhaint d’Aguisín 2-C-2.
 Beidh an gníomh atá beartaithe ina cheangal ar na páirtithe i gcomhréir le hAirteagal 22.2 (1) den Chomhaontú, lena bhforáiltear: ‘Féadfaidh an Comhchoiste cinntí a dhéanamh i gcás ina bhforáiltear amhlaidh sa Chomhaontú seo. Beidh na cinntí a dhéanfar ina gceangal ar na Páirtithe. Déanfaidh gach Páirtí na bearta is gá chun na cinntí a dhéanfar a chur chun feidhme.’
 3.An seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais
 Leis an togra seo le haghaidh Cinneadh ón gComhairle leagtar síos an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais sa Chomhchoiste, a cuireadh ar bun leis an gComhaontú maidir le leasú a dhéanamh ar Aguisín 2-C-1 agus Aguisín 2-C-2 d’Iarscríbhinn 2-C den Chomhaontú.
 Bunaithe ar an measúnú a rinne an chéad Mheitheal um Mótarfheithiclí agus um Páirteanna, shocraigh na Páirtithe d’aon intinn a mholadh don Chomhchoiste cinneadh a ghlacadh lena leasófar na haguisíní thuasluaite chun an dul chun cinn atá déanta sa phlé a rinne Coimisiún Eacnamaíochta na Náisiún Aontaithe don Eoraip (UNECE) maidir le cúrsaí rialála ón tráth a síníodh an Comhaontú a léiriú.
 Dá ndéanfaí na rialacháin bhreise sin ó na Náisiúin Aontaithe a chuimsiú sna hAguisíní ábhartha, chuirfí leis an deimhneacht dhlíthiúil d’oibreoirí eacnamaíocha maidir le creat rialála an chaidrimh trádála fabhraí idir na Páirtithe.
 4.Bunús dlí
 4.1.Bunús dlí nós imeachta
 4.1.1.Prionsabail
 In Airteagal 218(9) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (CFAE) déantar foráil maidir le cinntí lena leagtar síos ‘na seasaimh a ghlacfar thar ceann an Aontais i gcomhlacht arna chur ar bun le comhaontú nuair a iarrtar ar an gcomhlacht sin gníomhartha a ghlacadh a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo, seachas gníomhartha lena bhforlíonfar nó lena leasófar creat institiúideach an chomhaontaithe.’
 Áirítear ar na ‘gníomhartha a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo’ gníomhartha a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo de bhua rialacha an dlí idirnáisiúnta lena rialaítear an comhlacht i gceist. Áirítear orthu freisin ionstraimí nach bhfuil éifeacht cheangailteach leo faoin dlí idirnáisiúnta, ach a d’fhéadfadh ‘tionchar cinntitheach a imirt ar ábhar na reachtaíochta a ghlacfaidh reachtóir an Aontais Eorpaigh’
 1
 .
 4.1.2.Cur i bhfeidhm maidir leis an gcás seo
 Is comhlacht é an Comhchoiste a cuireadh ar bun le comhaontú, is é sin an Comhaontú Comhpháirtíochta Eacnamaíche idir an tAontas agus an tSeapáin.
 An gníomh a iarrtar ar an gComhchoiste a ghlacadh, is gníomh é a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leis. Beidh an gníomh atá beartaithe ina cheangal faoin dlí idirnáisiúnta i gcomhréir le hAirteagal 22.2 den Chomhaontú.
 Leis an ngníomh atá beartaithe ní fhorlíonfar ná ní leasófar creat institiúideach an Chomhaontaithe.
 Dá bhrí sin, is é Airteagal 218(9) de CFAE bunús dlí nós imeachta an chinnidh atá á mholadh.
 4.2.Bunús dlí substainteach
 4.2.1.Prionsabail
 An bunús dlí substainteach le haghaidh an cinneadh faoi Airteagal 218(9) CFAE, braitheann sé go príomha ar chuspóir agus ábhar an ghnímh atá beartaithe agus a bhfuiltear ag glacadh seasamh thar ceann an Aontais ina leith. Má tá dhá aidhm ag an ngníomh atá beartaithe nó má tá dhá chomhpháirt ann agus más féidir ceann de na haidhmeanna nó de na comhpháirteanna sin a shainaithint mar phríomhaidhm nó mar phríomh-chomhpháirt agus an ceann eile mar aidhm nó comhpháirt theagmhasach, ní mór an cinneadh faoi Airteagal 218(9) CFAE a bhunú ar bhunús dlí substainteach aonair, is é sin an bunús dlí a éilítear de réir na príomhaidhme nó na príomh-chomhpháirte.
 4.2.2.Cur i bhfeidhm maidir leis an gcás seo
 Baineann príomhchuspóir agus ábhar an ghnímh atá beartaithe leis an gcomhbheartas tráchtála.
 Dá bhrí sin, is é Airteagal 207 CFAE bunús dlí substainteach an chinnidh atá á mholadh.
 4.3.Conclúid
 Is é Airteagal 207 CFAE bunús dlí an chinnidh atá á mholadh, i gcomhar le hAirteagal 218(9) CFAE.
 5.Foilsiú an ghnímh atá beartaithe
 Ós rud é go leasófar Aguisín 2-C-1 agus Aguisín 2-C-2 d’Iarscríbhinn 2-C den Chomhaontú le gníomh an Chomhchoiste, is iomchuí é a fhoilsiú in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh tar éis a ghlactha.
 2020/0309 (NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais Eorpaigh sa Chomhchoiste a bunaíodh leis an gComhaontú Comhpháirtíochta Eacnamaíche idir an tAontas agus an tSeapáin i ndáil le leasú a dhéanamh ar Aguisín 2-C-1 agus Aguisín 2-C-2 d’Iarscríbhinn 2-C maidir le Mótarfheithiclí agus Páirteanna
 TÁ COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe an chéad fhomhír d’Airteagal 207(4) de, i gcomhar le hAirteagal 218(9) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)Tháinig an Comhaontú Comhpháirtíochta Eacnamaíche idir an tAontas agus an tSeapáin (‘an Comhaontú’) i bhfeidhm an 1 Feabhra 2019
 2
 .
 (2)In Iarscríbhinn 2-C maidir le Mótarfheithiclí agus Páirteanna a ghabhann leis an gComhaontú, tá liosta Rialachán ó na Náisiúin Aontaithe in Aguisín 2-C-1 arna gcur i bhfeidhm ag an dá Pháirtí agus in Aguisín 2-C-2 tá liosta Rialachán ó na Náisiúin Aontaithe arna gcur i bhfeidhm ag Páirtí amháin agus nár mheas an Páirtí eile fós.
 (3)Ón tráth a síníodh an Comhaontú, agus mar thoradh ar an dul chun cinn a rinneadh sa phlé a rinne Coimisiún Eacnamaíochta na Náisiún Aontaithe don Eoraip (UNECE) maidir le cúrsaí rialála, tá Rialacháin bhreise ó na Náisiúin Aontaithe nár liostaíodh ar dtús in Aguisín 2-C-1 ná in Aguisín 2-C-2 á gcur i bhfeidhm ag na Páirtithe. Dá ndéanfaí na rialacháin bhreise sin ó na Náisiúin Aontaithe a chuimsiú sna hAguisíní ábhartha, chuirfí leis an deimhneacht dhlíthiúil d’oibreoirí eacnamaíocha maidir le creat rialála an chaidrimh trádála fabhraí idir na Páirtithe,
 (4)De bhun Airteagal 23.2(3) agus Airteagal 23.2 (4)(b) den Chomhaontú, i gcomhréir le nósanna imeachta dlíthiúla baile na bPáirtithe féin, féadfaidh an Comhchoiste cinntí a ghlacadh chun Aguisín 2-C-1 agus Aguisín 2-C-2 d’Iarscríbhinn 2-C den Chomhaontú a leasú.
 (5)Is ceanglas dlíthiúil é an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais sa Chomhchoiste a leagan síos ós rud é go mbeidh cinneadh beartaithe an Chomhchoiste ina cheangal ar an Aontas.
 (6)Leis an gCinneadh ón gComhchoiste leasófar an Comhaontú; dá bhrí sin is iomchuí an Cinneadh sin a fhoilsiú in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh tar éis don Chomhchoiste é a ghlacadh,
 TAR ÉIS AN CINNEADH SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Leagtar amach san Iarscríbhinn an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais sa Chomhchoiste maidir leis an leasú ar Aguisín 2-C-1 agus Aguisín 2-C-2 d’Iarscríbhinn 2-C den Chomhaontú.
 Airteagal 2
 Dírítear an Cinneadh seo chuig an gCoimisiún.
 Airteagal 3
 Foilseofar cinneadh an Chomhchoiste in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 (1)
 Breithiúnas ón gCúirt Bhreithiúnais an 7 Deireadh Fómhair 2014, An Ghearmáin v an Chomhairle, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, míreanna 61 go 64.
 (2)
 IO L 330, 27.12.2018, lgh. 1-2.
 ---documentbreak---
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,28.10.2020
 COM(2020) 678 final
 IARSCRÍBHINN
 a ghabhann leis an
 Togra le haghaidh Cinneadh ón gComhairle
 maidir leis an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais Eorpaigh sa Chomhchoiste a bunaíodh leis an gComhaontú Comhpháirtíochta Eacnamaíche idir an tAontas agus an tSeapáin i ndáil le leasú a dhéanamh ar Aguisín 2-C-1 agus Aguisín 2-C-2 d’Iarscríbhinn 2-C maidir le Mótarfheithiclí agus Páirteanna
 DRÉACHT
 CINNEADH UIMH. 3/2020 ÓN gCOMHCHOISTE FAOIN gCOMHAONTÚ COMPHÁIRTÍOHTA EACNAMAÍCHE IDIR AN tAONTAS AGUS AN tSEAPÁIN
 an [dáta]
 maidir leis an leasú ar Aguisín 2-C-1 agus Aguisín 2-C-2 d’Iarscríbhinn 2-C maidir le Mótarfheithiclí agus Páirteanna
 TÁ AN COMHCHOISTE,
 Ag féachaint don Chomhaontú Comhpháirtíochta Eacnamaíche idir an tAontas agus an tSeapáin (dá ngairtear ‘an Comhaontú’ anseo feasta), agus go háirithe mír 3 agus mír 4(b) Airteagal 23.2 agus mír 1 Airteagal 9 Iarscríbhinn 2-C den Chomhaontú,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)Ón tráth a síníodh an Comhaontú, agus de thoradh an dul chun cinn maidir le plé rialála Choimisiún Eacnamaíochta na Náisiún Aontaithe don Eoraip (UNECE), tá an tAontas Eorpach agus an tSeapáin (dá ngairtear ‘na Páirtithe’ anseo feasta) ag cur i bhfeidhm Rialacháin bhreise de chuid na Náisiún Aontaithe nár liostáladh in Aguisín 2-C-1 agus Aguisín 2-C-2. Le cuimsiú na Rialachán breise sin de chuid na Náisiún Aontaithe in Aguisín 2-C-1, mhéadófaí deimhneacht dhlíthiúil na n‐oibreoirí eacnamaíocha maidir le creat rialála na gcaidreamh trádála fabhrach idir na Páirtithe.
 (2)Tar éis an mheasúnaithe fhabhraigh ón Meitheal um Mótarfheithiclí agus um Páirteanna an 11 Samhain 2019, deimhníodh go ndéanfaí leasú ar Aguisín 2-C-1 trí Rialacháin UNEC 53, 85, 145 agus 146 a áireamh ann, agus go ndéanfaí leasú ar Aguisín 2-C-2 trí Rialacháin UNECE 53 agus 85 a dhíliostú.
 (3)Chuir na Páirtithe i gcrích cheana a nósanna imeachta inmheánacha is gá chun an Cinneadh ón gComhchoiste faoin gComhaontú a ghlacadh; agus beartófar dá bhrí sin nótaí taidhleoireachta a mhalartú lena ndeimhnítear an Cinneadh laistigh de 15 lá tar éis a ghlactha.
 TAR ÉIS AN CINNEADH SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 1.Cuirtear téacs Iarscríbhinn 1 a ghabhann leis an gCinneadh seo in ionad Aguisín 2-C-1 den Chomhaontú.
 2.Cuirtear téacs Iarscríbhinn 2 a ghabhann leis an gCinneadh seo in ionad Aguisín 2-C-2 den Chomhaontú.
 Airteagal 2
 Tarraingítear an Cinneadh suas i ndúblach i dteangacha barántúla an Chomhaontaithe dá bhforáiltear i mír 1 d’Airteagal 23.8 den Chomhaontú, agus comhúdarás ag gach téacs acu.
 Airteagal 3
 Deimhneofar an Cinneadh seo agus tiocfaidh sé i bhfeidhm le malartú nótaí taidhleoireachta i gcomhréir le mír 3 d’Airteagal 23.2 den Chomhaontú. Tiocfaidh an Cinneadh seo i bhfeidhm ar an gcéad lá den mhí tar éis mhalartú na nótaí taidhleoireachta sin.
 Arna dhéanamh in/i/sa ...,
 Thar ceann Chomhchoiste an Chomhaontaithe
 Comhchathaoirleach [thar ceann na Seapáine]
 Comhchathaoirleach [thar ceann an Aontais Eorpaigh]
 Iarscríbhinn 1
 AGUISÍN 2-C-1
 RIALACHÁIN DE CHUID NA NÁISIÚN AONTAITHE ARNA gCUR i bhFEIDHM AG AN DÁ PHÁIRTÍ
 Rialachán
 Uimh.
 Teideal
 3
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas gaireas ais-fhrithchaiteacha d’fheithiclí cumhacht-tiomáinte agus a leantóirí
 4
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas gaireas soilsithe uimhirphlátaí cúil de chuid feithiclí cumhacht-tiomáinte agus a leantóirí
 6
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas treotháscairí d’fheithiclí cumhacht-tiomáinte agus dá leantóirí
 7
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas lampaí tosaigh agus lampaí cúil, soilse coscáin agus lampaí cúil imlíne do mhótarfheithiclí (seachas gluaisrothair) agus dá leantóirí
 10
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil le comhoiriúnacht leictreamaighnéadach
 11
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil le laistí dorais agus comhpháirteanna coinneála doirse
 12
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil le cosaint an tiománaí ar an meicníocht stiúrtha i gcás tuairte
 13
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas fheithiclí chatagóirí M, N agus O i ndáil le coscánú
 13-H
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas gluaisteán paisinéirí i ndáil le coscánú
 14
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil le daingnithe creasa sábháilteachta, córais daingniúcháin ISOFIX, daingnithe uachtaracha ISOFIX agus ionaid suí i-Size
 16
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas:
 I. Criosanna sábháilteachta, srianta sábháilteachta, srianta sábháilteachta linbh agus srianta sábháilteachta linbh ISOFIX do thaistealaithe feithiclí cumhacht-tiomáinte
 II. Feithiclí atá feistithe le criosanna sábháilteachta, meabhrúchán criosanna sábháilteachta, córais srianta, córais srianta linbh, córais srianta linbh ISOFIX agus córais srianta linbh i-Size
 17
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil leis na suíocháin, a n‐ancaireachtaí agus aon cheannbhac
 19
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas lampaí ceo tosaigh ar fheithiclí cumhacht-tiomáinte
 21
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil lena bhfeistis inmheánacha
 23
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas lampaí soilse cúlaithe agus ainlithe d’fheithiclí cumhacht-tiomáinte agus dá leantóirí
 25
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas srianta ceannbhaic (tacaí cinn), bídís ionchorpraithe i suíocháin feithicle nó ná bídís
 26
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil lena starráin sheachtracha
 27
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas triantán réamhrabhaidh
 28
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas gaireas rabhaidh inchloiste agus mótarfheithiclí i ndáil lena gcomharthaí inchloiste
 30
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas bonn aeir le haghaidh mótarfheithiclí agus a leantóirí
 34
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil le rioscaí dóiteáin a chosc
 37
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas lampaí filiméid le húsáid in aonaid lampaí formheasta ar fheithiclí cumhacht-tiomáinte agus a leantóirí
 38
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas cúl-lampaí ceo d’fheithiclí cumhacht-tiomáinte agus dá leantóirí
 39
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil leis an trealamh luasmhéadair agus odaiméadair lena n‐áirítear a shuiteáil
 41
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas gluaisrothar i ndáil le torann
 43
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le hábhair gloinithe sábháilteachta a fhormheas agus a fheistiú ar fheithiclí
 44
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le gairis srianta do leanaí atá i bhfeithiclí cumhacht-tiomáinte (‘Córais Srianta Linbh’) a fhormheas
 45
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas glantóirí ceannlampaí, agus feithiclí cumhacht-tiomáinte maidir le glantóirí ceannlampaí
 46
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas gaireas amhairc neamhdhírigh agus mótarfheithiclí i ndáil le suiteáil na ngaireas sin
 48
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil le gléasanna soilsithe agus comharthaíocht solais a shuiteáil
 50
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas lampaí tosaigh, lampaí cúil, soilse coscáin, treotháscairí agus gaireas soilsithe uimhirphlátaí cúil d’fheithiclí chatagóir L
 51
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas mótarfheithiclí a bhfuil ar a laghad ceithre roth fúithi maidir lena n‐astaíochtaí torainn
 53
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí d’aicme L3 i ndáil le gléasanna soilsithe agus comharthaíocht solais a shuiteáil
 54
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas bonn aeir le haghaidh feithiclí tráchtála agus a leantóirí
 58
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir leis na nithe seo a leanas a fhormheas:
 I.Gléasanna cosanta fobharra cúil (RUPDanna)
 II.Feithiclí maidir le suiteáil gléasanna cosanta fobharra cúil de chineál formheasta
 III.Feithiclí i ndáil lena bhfobharra cosanta ar cúl (RUP)
 60
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas gluaisrothar agus móipéidí dhá roth i ndáil le rialuithe arna n‐oibriú ag tiománaithe lena n‐áirítear rialuithe, leideoirí agus táscairí a shainaithint
 62
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí cumhacht-tiomáinte ar a bhfuil hanlaí i ndáil lena gcosaint ar úsáid neamhúdaraithe
 64
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil lena dtrealamh, a bhféadfaidh na nithe seo a leanas a bheith san áireamh iontu: aonad spártha le haghaidh úsáid shealadach, boinn reatha éigeandála agus/nó córais reatha, agus/nó córas faireacháin bhrú na mbonn
 66
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí móra paisinéirí i ndáil le neart a bhforstruchtúir
 70
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas plátaí marcála cúil d’fheithiclí troma agus fada
 75
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas bonn aeir le haghaidh fheithiclí chatagóir L
 77
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas lampaí páirceála le haghaidh feithiclí cumhacht-tiomáinte
 78
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas fheithiclí chatagóirí L1, L2, L3, L4 agus L5 i ndáil le coscánú
 79
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil le trealamh stiúrtha
 80
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas suíochán i bhfeithiclí móra paisinéirí agus i ndáil le neart na suíochán agus a n‐ancaireachtaí
 81
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas scáthán siar atá i bhfeithiclí cumhacht-tiomáinte dhá roth a bhfuil taobhcharr acu nó nach bhfuil, i ndáil le scátháin siar a fheistiú ar hanlaí
 85
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas inneall dócháin inmheánach nó traenacha tiomána leictrí atá ceaptha le mótarfheithiclí chatagóirí M agus N a thiomáint i ndáil le tomhas na glanchumhachta agus uaschumhacht 30 nóiméad ag traenacha tiomána leictrí
 87
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas lampaí reatha a oibríonn i rith an lae le haghaidh feithiclí cumhacht-tiomáinte
 91
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas taobhlampaí le haghaidh mótarfheithiclí agus a leantóirí
 93
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir leis na nithe seo a leanas a fhormheas:
 I.Fobharra cosanta tosaigh (FUPDanna)
 II.Feithiclí i ndáil le suiteáil FUPD de chineál formheasta
 III.Feithiclí i ndáil lena fochosaint tosaigh
 94
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil leis na taistealaithe a chosaint i gcás imbhualadh tosaigh
 95
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil leis na taistealaithe a chosaint i gcás imbhualadh taobhach
 98
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas ceannsoilse mótarfheithiclí atá feistithe le foinsí solais gás-díluchtaithe
 99
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas foinsí solais gás-díluchtúcháin le húsáid i lampa-aonaid fhormheasta i bhfeithiclí cumhacht-tiomáinte
 100
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil le ceanglais shonracha i gcás na traenach cumhachta leictrí
 104
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas marcanna ais-fhrithchaiteacha d’fheithiclí chatagóir M, N agus O
 110
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir leis na nithe seo a leanas a fhormheas:
 I.Comhpháirteanna sonracha mótarfheithiclí a úsáideann gás nádúrtha comhbhrúite (CNG) agus/nó gás nádúrtha leachtaithe (LNG) ina gcóras tiomána
 II.Feithiclí i ndáil le comhpháirteanna sonracha de chineál formheasta a shuiteáil chun go bhféadfar gás nádúrtha comhbhrúite (CNG) agus/nó gás nádúrtha leachtaithe (LNG) a úsáid ina gcóras tiomána
 112
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas ceannlampaí mótarfheithiclí as a n‐astaíonn léas maolaithe neamhshiméadrach nó príomhléas nó an dá cheann acu agus atá feistithe le lampaí filiméid agus/nó modúil dé-óide astaithe solais (LED)
 113
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas ceannlampaí mótarfheithicle a astaíonn léas maolaithe siméadrach nó príomhléas nó an dá cheann acu agus atá feistithe le foinsí solais gás-díluchtaithe filiméid agus/nó modúil LED
 116
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le mótarfheithiclí a chosaint ar úsáid neamhúdaraithe
 117
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas bonn i ndáil le hastaíochtaí fuaime ó rolladh bonn agus/nó greamaitheacht ar dhromchlaí fliucha agus/nó friotaíocht rollach
 119
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas lampaí coirnéil le haghaidh feithiclí cumhacht-tiomáinte
 121
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil le suíomh agus le sainaithint rialaitheoirí láimhe, leideoirí agus táscairí
 123
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas córas soilse tosaigh oiriúnaitheach (AFS) do mhótarfheithiclí
 125
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas mótarfheithiclí i ndáil le réimse radhairc chun tosaigh an tiománaí mótarfheithicle
 127
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil lena bhfeidhmíocht ó thaobh shábháilteacht na gcoisithe de
 128
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas foinsí solais dé-óide astaithe solais (LED) le húsáid i lampa-aonaid fhormheasta ar fheithiclí cumhacht-tiomáinte agus a leantóirí
 129
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le Córais Fheabhsaithe Srianta Sábháilteachta Linbh a úsáidfear ar bord mótarfheithiclí (ECRS) a fhormheas
 130
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas mótarfheithiclí i ndáil le Córas Rabhaidh Imeachta ó Lána (LDWS)
 131
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas mótarfheithiclí i ndáil leis na hArdchórais Coscánaithe Éigeandála (AEBS)
 134
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas mótarfheithiclí agus a gcomhpháirteanna i ndáil le feidhmíocht sábháilteachta Feithiclí Hidrigine (HFCV)
 1
 135
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil lena bhfeidhmíocht i gcás Tuairt Thaobhach in aghaidh Cuaille (PSI)
 136
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí chatagóir L i ndáil le ceanglais shonracha i gcás na traenach cumhachta leictrí
 137
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le gluaisteáin paisinéirí a fhormheas i gcás imbhualadh tosaigh agus béim ar an gcóras bactha
 138
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas Feithiclí Ciúine Iompair ar Bhóthar i ndáil lena n‐inchloisteacht laghdaithe
 139
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas gluaisteán paisinéirí i ndáil le Córais Cúnta Coscánaithe (BAS)
 140
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas gluaisteán paisinéirí i ndáil le córais Rialaithe Leictreonaigh Cobhsaíochta (ESC)
 141
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil lena gCórais Faireacháin um Bhrú na mBonn (TPMS)
 142
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas mótarfheithiclí i ndáil le suiteáil a mbonn
 145
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas feithiclí i ndáil le córais ancaireachta ISOFIX, ancaireachtaí uachtaracha ISOFIX, agus ionaid suí i-Size
 146
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas mótarfheithiclí agus a gcomhpháirteanna i ndáil le feidhmíocht sábháilteachta feithiclí hidrigine atá faoi chatagóirí L1, L2, L3, L4 agus L5
 Iarscríbhinn 2
 AGUISÍN 2-C-2
 RIALACHÁIN DE CHUID NA NÁISIÚN AONTAITHE ARNA gCUR I bhFEIDHM AG CEANN AMHÁIN DE NA PÁIRTITHE AGUS NÁR MHEAS AN PÁIRTÍ EILE FÓS
 Rialachán Uimh.
 Teideal
 Dáta cur i bhfeidhm ag an bPáirtí eile
 2
 73
 Forálacha aonfhoirmeacha maidir leis na nithe seo a leanas a fhormheas: I. Feithiclí i ndáil lena bhfobharra cosanta taoibh (LPD) II. Fobharra cosanta taoibh (LPD) III. Feithiclí i ndáil le suiteáil LPD de chineál formheasta i gcomhréir le Cuid II den Rialachán seo
 126
 forálacha aonfhoirmeacha maidir le formheas córas deighilte chun paisinéirí a chosaint ar bhagáiste díláithrithe, arna soláthar mar threalamh feithicle nach trealamh bunaidh é
 (1)
 Ní bheidh feidhm ag an bhfonóta seo tráth a chuirfidh an dá Pháirtí i gcrích obair Chéim 2 de Rialachán teicniúil domhanda GTR Uimh. 13 ar fheithiclí hidrigine agus ar fheithiclí breosla-chille agus nuair a bheidh an Rialachán comhfhreagrach de chuid na Náisiún Aontaithe curtha i bhfeidhm acu faoi Chomhaontú 1958 chomh maith.
 Don tSeapáin, sa mhéid go marcáiltear na coimeádáin i gcomhréir le hAirteagal 46 d’Acht Um Shábháilteacht Gáis Ardbhrú (Rialachán Uimh. 204 1951) na Seapáine, is iad seo a leanas na coinníollacha faoina formheastar cineál feithicle arna fhormheas ag údarás cineálcheadaithe de chuid an Aontais Eorpaigh i gcomhréir le Rialachán Uimh. 134 de chuid na Náisiún Aontaithe: (i)
 go bhfuil ábhar na gcoimeádán coibhéiseach le SUS F 316L, mar a shonraítear faoi JIS (Caighdeán Tionsclaíoch na Seapáine) G 3214; chun críoch na fomhíre seo, meastar an ceanglas sin a bheith comhlíonta más rud é go gcomhlíontar DIN1.4435 mar dháta teacht i bhfeidhm an Chomhaontaithe seo; (ii)
 gur mó ná 28.5 ‘an Choibhéis Nicile’ (% de réir maise); chun críocha na fomhíre seo, is mar seo a leanas a shaineofar ‘Coibhéis Nicile’ (% maise): ‘12.6[C]+0.35[Si]+1.05[Mn]+[Ni]+0.65[Cr]+0.98[Mo]’ agus cruthófar an choibhéis le Material Mill Sheet [teastas tástála ábhair]; agus (iii)
 gur mó ná 75 % toradh na tástála i gcás ‘Laghdú an Dromchla’; i gcás ina mbíonn toradh na tástála idir 72 % agus 75 %, déanfar an t‐iarratas a scrúdú agus aird á tabhairt ar ‘an gCoibhéis Nicile’; agus
 (2)
 Dátaí le socrú i gcomhréir le fomhír 2 d’Airteagal 5 den Iarscríbhinn seo.


type: wikipedia

text:
Frosinone is een stad in Latium, Italië, 70 kilometer ten zuidoosten van Rome. Het is tevens de hoofdstad van de gelijknamige provincie en de belangrijkste plaats in de streek Valle Latina.
 De stad is gelegen aan de rivier Sacco op 290 meter hoogte. De stad stond ten tijde van de Romeinen bekend als Frusino, dat op het kruispunt lag van verschillende belangrijke Romeinse wegen, waaronder de Via Casilina die naar Napels en verder leidde. Tijdens de tweede Punische Oorlog werd Frosinone door Hannibal verwoest. Uit de Romeinse tijd zijn er uit deze tijd weinig monumenten bewaard, op het amfitheater na. In de Tweede Wereldoorlog werd Frosinone, toen nog het centrum van een agrarisch gebied, namelijk zwaar getroffen door bombardementen door de geallieerden. Aanleiding hiervan was de aanwezigheid van verschillende militaire doelen in de omgeving van de stad. De wederopbouw van Frosinone kwam aanvankelijk langzaam op gang, maar vanaf de jaren zestig bloeide de stad op als industrieel centrum. Tevens uit deze periode stammen het conservatorium en de kunstacademie.
 Sport
 Frosinone Calcio is de professionele voetbalploeg van Frosinone en speelt in het Stadio Matusa. Frosinone Calcio was eenmaal actief op het hoogste Italiaanse niveau de Serie A.
 Geboren
 Antonio Tiberi (24 juni 2001), wielrenner
 Galerij
 Externe links
 Gemeente Frosinone
 Hoofdstad van een Italiaanse provincie


text:
 Patronyme
 Arthur Cushman McGiffert (1861-1933), théologien protestant américain
 Austin F. Cushman ;
 Charlotte Saunders Cushman (1816-1876), actrice américaine ;
 Clifton Cushman (1938-1968), athlète américain ;
 Doug Cushman ;
 Jeremy Cushman ;
 Joseph Augustine Cushman ;
 Karen Cushman ;
 Pauline Cushman (1833-1893), actrice et espionne américaine durant la guerre de Sécession ;
 Robert Cushman (1578-1625) ;
 Robert Cushman Murphy (1887-1973), ornithologiste américain ;
 Robert Cushman Murphy Junior High School ;
 Robert E. Cushman, Jr. (1914-1985) ;
 Stephen Cushman ;
 Susan Webb Cushman (1822-1859), actrice américaine.
 Prénom
 Cushman Davis
 Toponyme
 Cushman, une localité du comté d'Independence en Arkansas ;
 Lac Cushman, un lac dans le comté de Mason dans l'État de Washington.
 Autre
 Cushman, un fabricant de véhicules industriels américain
 Cushman & Wakefield, une entreprise américaine spécialisée dans le marché immobilier
 The Cushman School, située à Miami, en Floride
 Score de Cushman, l'échelle de surveillance d'un sevrage alcoolique