text:
 EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
 Briselē, 8.10.2004
 COM(2004) 658 galīgā redakcija
 2004/0233 (CNS)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par to, ka Eiropas Kopienas vārdā tiek parakstīts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un
 Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un
 Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par to, ka Eiropas Kopienas vārdā tiek noslēgts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un
 Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un
 Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā
 (iesniegusi Komisija)
 LV LV
 ---pagebreak--- PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1. IEVADS
 Eiropas Vides aģentūra tika izveidota ar 1990. gada 7. maija Padomes Regulu (EEK)
 Nr. 1210/90, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 1999. gada 29. aprīļa Regulu (EK)
 Nr. 933/99. Aģentūras vispārējs uzdevums ir sagatavot objektīvu, drošu un salīdzināmu
 informāciju tiem, kas īsteno Eiropas Vides politiku. Vides problēmu pārrobežu raksturs
 nozīmē, ka Aģentūrai ir jāstrādā ciešā sadarbībā ar trešām valstīm Eiropā. Šveice ir vienīgā
 nozīmīgākā Rietumeiropas valsts ārpus Aģentūras tīkla, un Šveices iesaistīšana Aģentūras
 locekļu vidū būtu abpusējās interesēs, īpaši attiecībā uz ziņojumiem par Alpiem.
 Saskaņā ar Regulas 19. pantu ir pieļaujama trešās valsts līdzdalība. Šveice 1999. gada jūlijā
 iesniedza oficiālu pieteikumu, lai pievienotos Aģentūrai. Komisija vadīja sarunas ar Šveici
 saskaņā ar tai 2000. gada 20. jūlijā sniegto Padomes pilnvarojumu un sarunas noslēdza ar
 Nolīguma parafēšanu 2004. gada 25. jūnijā.
 Ar šo Komisija piedāvā divus Padomes lēmumus, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu un
 noslēgtu Nolīgumu par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas
 Vides informācijas un novērojumu tīklā (EIONET).
 2. PADOMES LĒMUMS, AR KO KOMISIJU PILNVARO VADĪT SARUNAS PAR ŠVEICES
 LĪDZDALĪBU EVA
 Uz Komisijas priekšlikuma 1 pamata Padome 2000. gada 20. jūlijā nolēma pilnvarot Komisiju
 vadīt sarunas par Šveices līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā.
 Sarunu galvenais mērķis bija nodrošināt, ka Šveices kā novērotājas līdzdalība Eiropas Vides
 aģentūrā bez tiesībām balsot ir saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienību, Regulu
 Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un
 novērojumu tīklu (EIONET), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 933/99, un attiecīgajiem
 Kopienas tiesību aktiem.
 Turpmākais uzdevums bija nodrošināt, ka Šveices finansiālais ieguldījums Aģentūrai pilnā
 mērā sedz tās dalības izmaksas. Lai aprēķinātu šo ikgadējo skaitli, tika izvirzīts mērķis sadalīt
 Aģentūras ikgadējo subsīdiju atbilstīgi dalībvalstu skaitam.
 Komisija tika lūgta ziņot Padomei par sarunu rezultātiem un attiecīgā gadījumā par jebkuru
 problēmu, kas var rasties sarunu laikā. Turklāt Padome lūdza Komisiju rēķināties ar citās
 jomās nepārtraukti notiekošām sarunām.
 Papildus sarunu direktīvām Padome pieņēma deklarāciju, kurā tā uzsvēra, ka, pilnvarojot
 Komisiju risināt sarunas ar Šveici par tās līdzdalību Aģentūrā, tā vienlaicīgi ņemtu vērā ne
 tikai savstarpējo sarunu rezultātus, bet arī citās jomās paveikto, kas līdztekus jāapspriež ar
 Šveici, lai panāktu kopēju līdzsvaru attiecībā uz abpusēju izdevīgumu.
 1
 SEK (1999) 2129 galīgais variants, 1999. gada 22. decembris.
 LV 2 LV
 ---pagebreak--- 3. SARUNAS
 Komisija uzsāka sarunas 2001. gadā. Šajā gadā tika panākta vispārēja vienošanās par
 būtiskākajiem jautājumiem saskaņā ar Padomes sarunu direktīvām. Turpmākās sarunās
 galvenā uzmanība tika pievērsta horizontāliem jautājumiem, kas ir saistīti ar vispārējām
 attiecībām starp Šveici un Eiropas Savienību, piemēram, kā piemērot Protokolu par
 privilēģijām un neaizskaramību.
 4. NOLĪGUMA PROJEKTS
 Nolīgums ar Šveici nodrošina valstij līdzdalības nosacījumus, kas līdzīgi tiem, kuri regulē
 pašreizējo ES sastāvā neietilpstošu Aģentūras dalībvalstu līdzdalību (Lihtenšteina, Islande un
 Norvēģija), kā arī tiem, par kuriem vienojās attiecībā uz kandidātvalstu līdzdalību 2.
 Vienošanās attiecībā uz Šveices finansiālo ieguldījumu tika panākta saskaņā ar Padomes
 sarunu direktīvu.
 Būtībā Nolīgumā noteikts, ka Šveice pilnībā piedalās Aģentūras darba programmā un ievēros
 Aģentūras regulā noteiktās pamatsaistības.
 Šveicei jāizveido infrastruktūra, lai nodrošinātu tās teritorijā vienotus apkārtējās vides datus
 un informāciju par apkārtējās vides stāvokli. Šveice sniegs finansiālu ieguldījumu Aģentūras
 budžetā, lai segtu savas dalības izmaksas. Tai būs arī tiesības piedalīties Aģentūras valdē bez
 balsstiesībām.
 Nolīgums ir noslēgts uz neierobežotu laika posmu. Šā iemesla dēļ 16. pantā ir noteikums par
 Apvienotas komitejas izveidošanu, lai paredzētu tehniskus pielāgojumus, tostarp gaidāmo
 Kopienas tiesību aktu, kas ir saistīti ar Aģentūras darbību, ietveršanu Nolīguma I pielikumā.
 Puses parakstīs un tad ratificēs Nolīgumu saskaņā ar noteiktām procedūrām. Tas stāsies
 spēkā, kad abas puses būs paziņojušas viena otrai par attiecīgo procedūru pabeigšanu.
 Savukārt Aģentūra uzskatīs Šveici par līdzvērtīgu dalībvalsti un piekops vienādu attieksmi
 attiecībā uz vides datu, informācijas un analīžu nodrošinājumu, personāla nodrošinājumu,
 līgumiem ar trešām personām, tematisko centru izveidi un dalību tajos.
 III Pielikums par Protokolu par privilēģijām un neaizskaramību (PPN) ietver papildinājumu
 par piemērošanas kārtību Šveicē. Lai nodrošinātu, ka Šveices varas iestādes, īpaši pašvaldību
 iestādes, pareizi piemērotu PPN attiecībā uz Aģentūru un Kopienas institūcijām, kas ir
 iesaistītas tās darbībā, 1. punktā Šveice ir pielīdzināta ES dalībvalstij. Papildinājuma 2. punktā
 paskaidrota nodokļu atvieglojumu piemērošanas kārtība attiecībā uz Aģentūru (piemēram,
 minimāla pakalpojumu un preču cena, uz ko attiecas atvieglojumi), ņemot vērā Šveices
 2
 III Pielikums par Protokolu par privilēģijām un neaizskaramību (PPN) ietver papildinājumu par tā
 piemērošanas kārtību Šveicē. Papildinājuma 2. punktā izskaidrota praktiska piemērošanas kārtība
 attiecībā uz nodokļu atvieglojumiem Aģentūrai, ņemot vērā Šveices fiskālās sistēmas iezīmes. Šī pieeja
 ir saskaņā ar salīdzināmiem skaidrojumiem, kas izstrādāti kopīgi ar ES Dalībvalstīm praktiskai PPN
 piemērošanai. Ņemot vērā Šveices izteikto izvēli, 3. punktā ietverta tās atteikšanās no savām tiesībām
 saskaņā ar PPN 14. pantu: tā neprasīs, lai Aģentūras amatpersonām būtu Šveices pilsonība, lai uzskatītu
 Šveici par viņu dzīvesvietu. Visbeidzot, papildinājumā atcelta īpaša Eiropas Tiesas kompetence
 attiecība uz visiem jautājumiem starp Aģentūru un tās amatpersonām.
 LV 3 LV
 ---pagebreak--- fiskālās sistēmas raksturīgās iezīmes. Šī pieeja ir saskaņā ar salīdzināmo kārtību PPN
 praktiskai piemērošanai, par kuru abpusēji vienojās Komisija vai Aģentūra un ES dalībvalstis.
 Tā kā Šveice automātiski nepārņem ar PPN saistītos sekundāros tiesību aktus, papildinājuma
 3. punktā detalizēti aprakstīta ietekme, ko rada PPN 13. panta 2. punktā minētie atvieglojumi.
 Tajā arī paskaidrots, ka Aģentūras amatpersonām un viņu ģimenes locekļiem, kuriem ir
 Šveices pilsonība vai cita veida saistības ar Šveici, nebūs obligāti jāiesaistās Šveices sociālās
 nodrošināšanas sistēmā. Piedevām, ņemot vērā izvēli, ko izteica Šveice un saskaņā ar
 dalībvalstu sniegto interpretāciju, 3. punktā paskaidrots, ka nodokļu uzlikšanas tiesību
 paplašināšana, saskaņā ar PPN 14. pantu, jāpiemēro vienīgi Eiropas Savienības ietvaros, un
 tāpēc netiek pieprasīts šādas amatpersonas uzskatīt par Šveices pastāvīgajiem iedzīvotājiem.
 Visbeidzot, papildinājumā atcelta īpaša Eiropas Tiesas kompetence visos juridiskos strīdos
 starp Aģentūru un tās amatpersonām ar personālu saistītajos jautājumos.
 5. NOLĪGUMA PARAKSTĪŠANA UN NOSLĒGŠANA
 5.1. Tiesiskais pamats
 Sarunas par Šveices līdzdalību Aģentūrā ir iespējamas saskaņā ar 19. pantu Padomes Regulā
 (EEK) 1210/1990, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu 933/1999 par Eiropas Vides aģentūras un
 EIONET izveidi.
 Iepriekšminētā panta tekstā ietverti nepieciešamie noteikumi par procedūru, atbilstīgi kurai
 Aģentūrā var iesaistīties valstis, kas nav Savienības dalībvalstis, bet kas līdzdarbojas
 Kopienas un Dalībvalstu interesēs Aģentūras mērķu vārdā. Lai šādu nolīgumu noslēgtu, tiek
 piemērota Līguma 300. panta 2. un 3. punktā noteiktā procedūra.
 Saskaņā ar šo procedūru Komisija sagatavojusi priekšlikumus par diviem Padomes lēmumiem
 par Nolīguma parakstīšanu un noslēgšanu, nolūkā ļaut Šveicei piedalīties Eiropas Vides
 aģentūrā.
 5.2. Finansiālas sekas
 Saskaņā ar Nolīgumu Šveice sniegs finansiālu ieguldījumu Eiropas Vides aģentūrai, lai segtu
 pilnas izmaksas, kas ir saistītas ar tās līdzdalību EVA darba programmā. Saskaņā ar Padomes
 sarunu direktīvām, šīs pilnās izmaksas un līdz ar to Šveices ieguldījumu aprēķina, sadalot
 Kopienas ikgadējo subsīdiju ar ES dalībvalstu skaitu.
 Tādējādi attiecībā uz Kopienu nav negatīvu finansiālu seku.
 6. NOLĪGUMA SNIEGTĀS PRIEKŠROCĪBAS
 Ir vairākas priekšrocības, ko Šveice gūst no līdzdalības Aģentūrā:
 – līdzdalība palīdzēs saskaņot Šveices uzraudzības sistēmas un metodes datu vākšanai
 un datu apstrādei ar tām, ko izmanto citas Aģentūrā līdzdarbojošās valstis, un tas
 palīdzēs nodrošināt ticamu un salīdzināmu informāciju par apkārtējās vides stāvokli
 Eiropā;
 – Šveices līdzdalība arīdzan veicinās integrētu novērtējumu un ziņojumu sagatavošanu
 par apkārtējo vidi ekosistēmās, kas ir kopīgas Šveicei un tās kaimiņvalstīm;
 LV 4 LV
 ---pagebreak--- – Eiropas Vides aģentūra varēs ziņot par vides stāvokli Eiropas lielākajā daļā, tostarp
 Šveicē. Tā ka Šveice ir anklāvs Eiropas Savienības teritorijā, šīs valsts līdzdalība ir
 īpaši nozīmīga saskaņotai ziņojumu sagatavošanai par apkārtējo vidi;
 – Šveices iekļaušana visās citās Aģentūras ziņojumu sagatavošanas darbībās.
 7. IETEIKUMS
 Tika panākta vienošanās ar Šveici par kārtību un nosacījumiem attiecībā uz tās līdzdalību
 Eiropas Vides aģentūrā saskaņā ar sarunu direktīvām, ko Padome sniegusi Komisijai.
 Tādējādi Kopienai ir iespējams parakstīt un noslēgt Nolīgumu ar Šveici par tās līdzdalību
 Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā.
 LV 5 LV
 ---pagebreak--- Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par to, ka Eiropas Kopienas vārdā tiek parakstīts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un
 Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un
 Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu saistībā
 ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
 ņemot vērā Komisijas priekšlikumu 3,
 tā kā:
 (1) Eiropas Vides aģentūras un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīkla darbības,
 kas noteiktas ar 1990. gada 7. maija Padomes Regulu (EEK) Nr. 1210/904, jau ir
 attiecinātas uz citām Eiropas valstīm ar divpusēju vienošanos palīdzību, ko noslēgusi
 Eiropas Kopiena, ņemot vērā apkārtējās vides jautājumu pārrobežu raksturu un
 starptautiskās sadarbības pastiprināšanas nozīmīgumu vides jomā.
 (2) Padome 2000. gada 20. jūlijā Kopienas vārdā pilnvaroja Komisiju apspriest nolīgumu
 par līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu
 tīklā ar Šveices Konfederāciju. Sarunu rezultāts atbilst Padomes sniegtām sarunu
 direktīvām.
 (3) Ir vēlams parakstīt Nolīgumu, kas tika parafēts 2004. gada 25. jūnijā un tiks noslēgts
 vēlāk,
 IR NOLĒMUSI.
 Vienīgais pants
 Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personu, kam ir pilnvaras Eiropas Kopienas
 vārdā parakstīt vēlākai noslēgšanai paredzētu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices
 Konfederāciju par tās dalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un
 novērojumu tīklā.
 3
 OV C , , lpp. .
 4
 OV L 120, 11.5.1990, lpp. 1.
 LV 6 LV
 ---pagebreak--- Briselē,
 Padomes vārdā –
 priekšsēdētājs
 LV 7 LV
 ---pagebreak--- 2004/0233 (CNS)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par to, ka Eiropas Kopienas vārdā tiek noslēgts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un
 Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un
 Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu saistībā
 ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, 300. panta 3. punkta pirmās daļas
 pirmo teikumu un 300. panta 4. punktu,
 ņemot vērā Komisijas priekšlikumu 5,
 ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu 6,
 tā kā:
 (4) Eiropas Vides aģentūras un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīkla darbības,
 kas noteiktas ar 1990. gada 7. maija Padomes Regulu (EEK) Nr. 1210/907, jau ir
 attiecinātas uz citām Eiropas valstīm ar divpusēju vienošanos palīdzību, ko noslēgusi
 Eiropas Kopiena, ņemot vērā apkārtējās vides jautājumu pārrobežu raksturu un
 starptautiskās sadarbības pastiprināšanas nozīmīgumu vides jomā.
 (5) Padome 2000. gada 20. jūlijā pilnvaroja Komisiju apspriest nolīgumu par līdzdalību
 Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā ar Šveices
 Konfederāciju.
 (6) Saskaņā ar Padomes 2004. gada ... Lēmumu .../.../EK 2004. gada ... Eiropas Kopienas
 vārdā tika parakstīts vēlākai noslēgšanai paredzēts Nolīgums.
 (7) Kopienai ir jāapstiprina minētais Nolīgums,
 5
 OV C , , lpp. .
 6
 OV C , , lpp. .
 7
 OV L 120, 11.5.1990, 1pp. 1.
 LV 8 LV
 ---pagebreak--- IR NOLĒMUSI.
 1. pants
 Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas
 līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā ar šo ir
 apstiprināts Eiropas Kopienas vārdā.
 Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
 2. pants
 Padomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas vārdā sniedz paziņojumu, kas paredzēts Nolīguma
 20. pantā 8.
 3. pants
 Kopiena ir pārstāvēta Apvienotajā Komitejā, ko izveidojusi Komisija saskaņā ar Nolīguma
 16. pantu.
 Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma apstiprina nostāju, kas
 Kopienai jāpieņem attiecībā uz Apvienotās Komitejas lēmumiem par jautājumiem, kuri
 attiecas uz Šveices finansiālo ieguldījumu, un par visām būtiskām atkāpēm attiecībā uz
 Kopienas tiesību aktu iekļaušanu I pielikumā un jebkādiem grozījumiem III pielikumā.
 Komisija pieņem Kopienas nostāju par visiem citiem Apvienotās Komitejas lēmumiem, tai
 skaitā regulāru Kopienas tiesību aktu iekļaušanu I Pielikumā ar vajadzīgajiem tehniskajiem
 pielāgojumiem, kā arī jautājumiem attiecībā uz Apvienotās Komitejas iekšēju darbību.
 4. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 Briselē,
 Padomes vārdā –
 priekšsēdētājs
 8
 Nolīguma spēkā stāšanās datumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēs Padomes
 Ģenerālsekretariāts.
 LV 9 LV
 ---pagebreak--- PIELIKUMS
 NOLĪGUMS
 starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices līdzdalību Eiropas Vides
 aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā
 EIROPAS KOPIENA, turpmāk tekstā „Kopiena”, un
 ŠVEICES KONFEDERĀCIJA, turpmāk tekstā „Šveice”,
 Turpmāk kopā tekstā kā „Līgumslēdzējas puses”,
 ATZĪSTOT apkārtējās vides jautājumu pārrobežu raksturu un starptautiskās sadarbības
 pastiprināšanas nozīmīgumu vides jomā,
 ŅEMOT VĒRĀ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1210/90 par Eiropas Vides aģentūras un Eiropas
 Vides informācijas un novērojumu tīkla izveidi, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes
 Regulu (EK) Nr. 933/1999 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. 1641/2003,
 ŅEMOT VĒRĀ, ka Eiropas Vides aģentūras un Eiropas Vides informācijas un novērojumu
 tīkla darbības jau ir attiecinātas uz citām Eiropas valstīm ar divpusēju vienošanos palīdzību,
 ko noslēgusi Eiropas Kopiena,
 IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
 1. pants
 Šveice pilnā mērā iesaistās Eiropas Vides aģentūrā, turpmāk tekstā „Aģentūra”, un Eiropas
 Vides informācijas un novērojumu tīklā (EIONET) un piemēro tiesību aktus, kas uzskaitīti šā
 nolīguma I pielikumā.
 2. pants
 Šveice sniedz finansiālu ieguldījumu darbībās, kas minētas 1. pantā (Aģentūra un EIONET),
 saskaņā ar turpmāk minēto.
 Ikgadējo iemaksu konkrētajam gadam aprēķina, par pamatu ņemot Kopienas subsīdiju
 Aģentūras konkrētā gada budžetam, kas sadalīta ar Eiropas Savienības dalībvalstu skaitu.
 Turpmākie noteikumi un nosacījumi par Šveices finansiālo ieguldījumu ir izklāstīti šā
 nolīguma II pielikumā.
 3. pants
 Šveice bez balsstiesībām pilnā mērā piedalās Aģentūras valdē un ir iesaistīta Aģentūras
 Zinātniskās komitejas darbā.
 LV 10 LV
 ---pagebreak--- 4. pants
 Šveice sešu mēnešu laikā no Nolīguma stāšanās spēkā informē Aģentūru par valsts
 informācijas tīklu galvenajiem struktūras elementiem, kā izklāstīts tiesību aktos, kas uzskaitīti
 I pielikumā.
 5. pants
 Šveice izraugās no 4. pantā minētajām institūcijām vai no citām organizācijām, kas reģistrētas
 tās teritorijā, “valsts koordinācijas centru” tādas informācijas koordinēšanai un/vai
 nosūtīšanai, kas valsts līmenī jāsniedz Aģentūrai un institūcijām vai organizācijām, kuras
 ietilpst EIONET, tostarp 6. pantā minētajiem tematiskajiem centriem.
 6. pants
 Šveice 4. pantā noteiktajā termiņā var noteikt arī institūcijas vai citas organizācijas, kas
 izveidotas tās teritorijā un kam īpaši varētu uzticēt uzdevumu sadarboties ar Aģentūru
 attiecībā uz dažiem īpašu interešu jautājumiem. Šādā veidā noteiktai iestādei jābūt gatavai
 noslēgt līgumu ar Aģentūru, lai darbotos kā tīkla tematiskais centrs īpašiem uzdevumiem. Šie
 centri sadarbojas ar citām iestādēm, kas ietilpst tīkla.
 7. pants
 Sešu mēnešu laikā pēc tam, kad saņemta 4., 5. un 6. pantā minētā informācija, Aģentūras
 valde pārskata galvenos tīkla elementus, lai ņemtu vērā Šveices līdzdalību.
 8. pants
 Šveicei saskaņā ar nosacījumu, ka konfidencialitāte ir aizsargāta, jānodrošina informācija
 atbilstoši Aģentūras gada programmā noteiktajiem pienākumiem un praksei.
 9. pants
 Aģentūra var vienoties ar Šveices izraudzītām institūcijām vai organizācijām, kas ietilpst
 tīkla, kā minēts 4., 5. un 6. pantā, par vajadzīgajiem pasākumiem, jo īpaši līgumiem, lai
 sekmīgi veiktu uzdevumus, kurus Aģentūra var tām uzticēt.
 10. pants
 Vides dati, kas tiek sniegti Aģentūrai vai ko sniedz pati Aģentūra, var tikt publicēti, un tie ir
 pieejami sabiedrībai, ievērojot, ka konfidenciālajai informācijai Šveicē ir tāds pats
 aizsardzības līmenis kā Kopienā.
 11. pants
 Aģentūrai Šveicē ir juridiskas personas statuss un visplašākā tiesībspēja, ko saskaņā ar
 Šveices tiesību aktiem piešķir juridiskām personām.
 12. pants
 Šveice piemēro Aģentūrai Eiropas Kopienu Protokolu par privilēģijām un neaizskaramību,
 kas izklāstīts kā šā Nolīguma III pielikums.
 LV 11 LV
 ---pagebreak--- 13. pants
 Atkāpjoties no 12. panta 2. punkta a) apakšpunkta Padomes Regulā Nr. 259/68 par Eiropas
 Kopienu Amatpersonu un pārējo darbinieku nodarbināšanas noteikumiem, Aģentūras
 izpilddirektors var slēgt darba līgumus ar Šveices pilsoņiem, kuriem ir visas pilsoņu tiesības.
 14. pants
 Noteikumi attiecībā uz finansiālu kontroli, ko veic Kopiena Šveicē, attiecībā uz dalībniekiem,
 kuri iesaistīti Aģentūras vai EIONET darbībās, ir izklāstīti IV pielikumā.
 15. pants
 Līgumslēdzējas puses veic jebkurus vispārīgus vai konkrētus pasākumus, kas vajadzīgi
 saistību izpildei saskaņā ar Nolīgumu. Tās gādā par to, lai Nolīgumā noteiktie mērķi tiktu
 sasniegti.
 16. pants
 1. Apvienotā komiteja, kas veidota no Līgumslēdzēju pušu pārstāvjiem, nodrošina
 Nolīguma sekmīgu piemērošanu. Tā sanāk kopā pēc Līgumslēdzējas puses
 pieprasījuma.
 2. Apvienotajā komitejā notiek viedokļu apmaiņa par to, kādu ietekmi radīs jauni
 Kopienas tiesību akti, ar ko tiks izdarīti grozījumi Regulā Nr. 1210/90, vai jebkurš
 cits juridisks dokuments, kas minēts šajā nolīgumā, tostarp, attiecīgā gadījumā, par
 jebkuru sagaidāmo ietekmi, kura ir saistīta ar Nolīguma 2. pantā un II pielikumā
 noteikto finansiālo ieguldījumu.
 3. Saskaņā ar Līgumslēdzēju pušu attiecīgajām iekšējām procedūrām Apvienotā
 komiteja var pieņemt lēmumu, ar ko groza šā nolīguma pielikumus, vai vienoties par
 citiem pasākumiem, lai garantētu šā nolīguma atbilstīgu darbību.
 4. Apvienotā komiteja rīkojas, savstarpēji vienojoties.
 17. pants
 Šā nolīguma pielikumi, tostarp tā papildinājums, ir tā neatņemama daļa.
 18. pants
 Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, tajās teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas
 dibināšanas līgumu, un saskaņā ar minētā Līguma nosacījumiem, un, no otras puses, Šveices
 teritorijā.
 19. pants
 Šis nolīgums ir noslēgts uz neierobežotu laika periodu. Katra Līgumslēdzēja puse var
 denonsēt šo nolīgumu, par to paziņojot otrai Līgumslēdzējai pusei. Šādā gadījumā Nolīgums
 zaudē spēku pēc sešiem mēnešiem no paziņojuma datuma.
 LV 12 LV
 ---pagebreak--- 20. pants
 Līgumslēdzējas puses šo nolīgumu apstiprina saskaņā ar savām iekšējām procedūrām. Tas
 stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses paziņo cita citai,
 ka vajadzīgās procedūras ir pabeigtas.
 21. pants
 Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu,
 igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, poļu, portugāļu, slovaku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru,
 vācu un zviedru valodā, un katrs no šiem tekstiem ir vienlīdz autentisks.
 (...),(...)
 Eiropas Kopienās vārdā Šveices Konfederācijas vārdā
 LV 13 LV
 ---pagebreak--- I PIELIKUMS
 PIEMĒROJAMIE TIESĪBU AKTI
 Ja šajā pielikumā norādītie tiesību akti ietver atsauces uz Eiropas Kopienas dalībvalstīm vai
 prasību par saikni ar tām, jāuzskata, ka atsauces šā nolīguma nolūkā attiecināmas uz Šveici
 vai prasību par saikni ar Šveici.
 – Padomes 1990. gada 7. maija Regula (EEK) Nr. 1210/90 par Eiropas Vides aģentūras un
 Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīkla izveidi (OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp),
 kurā grozījumi izdarīti ar:
 – Padomes 1999. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 933/1999 (OV L 117, 5.5.1999., 1. lpp.);
 – Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 1641/2003 (OV L
 245, 29.9.2003., 1. lpp).
 LV 14 LV
 ---pagebreak--- II PIELIKUMS
 ŠVEICES FINANSIĀLAIS IEGULDĪJUMS
 EIROPAS VIDES AĢENTŪRAI
 1. Finansiālais ieguldījums, kas jāmaksā Šveicei Eiropas Savienības budžetā, lai
 līdzdarbotos Aģentūrā, tiks aprēķināts, sadalot Kopienas ikgadējo subsīdiju
 Aģentūrai konkrētajam gadam ar Eiropas Savienības dalībvalstu skaitu.
 2. Šveices ieguldījums tiks pārvaldīts saskaņā ar finanšu regulu, ko piemēro Eiropas
 Savienības vispārējam budžetam.
 Ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas radušies Šveices pārstāvjiem vai ekspertiem,
 piedaloties Aģentūras darbībās vai sanāksmēs, kuras saistītas ar Aģentūras darba
 programmas īstenošanu, Aģentūra atmaksā pamatojoties un saskaņā ar tām pašām
 procedūrām, kas patlaban ir spēkā attiecībā uz Eiropas Savienības dalībvalstīm.
 3. Pēc Nolīguma spēkā stāšanās un katra nākamā gada sākumā Eiropas Kopienu
 Komisija, turpmāk tekstā “Komisija”, nosūtīs Šveicei prasību par naudas līdzekļiem
 atbilstoši tās ieguldījumam Aģentūrai saskaņā ar šo nolīgumu. Par savas līdzdalības
 pirmo kalendāro gadu Šveice maksās iemaksu, kas aprēķināta proporcionāli par laiku
 no līdzdalības dienas līdz gada beigām. Nākamajiem gadiem iemaksa būs saskaņā ar
 šo nolīgumu.
 4. Šo iemaksu izsaka eiro un to iemaksā Komisijas bankas eiro kontā.
 5. Šveice maksās savu ieguldījumu saskaņā ar naudas līdzekļu pieprasījumu līdz
 1. maijam, ar nosacījumu, ka naudas līdzekļu pieprasījumu Komisija ir nosūtījusi līdz
 1. aprīlim, vai vēlākais 30 dienu laikā pēc naudas līdzekļu pieprasījuma izsūtīšanas.
 6. Par jebkuru maksājuma kavējumu no dienas, kad beidzies iemaksas termiņš, Šveice
 maksā procentus par nenomaksāto summu. Procentu likme ir par 1,5 procentu
 punktiem lielāka kā procentu likme, ko Eiropas Centrālā banka maksājuma termiņa
 dienā piemēro saviem darījumiem eiro.
 LV 15 LV
 ---pagebreak--- III PIELIKUMS
 PROTOKOLS PAR EIROPAS KOPIENU PRIVILĒĢIJĀM UN NEAIZSKARAMĪBU
 AUGSTĀS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES,
 ŅEMOT VĒRĀ, ka saskaņā ar Līguma 28. pantu par vienotas Eiropas Kopienu Padomes un
 vienotas Eiropas Kopienu Komisijas izveidi Kopienām un Eiropas Investīciju bankai
 dalībvalstu teritorijās ir visas privilēģijas un neaizskaramība, kas vajadzīgas viņu uzdevumu
 veikšanai,
 IR VIENOJUŠĀS par šādiem noteikumiem, ko pievieno šim Līgumam.
 I NODAĻA
 EIROPAS KOPIENU ĪPAŠUMS, LĪDZEKĻI, AKTĪVI UN DARĪJUMI
 1. pants
 Kopienu telpas un ēkas ir neaizskaramas. Tajās nedrīkst veikt kratīšanu, rekvizīciju,
 konfiskāciju vai ekspropriāciju.
 Kopienu īpašumiem un aktīviem bez Tiesas atļaujas nepiemēro nekādus administratīvus vai
 juridiskus piespiedu pasākumus.
 2. pants
 Kopienu arhīvi ir neaizskarami.
 3. pants
 Kopienas, to aktīvi, ienākumi un cits īpašums ir atbrīvoti no visiem tiešajiem nodokļiem.
 Dalībvalstu valdības, ja iespējams, veic atbilstošus pasākumus, lai atceltu vai atmaksātu
 netiešo nodokļu summu vai tirdzniecības nodokļus, kas iekļauti kustamā vai nekustamā
 īpašuma cenā, Kopienai savai oficiālai lietošanai veicot nozīmīgus pirkumus, kuru cena ietver
 šāda veida nodokļus. Šos noteikumus tomēr piemēro tā, lai Kopienās netraucētu konkurenci.
 Nekādus izņēmumus neparedz attiecībā uz nodokļiem un nodevām, kas ir maksājumi par
 komunālajiem pakalpojumiem.
 4. pants
 Kopienas ir atbrīvotas no visiem muitas nodokļiem un visiem importa un eksporta
 aizliegumiem un ierobežojumiem saistībā ar priekšmetiem, kas paredzēti Kopienu oficiālajām
 vajadzībām; tās valsts teritorijā, kur šādi importēti priekšmeti ievesti, no tiem par samaksu vai
 par velti atbrīvojas tikai saskaņā ar nosacījumiem, ko apstiprinājusi attiecīgās valsts valdība.
 LV 16 LV
 ---pagebreak--- Kopienas ir atbrīvotas arī no visiem muitas nodokļiem un visiem importa un eksporta
 aizliegumiem un ierobežojumiem attiecībā uz to publikācijām.
 5. pants
 Eiropas Ogļu un tērauda kopienas rīcībā var būt jebkura valūta, un tā var veikt norēķinus
 jebkurā valūtā.
 II NODAĻA
 SAZIŅA UN CEĻOŠANAS ATĻAUJAS
 6. pants
 Katras dalībvalsts teritorijā Kopienu iestāžu oficiālai saziņai un visu dokumentu sūtījumiem ir
 tāds pats statuss, kādu šī dalībvalsts piešķir diplomātiskām pārstāvniecībām.
 Kopienu iestāžu oficiālo korespondenci un citu oficiālu saziņu necenzē.
 7. pants
 1. Kopienu iestāžu locekļiem un darbiniekiem šo iestāžu vadītāji var izsniegt tādas
 ceļošanas atļaujas Padomes noteiktā formā, kuras dalībvalstu varas iestādes atzīst par
 derīgiem ceļojuma dokumentiem. Šīs ceļošanas atļaujas izsniedz amatpersonām un
 citiem darbiniekiem saskaņā ar nosacījumiem, kas ietverti Eiropas Kopienu
 amatpersonu un pārējo darbinieku nodarbināšanas noteikumos.
 Komisija var slēgt nolīgumus par to, lai šīs ceļošanas atļaujas atzītu par derīgiem
 ceļošanas dokumentiem trešo valstu teritorijā.
 2. Tikmēr, kamēr šā panta 1. punkta noteikumus nepiemēro, 6. pantu Protokolā par
 privilēģijām un neaizskaramību Eiropas Ogļu un tērauda kopienā tomēr joprojām
 piemēro iestāžu locekļiem un darbiniekiem, kam šā Līguma spēkā stāšanās dienā ir
 šajā pantā paredzētās ceļošanas atļaujas.
 III NODAĻA
 EIROPAS PARLAMENTA LOCEKĻI
 8. pants
 Eiropas Parlamenta locekļiem, kas dodas uz Eiropas Parlamenta sanāksmes vietu vai projām
 no tās, nepiemēro nekādus administratīvus vai citādus personu brīvas pārvietošanās
 ierobežojumus.
 Eiropas Parlamenta locekļiem saistībā ar muitas un valūtas kontroli:
 a. viņu valstu valdības piešķir tādus pašus atvieglojumus, kādus tās piešķir augstākajām
 amatpersonām, kas dodas uz ārzemēm pildīt īslaicīgus oficiālus uzdevumus;
 LV 17 LV
 ---pagebreak--- b. citu dalībvalstu valdības piešķir tādus pašus atvieglojumus, kādus tās piešķir ārvalstu
 valdību pārstāvjiem, kas pilda īslaicīgus oficiālus uzdevumus.
 9. pants
 Eiropas Parlamenta dalībniekus nedrīkst nopratināt, aizturēt un nevar uzsākt tiesvedību pret
 viņiem saistībā ar viedokli, ko viņi ir pauduši, vai balsojumu, ko tie veikuši, pildot
 pienākumus.
 10. pants
 Eiropas Parlamenta sesijās tā locekļiem ir:
 a savas valsts teritorijā – tāda pati neaizskaramība kā viņu parlamenta locekļiem;
 b. citu dalībvalstu teritorijā – neaizskaramība attiecībā uz aizturēšanu un tiesvedību.
 Neaizskaramība tāpat attiecas uz locekļiem, kamēr viņi dodas uz Eiropas Parlamenta
 sanāksmes vietu un prom no tās.
 Uz neaizskaramību nevar pretendēt, ja konstatē, ka Parlamenta loceklis izdara
 likumpārkāpumu, un tā neliedz Eiropas Parlamentam īstenot tiesības atņemt neaizskaramību
 kādam no tā locekļiem.
 IV NODAĻA
 DALĪBVALSTU PĀRSTĀVJI, KAS PIEDALĀS EIROPAS KOPIENU IESTĀŽU
 DARBĀ
 11. pants
 Dalībvalstu pārstāvjiem, kas piedalās Kopienu iestāžu darbā, viņu padomdevējiem un
 tehniskiem ekspertiem, veicot pienākumus, kā arī dodoties uz sanāksmes vietu un projām no
 tās, ir parastās privilēģijas, neaizskaramība un atvieglojumi.
 Šo pantu piemēro arī Kopienu padomdevēju iestāžu locekļiem.
 V NODAĻA
 EIROPAS KOPIENU AMATPERSONAS UN CITI DARBINIEKI
 12. pants
 Kopienu amatpersonām un citiem darbiniekiem, neatkarīgi no pilsonības, visu dalībvalstu
 teritorijā:
 a. saskaņā ar atbilstošiem Līgumiem, kas, no vienas puses, attiecas uz noteikumiem par
 amatpersonu un citu darbinieku atbildību pret Kopienām un, no otras puses, uz
 Tiesas kompetenci Kopienu strīdos ar to amatpersonām un citiem darbiniekiem, ir
 LV 18 LV
 ---pagebreak--- neaizskaramība pret tiesvedību, kas izriet no darbībām, ko viņi veikuši, pildot
 oficiālos pienākumus, ieskaitot teikto vai rakstīto. Neaizskaramība saglabājas arī pēc
 tam, kad viņi ir beiguši pildīt amata pienākumus;
 b. uz viņiem, kā arī viņu laulātajiem un apgādājamiem ģimenes locekļiem neattiecas
 imigrācijas ierobežojumi vai ārvalstnieku reģistrācijas formalitātes;
 c. attiecībā uz valūtas vai valūtas maiņas noteikumiem piešķir tādus pašus
 atvieglojumus, kādus parasti piešķir starptautisku organizāciju amatpersonām;
 d. ir tiesības, pirmo reizi stājoties amatā, bez muitas nodevām attiecīgā valstī ievest
 savas mēbeles un sadzīves priekšmetus un tiesības bez muitas nodevām pārvest savas
 mēbeles un sadzīves priekšmetus, kad viņu pienākumi šajā valstī beigušies – abos
 gadījumos ievērojot nosacījumus, ko par lietderīgiem atzinusi tās valsts valdība, kurā
 īsteno šīs tiesības;
 e. ir tiesības savām personiskām vajadzībām bez muitas nodevām ievest automašīnu, ko
 viņi iegādājušies vai nu valstī, kas bijusi viņu iepriekšējā pastāvīgās uzturēšanās
 vieta, vai arī valstī, kuras pilsoņi viņi ir, saskaņā ar nosacījumiem, kas ir spēkā
 attiecīgās valsts vietējā tirgū, un atkal to izvest bez muitas nodevām, abos gadījumos
 ievērojot nosacījumus, ko attiecīgās valsts valdība uzskata par lietderīgiem.
 13. pants
 Kopienu amatpersonas un citi darbinieki maksā Kopienām nodokļus no algām un citiem
 ienākumiem, ko viņi saņem no Kopienām, saskaņā ar nosacījumiem un procedūru, ko pēc
 Komisijas priekšlikuma nosaka Padome.
 Viņi ir atbrīvoti no savu valstu nodokļiem attiecībā uz algām un citiem ienākumiem, ko viņi
 saņem no Kopienām.
 14. pants
 Piemērojot ienākumu nodokli, īpašuma nodokli un mantojuma nodevas, kā arī piemērojot
 konvencijas par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu, kas noslēgtas starp Kopienu
 dalībvalstīm, Kopienu amatpersonām un citiem darbiniekiem, kas vienīgi pienākumu
 veikšanas dēļ Kopienā apmetas uz pastāvīgu dzīvi tādas dalībvalsts teritorijā, kas nav tā
 valsts, kurai viņiem bija jāmaksā nodokļi, stājoties Kopienu dienestā, gan valsts, kurā viņi
 pastāvīgi uzturas, gan valsts, kurai viņiem bija jāmaksā nodokļi, pieņem, ka viņu pastāvīgā
 dzīvesvieta ir valstī, kurā tiem ir jāmaksā nodokļi, ja tā ir Kopienu dalībvalsts. Šo noteikumu
 piemēro arī minēto personu laulātajiem, ja vien viņi nav atsevišķi iesaistīti algotā darbā, un
 bērniem, kas ir šajā pantā minēto personu apgādībā un aprūpē.
 Kustamo īpašumu, kas pieder panta iepriekšējā daļā minētajām personām un atrodas tās valsts
 teritorijā, kurā tās uzturas, neapliek ar attiecīgās valsts mantojuma nodevām; lai aprēķinātu
 šādu nodevu, pieņem, ka šāds īpašums atrodas valstī, kurā personai jāmaksā nodokļi, un uz to
 attiecas trešo valstu tiesības, kā arī, iespējams, starptautisku konvenciju noteikumi par
 nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu.
 LV 19 LV
 ---pagebreak--- Piemērojot šā panta nosacījumus, neņem vērā pastāvīgo dzīvesvietu, ko iegūst vienīgi, lai
 pildītu pienākumus citās starptautiskās organizācijās.
 15. pants
 Padome pēc Komisijas priekšlikuma vienprātīgi nosaka Kopienu amatpersonu un citu
 darbinieku sociālās nodrošināšanas sistēmu.
 16. pants
 Pēc Komisijas priekšlikuma un apspriedusies ar citām iesaistītām iestādēm, Padome nosaka to
 Kopienu amatpersonu un citu darbinieku kategorijas, uz kuriem pilnīgi vai daļēji attiecas
 12. pants, 13. panta 2. daļa un 14. pants.
 Šādās kategorijās iekļautu amatpersonu un citu darbinieku vārdus, amata pakāpes un adreses
 periodiski paziņo dalībvalstu valdībām.
 VI NODAĻA
 EIROPAS KOPIENĀS AKREDITĒTO TREŠO VALSTU PĀRSTĀVNIECĪBU
 PRIVILĒĢIJAS UN NEAIZSKARAMĪBA
 17. pants
 Dalībvalsts, kuras teritorijā ir Kopienu galvenā mītne, Kopienās akreditēto trešo valstu
 pārstāvniecībām piešķir parasto diplomātisko neaizskaramību un privilēģijas.
 VII NODAĻA
 VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
 18. pants
 Privilēģijas, neaizskaramību un atvieglojumus Kopienu amatpersonām un citiem
 darbiniekiem piešķir vienīgi Kopienu interesēs.
 Visām Kopienu iestādēm jāpilda prasība atņemt kādai amatpersonai vai darbiniekam piešķirto
 neaizskaramību, ja šī iestāde uzskata, ka neaizskaramības atņemšana nav pretrunā ar Kopienu
 interesēm.
 19. pants
 Lai piemērotu šo protokolu, Kopienu iestādes sadarbojas ar attiecīgo dalībvalstu atbildīgajām
 iestādēm.
 LV 20 LV
 ---pagebreak--- 20. pants
 Uz Komisijas locekļiem attiecas 12. līdz 15. pants un 18. pants.
 21. pants
 Protokola 12. līdz 15. pants un 18. pants attiecas uz Tiesas tiesnešiem, ģenerāladvokātiem,
 sekretāru un referenta palīgiem, neierobežojot 3. pantu Protokolā par Tiesas statūtiem, kas
 attiecas uz tiesnešu un ģenerāladvokātu neaizskaramību.
 22. pants
 Šo protokolu piemēro arī Eiropas Investīciju bankai, tās iestāžu locekļiem, darbiniekiem un
 dalībvalstu pārstāvjiem, kas piedalās tās darbībās, neierobežojot Protokolu par bankas
 statūtiem.
 Eiropas Investīciju banka turklāt ir atbrīvota no visiem nodokļiem vai līdzīgiem maksājumiem
 gadījumā, ja palielinās tās kapitāls, un no dažādām formalitātēm, kas ar to var būt saistītas
 valstī, kurā atrodas Bankas galvenā mītne. Arī tās darbības izbeigšana vai likvidācija nav
 iemesls nekādu maksājumu piemērošanai. Visbeidzot, Bankas un tās iestāžu darbībām, kas
 veiktas saskaņā ar statūtiem, nepiemēro nekādus apgrozījuma nodokļus.
 23. pants
 Šo protokolu piemēro arī Eiropas Centrālai bankai, tās iestāžu locekļiem un darbiniekiem,
 neierobežojot Protokolu par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas
 statūtiem.
 Eiropas Centrālā banka turklāt ir atbrīvota no visiem nodokļiem vai līdzīgiem maksājumiem
 gadījumā, ja palielinās tās kapitāls, un no dažādām formalitātēm, kas ar to var būt saistītas
 valstī, kurā atrodas Bankas galvenā mītne. Bankas un tās iestāžu darbībām, kas veiktas
 saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem, nepiemēro
 nekādus apgrozījuma nodokļus.
 Iepriekš minētos noteikumus piemēro arī Eiropas Monetārajam institūtam. Tā darbības
 izbeigšana vai likvidācija nav iemesls uzlikt jelkādus maksājumus
 TO APLIECINOT, attiecīgie pilnvarotie ir parakstījuši šo protokolu.
 Briselē, tūkstoš deviņi simti sešdesmit piektā gada astotajā aprīlī.
 LV 21 LV
 ---pagebreak--- III PIELIKUMA PAPILDINĀJUMS
 Privilēģiju un neaizskaramības protokola piemērošanas kārtība Šveicē
 1. Protokola attiecināšana uz Šveici
 Eiropas Kopienu Privilēģiju un neaizskaramības protokolā (turpmāk saukts „Protokols”) visas
 atsauces uz dalībvalstīm ir jāattiecina arī uz Šveici, ja vien turpmākajos noteikumos nav
 noteikts citādi.
 2. Aģentūras atbrīvojums no netiešajiem nodokļiem (tai skaitā PVN)
 Preces un pakalpojumi, kas tiek eksportēti ārpus Šveices, netiek aplikti ar Šveices pievienotās
 vērtības nodokli (PVN). Attiecībā uz aģentūras oficiālai lietošanai Šveicē sniegtajām precēm
 un pakalpojumiem atbrīvojums no PVN tiek veikts atmaksas ceļā saskaņā ar Protokola
 3. panta 2. daļu. Atbrīvojums no PVN tiek piešķirts, ja faktiskā preču un pakalpojumu cena,
 kas ir minēta rēķinā vai līdzvērtīgā dokumentā, kopsummā ir vismaz 100 Šveices franki
 (ieskaitot nodokļus).
 PVN atmaksu piešķir, ja Šveices Federālās nodokļu administrācijas galvenajai PVN nodaļai
 iesniedz šim nolūkam paredzētās veidlapas. Prasības parasti tiek izskatītas trīs mēnešu laikā
 sākot no atmaksas pieprasījuma un nepieciešamo attaisnojošo dokumentu iesniegšanas.
 3. Ar Aģentūras darbiniekiem saistīto noteikumu piemērošanas kārtība
 Attiecībā uz Protokola 13. panta 2. daļu Šveice atbilstīgi saviem tiesību aktiem atbrīvo
 Aģentūras amatpersonas un citus darbiniekus 1969. gada 25. marta Regulas Nr. 549/69
 2. panta nozīmē (OV L 74, 23.7.1969., 1. lpp.) no visiem algas, atalgojuma un atlīdzības
 federālajiem, kantonu un pašvaldību nodokļiem.
 Šveice netiek uzskatīta par dalībvalsti iepriekš minētā 1. punkta nozīmē, piemērojot Protokola
 14. pantu.
 Aģentūras amatpersonām un citiem darbiniekiem, kā arī viņu ģimenes locekļiem, uz kuriem
 attiecas sociālās nodrošināšanas sistēma, kas tiek piemērota Kopienas amatpersonām un
 citiem darbiniekiem, nav obligāti jāiesaistās Šveices sociālās nodrošināšanas sistēmā.
 Eiropas Kopienu Tiesai būs ekskluzīva kompetence visos jautājumos par attiecībām starp
 Aģentūru un Komisiju un tās darbiniekiem saistībā ar Padomes Regulas (EOTK/EK/Euratom)
 Nr. 259/68 piemērošanas noteikumiem un citiem Kopienas tiesību noteikumiem, kuros
 noteikti darba apstākļi.
 LV 22 LV
 ---pagebreak--- IV PIELIKUMS
 FINANŠU KONTROLE ATTIECĪBĀ UZ ŠVEICĒ REĢISTRĒTĀM PERSONĀM,
 KAS PIEDALĀS EIROPAS VIDES AĢENTŪRAS UN EIONET DARBĪBĀS
 1. Tiešā komunikācija
 Aģentūra un Komisija tieši sazinās ar visām Šveicē reģistrētajām personām vai organizācijām,
 kas piedalās Aģentūras vai EIONET darbībā kā līgumslēdzēji, Aģentūras programmas
 dalībnieki, Aģentūras vai Kopienas budžeta izsniegtu maksājumu saņēmēji vai
 apakšuzņēmēji. Šīs personas Komisijai vai Aģentūrai var tieši nodot visu atbilstīgo
 informāciju un dokumentāciju, kas tiem ir jāiesniedz, pamatojoties uz dokumentiem, uz
 kuriem ietvertas atsauces šajā nolīgumā, noslēgtajiem līgumiem vai konvencijām, kā arī
 saistībā ar minētajiem dokumentiem pieņemtajiem lēmumiem.
 2. Audits
 1. Saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 un Finanšu
 noteikumiem, kurus pieņēmusi Aģentūras administrācijas padome 2003. gada
 26. martā saskaņā ar 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002,
 kā arī ar citām regulām, uz kurām izdarītas atsauces šajā nolīgumā, noslēgtajiem
 līgumiem vai konvencijām, kā arī saistībā ar minētajiem dokumentiem pieņemtajiem
 lēmumiem attiecībā uz Šveicē reģistrētiem saņēmējiem paredz, ka Aģentūras un
 Kopienas darbinieki vai to norīkotās personas jebkurā laikā var veikt saņēmēju vai to
 apakšuzņēmēju zinātnisko, finanšu, tehnoloģiju vai cita veida auditu.
 2. Aģentūras un Kopienas darbiniekiem vai to norīkotajām personām ir atbilstoša
 piekļuve vietai, darbiem un dokumentiem, kā arī visai nepieciešamajai informācijai,
 tai skaitā elektroniskā formātā, lai sekmīgi veiktu minētos auditus. Šīs piekļuves
 tiesības ir skaidri noteiktas noslēgtajos līgumos vai konvencijās, piemērojot
 dokumentus, uz kuriem izdarītas atsaucas šajā nolīgumā.
 3. Revīzijas palātai ir tādas pašas tiesības kā Komisijai.
 4. Auditu var veikt piecu gadu laikā pēc šā nolīguma termiņa beigām vai arī saskaņā ar
 termiņu, kas paredzēts līgumos vai konvencijās, kā arī attiecīgajos lēmumos.
 5. Šveices federālo finanšu kontroli iepriekš informē par auditu veikšanu Šveices
 teritorijā. Šī informācija nav tiesisks nosacījums, lai veiktu minētos auditus.
 3. Pārbaudes uz vietas
 1. Saskaņā ar šo protokolu Komisija (OLAF) Šveices teritorijā ir tiesīga veikt kontroles
 un pārbaudes uz vietas saskaņā ar Padomes 1996. gada 11. novembra Regulas (EK,
 Euratom) Nr. 2185/96 noteikumiem un procedūrām.
 2. Kontroles un pārbaudes uz vietas sagatavo un vada Komisija ciešā sadarbībā ar
 Šveices federālo finanšu kontroli vai citām kompetentām Šveices iestādēm, ko ir
 norīkojusi federālā finanšu kontrole, kuras vajadzīgajā laikā tiek informētas par
 kontroles un pārbaudes priekšmetu, mērķi un juridisko pamatojumu, lai varētu sniegt
 LV 23 LV
 ---pagebreak--- visu nepieciešamo palīdzību. Šādā nolūkā Šveices kompetento iestāžu darbinieki var
 piedalīties kontrolēs un pārbaudēs uz vietas.
 3. Kontroles un pārbaudes uz vietas var veikt kopīgi ar Komisiju, ja attiecīgās Šveices
 iestādes to vēlas.
 4. Ja programmas dalībnieki iebilst pret kontroli vai pārbaudi uz vietas, Šveices iestādes
 Komisijas inspektoriem saskaņā ar valsts noteikumiem sniedz nepieciešamo atbalstu,
 lai nodrošinātu, ka tiek izpildīts uz vietas veiktās kontroles vai pārbaudes uzdevums.
 5. Komisija Šveices federālajai finanšu kontrolei visīsākajā laikā dara zināmu katru
 rīcību vai aizdomas attiecībā uz nelikumībām, ko tā ir uzzinājusi, veicot kontroli vai
 pārbaudi uz vietas. Jebkurā gadījumā Komisijai ir jāinformē iepriekšminētā iestāde
 par kontroles un pārbaužu rezultātiem.
 4. Informācija un konsultēšanās
 1. Lai nodrošinātu šā pielikuma pareizu izpildi, Šveices un Kopienas kompetentās
 iestādes regulāri veic informācijas apmaiņu un konsultējas pēc vienas vai otras puses
 lūguma.
 2. Šveices kompetentās iestādes nekavējoties informē Aģentūru un Komisiju par katru
 uzzināto faktu, kas varētu liecināt par iespējamām nelikumībām saistībā ar līgumu
 vai konvenciju noslēgšanu un izpildi, piemērojot dokumentus, uz kuriem izdarītas
 atsaucas šajā nolīgumā.
 5. Konfidencialitāte
 Saskaņā ar šo pielikumu paziņotā vai iegūtā informācija, lai kādā formā tā arī būtu, ir
 profesionāls noslēpums un uz to attiecas Šveices tiesību normās analogai informācijai
 noteiktā aizsardzība un attiecīgie noteikumi, ko piemēro Kopienas iestādēm. Šo informāciju
 drīkst nodot tālāk tikai tām personām, kurām Kopienas institūcijās, dalībvalstīs vai Šveicē tā
 ir jāzina, pildot savus pienākumus, turklāt to drīkst izmantot vienīgi tā, lai nodrošinātu
 līgumslēdzēju pušu finanšu interešu efektīvu aizsardzību.
 6. Administratīvie sodi un sankcijas
 Neierobežojot Šveices krimināltiesību piemērošanu, Aģentūra vai Komisija var uzlikt
 administratīvos sodus un sankcijas saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom)
 Nr. 1605/2002 un 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, kā arī
 Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu
 finanšu interešu aizsardzību.
 7. Piedziņa un izpilde
 Aģentūras un Komisijas lēmumus, kas ir pieņemti saistībā ar šo nolīgumu un kas ietver
 finanšu saistības, par kurām nav atbildīgas dalībvalstis, izpilda Šveicē. Izpildrakstu apstiprina
 Šveices valdības norīkotā iestāde, veicot tikai dokumenta autentiskuma pārbaudi, un par to
 paziņo Aģentūrai vai Komisijai. Piedziņa notiek saskaņā ar Šveices procesuālām tiesībām.
 Lēmuma par izpildrakstu likumību kontrolē Eiropas Kopienu Tiesa.
 LV 24 LV
 ---pagebreak--- Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus, pamatojoties uz kompromisa klauzulu, izpilda ar tādiem
 pašiem nosacījumiem.
 LV 25 LV
 ---pagebreak--- LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT
 Policy area(s): Environment
 Activit(y/ies): Environment policy development
 TITLE OF ACTION: Participation of Switzerland in the European Environment Agency
 1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)
 07 04 01 01 and 07 04 01 02 (For information)
 6033 (income)
 2. OVERALL FIGURES
 The revenues accruing from the participation of Switzerland will be channelled directly
 through to the Agency via the Community budget (see table below under point 2, section
 “Financial Impact on Revenue”). .The amount channelled through is calculated as the annual
 Community subvention to the Agency divided by the number of Member States.
 Period of application:
 The period of application is in principle unlimited and starts when the procedures for
 ratification have been finalised (Articles 19 and 20 of the draft Agreement).
 Overall multiannual estimate on expenditure:
 a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention)
 (see point 6.1.1)
 The period is unlimited. The table below shows the estimate amounts for the years 2005 and
 2006 in line with current financial perspectives. The amounts for subsequent years will
 increase or decrease in proportion to the Community subvention to the Agency as long as the
 number of EU Member States remains unchanged at 25.
 Compatibility with the financial programming and the financial perspective
 ; Proposal compatible with the existing financial programming
 This proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the
 financial perspective
 This may entail application of the provisions of the Interinstitutional
 Agreement.
 Financial impact on revenue:
 No financial implications (involves technical aspects regarding implementation
 of a measure)
 LV 26 LV
 ---pagebreak--- OR
 ; Financial impact – the effect on revenue is as follows:
 € million
 Prior to Situation following action
 action
 (Year n-
 Budget line Revenue 1) 2005 2006
 Item 6033 a) Revenue in absolute terms 0 1.076 1.080
 b) Change in Revenue ∆ 0.004
 The revenues will be entered as earmarked revenues into the Community budget (item 6033).
 For explanation see above tables on expenditure.
 3. BUDGET CHARACTERISTICS
 Type of expenditure New EFTA Participation Heading
 participation applicant Financial
 countries Perspective
 Non-comp Diff YES YES NO(1) No 3
 (1) But applicant countries do participate in core funding for the Agency.
 4. LEGAL BASIS
 • Article 19 of the Council Regulation (EEC) 1210/1990 modified by Regulation 933/1999
 on the establishment of the European Environment Agency, which opens the membership
 of the Agency up to non-EU countries.
 • The proposed Council Decision on the conclusion of the agreement between the European
 Community and the Switzerland concerning Switzerland’s participation in the European
 Environment Agency and the European Environment Information and Observation
 Network, to which this legislative financial statement is annexed.
 5. DESCRIPTION AND GROUNDS
 Need for Community intervention: objectives pursued
 Participation of Switzerland in the Agency will help to bring Swiss monitoring
 systems and methods for data collection and data treatment in line with those used by
 the other countries participating in the Agency, which will facilitate the provision of
 reliable and comparable information on the state of environment in Europe. It will
 also support integrated assessment and environmental reporting of the ecosystems
 LV 27 LV
 ---pagebreak--- that are shared by Switzerland and its neighbouring countries. The Agency will be
 able to report on the state of the environment of a larger part of Europe, including
 Switzerland, and Switzerland will also be included in all other reporting activities of
 the Agency.
 Methods of implementation
 The Commission will pass on the contribution from Switzerland to the Agency as part of the
 annual subsidy. The Agency is responsible for implementation of the actions and management
 of the resources involved.
 6. FINANCIAL IMPACT
 Swiss membership of the Agency as proposed will have no overall financial impact on the
 Commission.
 7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE
 Swiss membership of the Agency will have no impact on human resources in the
 Commission. It will have an impact on the human resources in the Agency, as adopted in the
 annual EEA establishment plan.
 8. FOLLOW-UP AND EVALUATION
 Follow-up arrangements
 All the procedures for the implementation and the follow-up of this programme will be in
 compliance with the provisions of Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of
 23 December 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in
 Article 185 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation
 applicable to the general budget of the European Communities
 9. ANTI-FRAUD MEASURES
 Anti-fraud measures are included in the conventions and contracts agreed between the
 European Environment Agency and the beneficiaries: these measures include the possibility
 to carry out financial, scientific or other specific audits. Moreover, the EEA has an internal
 auditing function, which shall advise on dealing with risks, by issuing independent opinions
 on the quality of management and control systems. The Commission’s internal auditor shall
 also exercise the same powers with respect to the EEA as with respect to Commission
 departments.
 Furthermore, the Court of Auditors shall scrutinise the accounts of the European Environment
 Agency in accordance with Article 248 of the EC Treaty. Moreover, this scrutiny shall be
 governed by Articles 139 to 144 of the Financial Regulation applicable to the general budget
 of the European Communities.
 LV 28 LV
 ---pagebreak--- In addition, the European Anti Fraud Office may carry out on-the-spot checks and inspections
 in accordance with the Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 and Parliament and
 Council Regulation (EC) no 1073/1999 from signature of the Contract up to five years after
 payment of the balance.
 LV 29 LV