type: wikipedia

text:
Mihail Sergejevič Gorbačov (rus. Михаил Сергеевич Горбачёв, Privoljnoje, Stavropoljski kraj, 2. ožujka 1931. – 30. kolovoza 2022.) posljednji predsjednik SSSR-a.
 Obitelj i djetinjstvo
 Mihail Sergejevič Gorbačov rođen je 2. ožujka 1931. godine u mjestu Privoljnoje (današnja Rusija) kao sin Sergeja i Marije Gorbačove (rođ. Pantelejevna; i što je možda zanimljivo – za razliku od sina i muža, pravoslavne vjere). Gorbačovljevi preci doselili su se u Privoljnoje krajem četrdesetih godina 19. stoljeća. O samom mjestu dovoljno govori podatak da Privoljnoje ima jednu jedinu popločanu ulicu i oko tri tisuće žitelja koji žive u kolibama. Gorbačovljevi su mjestu ostavili i svoj pečat. Tako je u mjesnoj knjizi poginulih u 2. svjetskom ratu upisano nekoliko Gorbačova, a jedan od prljavih puteva u selu neslužbeno je poznat kao Gorbačovljeva ulica.
 U 2. svjetskom ratu je sudjelovao i Gorbačovljev otac koji je ranjen na ruskoj fronti. Poslije rata je radio kao vozač traktora na kolektivnom dobru, a preminuo je 1977. godine. Izašao je ujutro nahraniti stoku i naprosto se srušio i umro, kaže Grigorij Gorlov, bivši pokrajinski sekretar u Krasnogvardejsku i obiteljski prijatelj. Gorbačov je tada već bio pokrajinski sekretar i svi smo bili u Moskvi, neposredno prije početka XXV. partijskog kongresa. Iz ministarstva obrane avionom su ga prevezli na sahranu i vratili iste večeri. Bio je žalostan, dakako, ali sljedećeg jutra bio je prisutan. Nije propustio ni minutu kongresa. Sergej Gorbačov pokopan je na mjesnom groblju kojim dominiraju grobovi s križevima, ali ne i na grobu Gorbačovljeva oca. Nad njegovim grobom je samo glatki kamen od crnog granita.
 U usporedbi s milijunima drugih, Gorbačov i njegova obitelj razmjerno su malo stradali u povijesnim kovitlacima. Ni rat ni kolektivizacija je nisu razorili. Obrađivanje zemlje, u ritmu žetve i sjetve, dominiralo je njihovim životom. Ipak se ne može zanemariti skromnost u kojoj je sovjetski vođa proveo djetinstvo. Može se reći da je rođen sa seljačkom drvenom žlicom u ustima. Omiljeni obrok u djetinstvu bio mu je – po riječima Aleksandra Jakovenka koji je s njim radio na polju – kvas, napitak od fermentiranog kruha, i holodjec (hladetina), kuhane svinjske nogice s mrkvom i lukom. Radeći s ocem i obitelji Jakovenko, Gorbačov je u mladosti provodio ljeta žanjući žito na rasklimanom kombajnu S-80. Ekipa Gorbačov-Jakovenko imala je uspjeha pa im je posvećen veliki naslov na prvoj stranici mjesnog lista Put Iljiča, 20. lipnja 1948. godine – Drug S. Gorbačov spreman za žetvu. Sljedeće godine dok je pohađao srednju školu u Krasnogvardejsku njihova ekipa je osvojila Medalju crvene zastave.
 Školovanje
 Kasnije Gorbačovljevo samopouzdanje na svjetskoj pozornici vuče korijene iz dramske grupe u kojoj je glumio dok je pohađao srednju školu. U Krasnogvardejsku je glumio princa Zvjezdiča u Ljermontovljevoj Maskeradi i Mezgira u Snjeguljici Ostrovskoga. Njegova dramska karijera pridonijela je jačanju veze s Julijom Karagodinom, kćerkom siromašnog učitelja iz sela Ladbolke. Jedno vrijeme Mihail je živio u njenoj kući, a imao je čak hrabrosti reći njezinoj majci da mu se Julija sviđa. Danas to ne izgleda ništa posebno ali u to doba takvo što je bilo izvan svake uobičajenosti. No, kako bilo Julija ja malo slagala majku rekavši joj kako njih dvoje samo rješavaju neke komsomolske probleme. Karagodina tvrdi kako je Mihail nekada znao biti hladan i poslovan. Jednom se na sastanku Komsomola što se održavao u mjesnom kinematografu jako naljutio na Juliju zato što nije na vrijeme završila novine koje su objavljivali. Unatoč njihovoj bliskosti pred svima joj je prigovorio rekavši kako nije izvršila svoju dužnost. Poslije se ponašao kao da se ništa nije dogodilo, rekao je Juliji: Hajdemo u kino. Vidno zbunjena Julija nije znala što se dešava, na što je Gorbačov reagirao riječima: Draga moja, jedno nema veze s drugim.
 Gorbačov je u Moskvu stigao u rujnu 1950. godine. Na Moskovskom državnom sveučilištu do 1955. studirao je pravo, stanovao je u studentskom domu, u sobi koju je dijelio s još šestoricom. Pretrpani dom što se raspadao bio je nekada vojarna za vojnike Petra Velikog. Rudolf Kolčanov koji je za vrijeme studija dijelio sobu s Gorbačovom o njemu kaže: Mnogo je radio, znao je slušati, bio je tolerantan, pristojan, ali je umnogome bio poput drugih. Ni u čem nije bio najbolji učenik. I vjerovao je u ono što su nas učili o Staljinu. Nije se doimao kao neki veliki reformator i svjetski vođa koji samo čeka da stupi na pozornicu. U sobi što ju je Mlynar (češki student i Gorbačovljev prijatelj iz tog vremena) dijelio sa šest ratnih veterana studenti bi zaključavali vrata i okretali Staljinov portret prema zidu – otkrivajući na pozadini amaterski portret carskog dvorjanina – te pili i pričali cijelu noć. Ali činilo se da Gorbačov izbjegava piti previše. U tomu je bio izbirljiv. – kaže Kolčanov drugi Gorbačovljev prijatelj iz studentskih dana. Kolčakov se također sjeća da se Gorbačov iz domske knjižnice vraćao tek oko dva ili tri sata noću. Na predavanjima se nije izdvajao iz mase studenata osim jednom prilikom 1952. godine kada je profesor držao predavanje o temi Marksizam i pitanja jezika, govoreći monotono – zapravo čitajući izravno iz Staljinovih djela – Gorbačov je ustao i rekao: Poštovani profesore, čitati znamo i sami. Kako vi tumačite tekst i zašto ne bismo raspravljali o tome? Nakon toga pozvan je u dekanov ured na razgovor, ali nije kažnjen. Lev Judovič i Fridrik Neznanski, dva emigranta koji danas žive na Zapadu, a studirali su zajedno s Gorbačovim sjećaju ga se kao čvrstorukaša u Komsomolu koji je držao govore osuđujući nedostatke i mane svojih kolega, članova partije. Pišući u jednom emigrantskom listu Neznanski se sjeća da je slušao metalni glas sekretara Komsomola Pravnog fakulteta, Gorbačova, kako traži isključenje iz stranke za najmanji prekršaj – od pričanja neprimjerenih političkih viceva do izbjegavanja odlaska na kolektivna dobra.
 Na polovici svog petogodišnjeg studija Gorbačov je upoznao Raisu Maksimovu, studenticu filozofije iz Sibira. Nekoliko Gorbačovljevih prijatelja je polazilo tečaj plesa i jednoga dana su Gorbačov i Kolčanov svratili onamo pod izlikom da će im se narugati. Već smo bili spremni reći: Nazivate se pravim muškarcima, a pogledajte ovo. – kaže Kolčanov. Ali tada je jedan naš prijatelj, Volođa Kuzmin, upoznao Mihaila sa svojom plesnom partnericom. Bila je to Raisa Maksimova. Mislim da je za Gorbačova to bila ljubav na prvi pogled. Upravo kao na filmu. Bila je tako dojmljiva. Po Mlynarovim riječima Gorbačov se svidio Raisi zato što nije bio vulgaran. Gorbačov je diplomirao 1955. i otišao u Stavropolj. Ondje je započeo svoj uspon u Komunističkoj partiji. Možda je zanimljivo spomenuti da je već s 18 godina Gorbačov postao kandidat za člana komunističke stranke. Razlog u tako ranom interesu za politiku vjerojatno leži i u tome što je Gorbačovljev djed po majci bio komunist (kasnije i upravitelj kolhoza). Neki izvori kažu da je upravo on presudno utjecao na rani Gorbačovljev razvoj, dajući dječaku savjete o poljoprivredi i knjige na čitanje (Puškinove pjesme, Ljermontovljeva Junaka našeg doba) iz neuobičajeno dobro opremljene knjižnice.
 Politička karijera i protuzakonito preuzimanje vlasti
 Mladi fakultetski obrazovani žestoki komunist Mihail Gorbačov je ubrzo upao u oči partijskoj frakciji koju su predstavljali Fjodor Kulakov iz ministarstva poljoprivrede,šef KGB-a Jurij Andropov i glavni ideolog partije Mihail Suslov koji su odlučili pružiti pomoć njegovoj karijeri. U skladu s tim 1970. godine izabran je za prvog sekretara partije u Stavropolu što ga je učinilo jednim od najmlađih ljudi u Sovjetskom Savezu na tako visokoj državnoj dužnosti. Pod tako moćnim zaštitnicima njegova karijera je krenula ubrzanim putem tako da već 1971. postaje član CK KPSS-a. Nakon što njegov prvi zaštitnika Fjodor Kulakov umire u studenom 1978. nasljeđuje njegovu dužnost sekretara ( ministra ) za poljoprivredu pri Centralnom komitetu, a iste godine za stalno se seli u Moskvu. Taj meteorski uspon u samo deset godina dostiže svoj prvi vrhunac u listopadu 1980. godine kada postaje najmlađi član Politbiroa CK KPSS-a. Niti smrt drugog zaštitnik Mihaila Suslova tu karijeru ne prekida pošto Jurij Andropov iste 1982. godine postaje novi vođa Sovjetskog Saveza. Tijekom sljedećih 14 mjeseci Gorbačov je zajedno s Romanovim najbliži suradnik teško bolesnog šefa države čija smrt 1984. godine dovodi ovu brzu karijeru pred gotovo nepremostivu prepreku kada pobjednik unutarstranačke borbe za vlast te godine postaje zagovornik politike Brežnjeva bolesni Konstantin Černjenko.
 Već u kasnu zimu 1985. godine novi šef države leži priključen na aparate koji ga u bolnici održavaju na životu. U to isto doba Politbiro koji tada ima 15 članova s pravom glasa je žestoko podijeljen između 7 članova koji podržavaju Gorbačova i 8 članova koji podržavaju Romanova. Kako nitko bez obzira na zdravstveno stanje ne očekuje smrt Černjenka članovi polibiroa su nastavili sa svojim normalnim putovanjima. Iznenadna prirodna ( ili iskopčavanjem aparata ) smrt vođe Sovjetskog Saveza nastupa 10. ožujka 1985. kada se tri člana politbiroa koji se protive Gorbačovu ne nalaze u Moskvi (Grigorij Romanov je u Litvi, Dinmuhammed Kunaev u Kazahstanu i Volodimir Ščerbickij u SAD-u). Koristeći takav razvoj događaja budući tvorac Perestrojke protivno zakonu uspijeva nametnuti istoga dana glasovanje politbiroa prije nego što se vrate njegovi protivnici kojima trebaju 24 sata za povratak u Moskvu. Glasovanje je prošlo po očekivanju pošto su svi članovi politbiroa koji podržavaju njega nalazili u Moskvi tako da je odmah izabran za šefa Sovjetskog Saveza.
 To glasovanje je također uz pomoć manipulacija potvrđeno sutradan 11. ožujka 1985. kada je samo s jednim glasom više izabran za generalnog sekretara CK KPSS-a na izvanrednoj sjednici Centralnog Komiteta KP SSSR.
 Reforme
 Došavši takvim načinom na vlast Gorbačov je u svojim prvim govorima počeo neodređeno govoriti o nužnim reformama pošto se Sovjetska ekonomija nalazi u krizi. Dok se pričalo o takvim nužnim promjenama, prve političke glave su počele letjeti u čistkama koje neće stati do propasti države. U toj prvoj godini žrtve su bile Romanov i premijer Nikolaj Tihonov koje će ubrzo mnogi slijediti. Osim toga jedini konkretni potez postaje početak kampanje putem radija, televizije i plakata protiv alkohola. Kako bi se ta kampanja pojačala i uspjela dolazi do drastičnog povećanja cijena alkoholnih pića što će stvoriti prvi debakl novog šefa države. Koliko god je ta politika bila vođena dobrim namjerama, ona nije dovela do nikakvih poboljšanja pošto su ljudi namjesto da kupuju u dućanima pića počeli proizvoditi alkohol u kućama i međusobno ga prodavati. Jedina konkretna posljedica cijele akcije postaje procijenjena šteta po državni budžet u iznosu od 100 milijardi rubalja zbog izgubljenih poreza od prodaje pića.
 Sljedeća godina prolazi bez novih nepotrebnih reformi, ali s iskorištenom odličnom prilikom za nove čistke neistomišljenika nakon eksplozije nuklearne elektrane u Černobilu tijekom tamošnjeg testiranja pogona. Na plenumu Centralnog Komiteta u siječnju 1987. godine svijet napokon otkriva Gorbačovljev san kada on govori o njegovoj viziji budućeg Sovjetskog poretka. Po njemu su političke reforme trebale dovesti do izbora u kojima se može izabrati između više kandidata, a dužnost ministra će moći obavljati i osobe koje nisu članovi komunističke partije. Po pitanju ekonomije država je donijela zakone kojim se tamošnjim kompanijama povećava samostalnost kako bi se ovim načinom krenulo u pravcu stvaranja tržišnog gospodarstva, što postaje prvi korak Perestrojke. Niti ova godina ne prolazi bez političkih čistki čije žrtve sada postaju vojni dužnosnici nakon što Mathias Rust "vara" protuzračnu obranu i spušta svoj avion na Crveni trg u Moskvi. Ta cijela afera na kraju je ispala izrežirana kako bi pale glave iz ministarstva obrane (sveukupno 2000 časnika), pošto se danas po javnim dokumentima zna da je Rust bio praćen od protuzračne obrane i vojnih aviona. ali im nije bilo dopušteno da ga obore.
 Ako promatramo kroz reforme, 1988. godina postaje vrijeme Glasnosti kojom se dopušta kritiziranje partije i njenih čelnika putem javnih glasila. Također se, u nastavku ekonomskih reformi, donosi novi zakon kojim se omogućuje osnivanje privatnih kompanija. Kako bi ova drastična promjena prošla među komunističkim čelnicima, u ovaj zakon je umetnuta uredba da privatnici moraju plaćati neubičajeno visoke poreze. Nedugo nakon prolaska zakona ovi nenormalni porezi bit će smanjeni na normalni nivo tako da se stvori "poduzetnička klima". U lipnju ove godine na partijskom kongresu Gorbačov objavljuje svoje daljnje želje za stvaranjem jakog predsjedničkog sistema i drastičnog smanjivanja utjecaja partije na politički život države.
 Proljetni izbori iz 1989. godine na kojima su mogli biti izabrane i osobe koje nisu članovi Komunističke Partije obilježavaju crtu koja se nije smjela prijeći ako se htio sačuvati Sovjetski Savez. U Kongresu Narodnih Zastupnika, koji se prvi put okuplja tijekom svibnja 1989. godine, sjede komunisti i nacionalisti koji se nalaze u žestokim prepirkama što se zbog politike Glasnosti prenose u domove na cijelom državnom teritoriju. Jedna od posljedica tih izbora i Glasnosti tada postaje građanski rat između Armenije i Azerbajdžana, dvije "bratske republike" Sovjetskog Saveza, koji Gorbačov bez obzira na svu državnu vojnu moć neće znati ili htjeti zaustaviti. Bez obzira na činjenicu da su tijekom 1989. godine komunistički funkcioneri bili prisiljeni na izborno natjecanje, veliki demokrat Mihail Gorbačov takvo nešto odbija za sebe kada na izborima bez konkurenta za predsjednika SSSR-a dobiva samo 59 posto!!!
 Kraj Sovjetskog Saveza
 Početak 1990. godine zatječe ovu državu u totalnom rasulu pod rukovodstvom nesposobnog predsjednika. Tijekom 5 godina njegove vladavine državni budžet je prešao s onog potpuno uravnoteženog na godišnji deficit od 109 milijardi rubalja. Slično tome strani dug je u ovom istom razdoblju prešao s nula dolara na 120 milijardi, a ljudi su kući od posljedica slavljene Perestrojke trpjeli nestašice kakve nikada nisu doživjeli! To zajedno s nemirima u republikama SSSR-a, gdje se poslije izbora na vlasti pojavljuju nacionalisti koji žele punu nezavisnost, dovodi do uništenja zajedničke države. Prvi potez u ovome smjeru postaju doneseni zakoni u Baltičkim republikama gdje lokalni jezici dobivaju prvenstvo nad ruskim. Kako to prolazi bez reakcije Gorbačova, Armenija donosi svoju ustavnu odluku da njeni zakoni postaju važniji od Sovjetskih na koje će ona moći uložiti veto. Pošto i to prolazi bez reakcije Kremlja, Litva odlučuje u ožujku 1990. godine proglasiti nezavisnost što ponovno prolazi bez spomena vrijednog odgovora u svrhu očuvanja ustavnog poretka. Ta situacija u svemu osim u imenu dovodi do kraja Sovjetskog Saveza pošto sada i ostale republike znaju da mogu proglasiti nezavisnost bez straha od posljedica. U posljednjem pokušaju očuvanja državne zajednice dolazi do raspisivanja referenduma u ožujku 1991. godine s pitanjem treba li Sovjetski Savez nastaviti sa svojim postojanjem. Bez obzira na podršku od referendumskih 76 posto bilo je prekasno za sve. Odluka Gorbačova da se 20. kolovoza 1991. godine u Moskvi izvrši okupljanje državnih čelnika Sovjetskih republika kako bi se službeno ubio Sovjetski Savez i stvorila nekakve nova unija za tamošnje je rodoljube bila jednostavno previše i oni su odlučili preuzeti sudbinu države u svoje ruke. Na dan 19. kolovoza 1991. godine premijer Valentin Pavlov, potpredsjednik Gennadij Janaev, ministar unutrašnjih poslova Boris Pugo, ministar obrane Dmitrij Jazov i šef KGB-a Vladimir Krjučkov preuzeli su vlast i dali proglas kako je Gorbačov smijenjen radi bolesti. Oni su u dokazu svoje aparatičke radne povijesti očekivali da će taj proglas biti dočekan u tišini od naroda koji se neće buniti. Kada je taj "mirni" narod izašao na ulice nisu znali što napraviti i prepuštaju vlast ponovno Gorbačovu ( jedan od zavjerenika je počinio samoubojstvo). Sada ponovno na vlasti on nastavlja sa svojim projektom stvaranja nove unije koja se i potpisuje s Rusijom, Armenijom, Bjelorusijom i centralnoazijskim sovjetskim republikama. Taj potpis na kraju ništa ne vrijedi pošto na novom referendumu Ukrajina 1. prosinca 1991. godine proglašava svoju nezavisnost. Beloveškim sporazumom iz 8. prosinca 1991. godine predsjednik Rusije Boris Jeljcin, predsjednik Ukrajine Leonid Kravčuk i onaj od Bjelorusije Stanislav Šuškevič potpisuju smrt Sovjetskog Saveza i nezavisnost vlastitih država. Ovo stanje na kraju priznaje i Gorbačov na Božić 1991. godine, kada podnosi ostavku na svoj položaj pošto država više ne postoji. Formalno je Sovjetski Savez ukinut 1. siječnja 1992. godine.
 Strani agent ?
 Uništenje vlastite države koje je Gorbačov izveo u kratkih 6 godina vlasti u Europi se nije uspjelo dogoditi tijekom pisane povijesti. Nikada u tako kratkom vremenskom razdoblju niti jedna velesila svoga doba nije propala tako brzo, što otvara niz pitanja o njegovoj ličnosti! Promatrajući iz današnjeg doba zvuči nevjerojatno da bi strani agent nakon stupanja na čelo diktature nastavio svoje prijašnje poslove, ali s takvim pogledom se zaboravlja način razmišljanja kakav je postojao tijekom hladnog rata. Tada su osobe veoma često postajale izdajnice svojih domovina, ne radi novca, nego radi ideala pošto su vjerovali da na drugoj strani raste "zelenija trava". Je li sam Gorbačov bio preobraćen od agenata druge strane (možda tijekom posjeta Belgiji 1972 godine), ili je povjerovao u propagandu CIA-e, nevažno je za cijelu priču.. Kao agent KGB-a on je veoma dobro trebao znati kako je proklamirani cilj propagande druge strane bio uništenje tradicionalnih vrijednosti i njihova zamjena američkim.
 Sve mjere tijekom njegove vladavine provedene su u pokušaju preslikavanja američkog sistema. Vjerujući u američke ideale on otvara privredu poduzetnicima, daruje slobodu medijima i uvodi američki predsjednički sistem. Sve osobe koje se nalaze oko njega znaju da je to put u katastrofu, ali Gorbačov zna svoj smjer i uništava političke protivnike.. Jedini problem u toj definiciji je da su ti protivnici sve osobe koje imaju uvid u stvarne posljedice Perestrojke i Glasnosti. Godinu dana nakon osvajanja vlasti Gorbačov je okupio novi Politbiro od 12 članova (koji imaju pravo glasa). U tom kratkom razdoblju 1986. – 1990. godina svi članovi Politbiroa osim "nepogrešivog" vođe bit će zamijenjeni. Novi politbiro iz 1990. godine gotovo je odmah uvidio da nastavak Gorbačovljevih reformi dovodi do smrti SSSR-a pa se pobunio u pokušaju spasa države, ali im je nedostajalo pobjedničke odlučnosti.
 Ironično zvuči da je sovjetski sustav propao baš zbog toga što je diktatorski element režima upotrebljen protiv njega samog!
 Kasniji život
 Od lipnja 1993. Gorbačov je predsjednik organizacije Green Cross International. Tri godine kasnije (1996.) neuspješno se kandidirao za ruskog predsjednika i osvojio samo 0.5 % glasova. Trenutačno je predsjednik Međunarodnog fonda socio-ekonomskih i političkih studija poznatijeg kao Gorbačovljev fond. Dana 20. rujna 1999. doživljava težak udarac jer u Sveučilišnoj bolnici u Münsteru, oboljela od leukemije, u dobi od 67 godina umire Gorbčovljeva supruga Raisa Maksimova Gorbačov.
 Za svoje zasluge na međunarodnom planu primio je Nobelovu nagradu za mir.
 Smrt
 Gorbačov je umro 30. kolovoza 2022.. Na početku, nisu objavljeni izvještaji o njegovoj smrti. No, kasnije je Centralna klinička bolnica u Moskvi saopćila da je Gorbačov umro nakon „teške i duge bolesti”.
 Izvori
 Dobitnici Nobelove nagrade za mir
 Ruski komunisti
 Komunisti 1945. - 1989.
 Predsjednici SSSR-a
 Političari nakon 1989.
 Hladni rat


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 18.6.2011
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 179/2
 Urteil des Gerichtshofs (Große Kammer) vom 12. April 2011 (Vorabentscheidungsersuchen des Cour de cassation — Frankreich) — DHL Express France SAS, vormals DHL International SA/Chronopost SA
 (Rechtssache C-235/09) (1)
 (Geistiges Eigentum - Gemeinschaftsmarke - Verordnung (EG) Nr. 40/94 - Art. 98 Abs. 1 - Von einem Gemeinschaftsmarkengericht ausgesprochenes Verbot von Verletzungshandlungen - Territoriale Reichweite - Ein solches Verbot begleitende Zwangsmaßnahmen - Wirkung im Hoheitsgebiet anderer Mitgliedstaaten als desjenigen, dem das befasste Gericht angehört)
 2011/C 179/02
 Verfahrenssprache: Französisch
 Vorlegendes Gericht
 Cour de cassation
 Parteien des Ausgangsverfahrens
 Klägerin: DHL Express France SAS, vormals DHL International SA
 Beklagte: Chronopost SA
 Gegenstand
 Vorabentscheidungsersuchen — Cour de cassation — Auslegung von Art. 98 der Verordnung (EG) Nr. 40/94 des Rates vom 20. Dezember 1993 über die Gemeinschaftsmarke (ABl. 1994, L 11, S. 1) in Verbindung mit den Art. 1, 14 und 94 dieser Verordnung — Klage wegen Markenrechtsverletzung — Räumlicher Anwendungsbereich des von einem Gemeinschaftsmarkengericht ausgesprochenen Verbots — Möglichkeit eines solchen Gerichts, ergänzende Zwangsmaßnahmen vorzusehen, die im Gebiet aller Mitgliedstaaten, in denen das Verbot der Fortsetzung der Verletzungshandlungen Wirkungen entfaltet, anwendbar sind
 Tenor
 1.
 Art. 98 Abs. 1 der Verordnung (EG) Nr. 40/94 des Rates vom 20. Dezember 1993 über die Gemeinschaftsmarke in der durch die Verordnung (EG) Nr. 3288/94 des Rates vom 22. Dezember 1994 geänderten Fassung ist dahin auszulegen, dass sich die Reichweite des von einem Gemeinschaftsmarkengericht, dessen Zuständigkeit auf den Art. 93 Abs. 1 bis 4 und 94 Abs. 1 dieser Verordnung beruht, ausgesprochenen Verbots, Handlungen, die eine Gemeinschaftsmarke verletzen oder zu verletzen drohen, fortzusetzen, grundsätzlich auf das gesamte Gebiet der Union erstreckt.
 2.
 Art. 98 Abs. 1 Satz 2 der Verordnung Nr. 40/94 in der durch die Verordnung Nr. 3288/94 geänderten Fassung ist dahin auszulegen, dass eine Zwangsmaßnahme — wie ein Zwangsgeld —, die ein Gemeinschaftsmarkengericht nach Maßgabe seines innerstaatlichen Rechts anordnet, um sicherzustellen, dass ein von ihm ausgesprochenes Verbot der Fortsetzung von Handlungen, die eine Gemeinschaftsmarke verletzen oder zu verletzen drohen, befolgt wird, unter den in Kapitel III betreffend die Anerkennung und Vollstreckung gerichtlicher Entscheidungen der Verordnung (EG) Nr. 44/2001 des Rates vom 22. Dezember 2000 über die gerichtliche Zuständigkeit und die Anerkennung und Vollstreckung von Entscheidungen in Zivil und Handelssachen vorgesehenen Bedingungen über den Staat hinaus, dem das Gericht angehört, in anderen Mitgliedstaaten, auf die sich die territoriale Reichweite eines solchen Verbots erstreckt, Wirkungen entfaltet. Sieht das innerstaatliche Recht eines dieser anderen Mitgliedstaaten keine Zwangsmaßnahme vor, die der von dem Gemeinschaftsmarkengericht angeordneten ähnlich ist, ist das mit dieser Maßnahme verfolgte Ziel vom zuständigen Gericht dieses Mitgliedstaats zu erreichen, indem es die einschlägigen Bestimmungen des innerstaatlichen Rechts dieses Staates, die die Befolgung dieses Verbots in gleichwertiger Weise zu gewährleisten vermögen, heranzieht.
 (1) ABl. C 205 vom 29.8.2009.


text:
A Chouriça de Abóbora de Barroso-Montalegre IGP é um produto de origem portuguesa com Indicação Geográfica Protegida pela União Europeia (UE) desde .
 Agrupamento gestor
 O agrupamento gestor da indicação geográfica protegida "Chouriça de Abóbora de Barroso-Montalegre" é a Cooperativa Agrícola dos Produtores de Batata para Semente de Montalegre, CRL..
 Ver também
 Lista de produtos com indicação geográfica protegida de Portugal
 Cordeiro de Barroso, Anho de Barroso ou Cordeiro de leite de Barroso (IGP)
 Cabrito de Barroso (IGP)
 Carne de Bovino Cruzado dos Lameiros do Barroso (IGP)
 Alheira de Barroso-Montalegre (IGP)
 Chouriça de Carne de Barroso-Montalegre (IGP)
 Presunto de Barroso (IGP)
 Salpicão de Barroso-Montalegre (IGP)
 Sangueira de Barroso-Montalegre (IGP)
 Enchidos de Portugal
 Culinária de Trás-os-Montes
 Montalegre
 Produtos com indicação geográfica protegida


text:
Petkó Zsigmond a 17. században élt magyar költő, a barokk kuruc költészetének képviselője.
 Petkó Zsigmond kuruc vitéz volt, egykor talán Zrínyi Miklós szolgálatában, akinek halálát megsiratta versben; a 17. század derekán élt. Az Istenben és kölcsönös felbuzdulásban veti bizodalmát, midőn «az ezerhatszázban s hatvanhat esztendőben» énekét szerzené «ekéje után járván», mert életet és zabot vetett, hogy magának kenyere, lovának abrakja legyen jövendőre: úgy fogja a paripának hasznát vehetni majd a harc mezején! Midőn Thaly Kálmán a Figyelő III. kötetében (1877) két énekét közli (1670. és 1672-ből) a Radvánszky-codexből, így jellemzi a költőt: «E harczias énekből, melynek már minden ízében ugyanaz a lángoló hév, korlátokat alig ismerő tűz és csapongás nyilatkozik, a legforróbb haza- és szabadságszeretettel, s engesztelhetetlen, vad gyűlölettel az elnyomó idegenek ellen, mint a közelkorú s későbbi kurucz tábori dalokban».
 Szövegkiadások
 A kuruc költészet; vál., utószó Varga Imre; Unikornis, Bp., 1995 (A magyar költészet kincsestára)
 Lásd még
 A barokk kor magyar irodalma
 Szakirodalom
 Figyelő III. 1877. 21. lap
 Kis Sándor, A kuruczvilág költészete. Kolozsvár, 1887. 10. lap
 Irodalomtörténeti Közlemények, 1903. 299. l.
 Magyar irodalom története II. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1964
 Források
 Petko Zsigmond
 17. századi magyarok


type: legislation

text:
 Advertência jurídica importante
 |
 52006PC0096
 Proposta de Regulamento do Conselho relativo à celebração do Acordo de Parceria no domínio da pesca entre a Comunidade Europeia e a União das Comores /* COM/2006/0096 final - CNS 2006/0032 */
 [pic] | COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS |Bruxelas, 6.3.2006COM(2006) 96 final2006/0032 (CNS)Proposta deREGULAMENTO DO CONSELHOrelativo à celebração do Acordo de Parceria no domínio da pesca entre a Comunidade Europeia e a União das Comores(apresentada pela Comissão)EXPOSIÇÃO DE MOTIVOSUma delegação comoriana e uma delegação comunitária encontraram-se em Bruxelas, em Novembro de 2004, para realizar consultas com vista à celebração de um Acordo de Parceria no domínio da pesca destinado a substituir o Acordo de Pesca existente entre as duas Partes.As Partes sublinharam a sua tomada de consciência comum quanto à necessidade de trabalhar em conjunto para a instauração de uma pesca responsável, a preservação dos recursos haliêuticos e a promoção de um verdadeiro sector das pescas nas ilhas das Comores, através de programas de parceria previstos no projecto de Protocolo.Em 24 de Novembro de 2004, foram rubricados um novo Acordo e um novo Protocolo, que prevêem o reforço da cooperação económica, financeira, técnica e científica no sector das pescas com vista a garantir a conservação e a exploração sustentável dos recursos, assim como parcerias entre empresas cujo objectivo seja desenvolver, no interesse comum, actividades económicas no domínio das pescas e actividades conexas.As duas Partes acordaram em propor às respectivas autoridades a substituição do Acordo-quadro de pesca existente pelo Acordo de Parceria no domínio da pesca acompanhado de um Protocolo, anexo e apêndices, bem como a aplicação provisória do Protocolo, anexo e apêndices (o Protocolo está em vias de adopção).As duas Partes encetarão um diálogo político sobre assuntos de interesse mútuo no sector das pescas. As Partes confirmaram a sua determinação em assegurar a exploração sustentável dos recursos e em combater a pesca ilegal e não regulamentada.Atendendo ao exposto, este novo Acordo favorecerá uma exploração responsável e sustentável dos recursos para benefício mútuo da Comunidade e da União das Comores.Nessa base, a Comissão propõe que o Conselho adopte, por regulamento, o Acordo de Parceria no domínio da pesca celebrado entre a CE e a União das Comores.2006/0032 (CNS)Proposta deREGULAMENTO DO CONSELHOrelativo à celebração do Acordo de Parceria no domínio da pesca entre a Comunidade Europeia e a União das ComoresO CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, nomeadamente o artigo 37o, conjugado com o no 2 e o no 3, primeiro parágrafo, do artigo 300o,Tendo em conta a proposta da Comissão[1],Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu[2],Considerando o seguinte:(1) Pelo Regulamento (CEE) no 1494/88[3], o Conselho aprovou, em nome da Comunidade Económica Europeia, um Acordo com a República Federal Islâmica das Comores. Em conformidade com o disposto no Acordo, as duas Partes realizaram negociações, a fim de o substituir por um novo Acordo de Parceria no domínio da pesca.(2) Na sequência dessas negociações, foi rubricado um novo Acordo em 24 de Novembro de 2004.(3) O Acordo prevê o reforço da cooperação económica, financeira, técnica e científica no sector das pescas com vista a garantir a conservação e a exploração sustentável dos recursos, assim como parcerias entre empresas cujo objectivo seja desenvolver, no interesse comum, actividades económicas no domínio das pescas e actividades conexas.(4) O Acordo deve ser aprovado.(5) Na sequência da entrada em vigor do novo Acordo, o Regulamento (CEE) no 1494/88 tornar-se-á obsoleto e terá, pois, de ser revogado por motivos de clareza,ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:Artigo 1oÉ aprovado, em nome da Comunidade, o Acordo de Parceria no domínio da pesca entre a Comunidade Europeia e a União das Comores.O texto do Acordo acompanha o presente regulamento.Artigo 2oO presidente do Conselho fica autorizado a designar as pessoas com poderes para assinar o Acordo para o efeito de vincular a Comunidade.Artigo 3oÉ revogado o Regulamento (CEE) no 1494/88.Artigo 4oO presente regulamento entra em vigor no terceiro dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia .Artigo 5oO presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.Feito em Bruxelas, emPelo ConselhoO PresidenteACORDO de parceria no domínio da pesca entre a Comunidade Europeia e a União das ComoresA COMUNIDADE EUROPEIA, a seguir denominada «Comunidade», eA UNIÃO DAS COMORES, a seguir denominada «Comores», a seguir denominadas «Partes»,CONSIDERANDO as estreitas relações de cooperação entre a Comunidade e as Comores, nomeadamente no âmbito da Convenção de Cotonou, bem como o seu desejo comum de intensificar essas relações,TENDO EM CONTA a Convenção das Nações Unidas sobre o Direito do Mar,CIENTES da importância dos princípios consagrados pelo Código de Conduta para uma Pesca Responsável adoptado na conferência da FAO em 1995,DETERMINADAS a cooperar, no seu interesse mútuo, no fomento de uma pesca responsável para assegurar a conservação a longo prazo e a exploração sustentável dos recursos marinhos vivos,CONVENCIDAS de que essa cooperação se deve basear na complementaridade das iniciativas e acções desenvolvidas, tanto conjuntamente como por cada uma das Partes, e assegurar a coerência das políticas e a sinergia dos esforços,DECIDIDAS, para esses fins, a estabelecer um diálogo com vista à definição de uma política sectorial das pescas nas Comores, à identificação dos meios adequados para assegurar a aplicação eficaz dessa política, assim como à participação dos operadores económicos e da sociedade civil no processo,DESEJOSAS de estabelecer as regras e condições que regem as actividades de pesca dos navios comunitários nas águas comorianas e o apoio comunitário ao estabelecimento de uma pesca responsável nessas águas,RESOLVIDAS a prosseguir uma cooperação económica mais estreita no sector das pescas e actividades conexas, através da constituição e do desenvolvimento de sociedades mistas em que participem empresas de ambas as Partes,ACORDARAM NO SEGUINTE:Artigo 1o Âmbito de aplicaçãoO presente Acordo estabelece os princípios, as regras e os procedimentos que regem:- a cooperação económica, financeira, técnica e científica no domínio das pescas, com vista ao estabelecimento de uma pesca responsável nas águas comorianas, a fim de assegurar a conservação e a exploração sustentável dos recursos haliêuticos e desenvolver o sector das pescas das Comores,- as condições de acesso dos navios de pesca comunitários às águas comorianas,- as modalidades de controlo da pesca nas águas comorianas, a fim de assegurar o respeito das condições supracitadas, a eficácia das medidas de conservação e de gestão dos recursos haliêuticos e a luta contra a pesca ilegal, não declarada e não regulamentada,- as parcerias entre empresas cujo objectivo seja desenvolver, no interesse comum, actividades económicas no domínio das pescas e actividades conexas.Artigo 2o DefiniçõesPara efeitos do presente Acordo, entende-se por:a) «Autoridades comorianas»: o Ministério responsável pelas pescas nas Comores;b) «Autoridades comunitárias»: a Comissão Europeia;c) «Navio comunitário»: um navio de pesca que arvora pavilhão de um Estado-Membro da Comunidade e está registado na Comunidade;d) «Sociedade mista»: uma sociedade comercial constituída nas Comores por armadores ou empresas nacionais das Partes para o exercício de actividades de pesca ou de actividades conexas;e) «Comissão mista»: uma comissão constituída por representantes da Comunidade e das Comores, cujas funções são descritas no artigo 9o do presente Acordo.Artigo 3o Princípios e objectivos que orientam a execução do presente Acordo1. As Partes comprometem-se a promover uma pesca responsável nas águas comorianas com base no princípio da não-discriminação entre as várias frotas presentes nessas águas, sem prejuízo dos acordos celebrados entre países em desenvolvimento de uma mesma região geográfica, incluindo acordos de reciprocidade em matéria de pesca.2. Sem prejuízo da soberania comoriana, as Partes cooperam com vista a definir e executar uma política sectorial das pescas nas águas comorianas e estabelecem, para esse fim, um diálogo político sobre as reformas necessárias. As Partes comprometem-se a não adoptar medidas neste domínio sem se consultarem previamente.3. As Partes cooperam igualmente com vista a realizar avaliações ex ante , concomitantes e ex post , tanto conjuntamente como por iniciativa unilateral, medidas, programas e das acções executados com base nas disposições do presente Acordo.4. As Partes comprometem-se a assegurar a execução do presente Acordo segundo os princípios de boa governança económica e social.5. Em especial, a contratação de marinheiros locais a bordo dos navios comunitários rege-se pela Declaração da Organização Internacional do Trabalho (OIT) relativa aos princípios e aos direitos fundamentais no trabalho, que é aplicável de pleno direito aos respectivos contratos e condições gerais de trabalho. O seu âmbito de aplicação abrange, nomeadamente, a liberdade de associação e o reconhecimento efectivo do direito de negociação colectiva dos trabalhadores, assim como a eliminação da discriminação em matéria de emprego e de profissão.Artigo 4o Cooperação científica1. Durante o período de vigência do presente Acordo, as Partes esforçam-se por acompanhar a evolução do estado dos recursos nas águas comorianas.2. Com base nas recomendações e resoluções adoptadas no âmbito da Comissão do Atum do Oceano Índico (IOTC) e à luz dos melhores pareceres científicos disponíveis, as Partes consultam-se no âmbito da comissão mista prevista no artigo 9o para adoptar, se for caso disso e de comum acordo, medidas em matéria de gestão sustentável dos recursos haliêuticos.3. As Partes comprometem-se a consultar-se, quer directamente quer no âmbito das organizações internacionais competentes, com vista a assegurar a gestão e a conservação dos recursos vivos no oceano Índico, e a cooperar no âmbito das investigações científicas pertinentes.Artigo 5o Acesso dos navios comunitários às pescarias nas águas comorianas1. As Comores comprometem-se a autorizar os navios comunitários a exercer actividades de pesca na sua zona de pesca em conformidade com o presente Acordo, incluindo o Protocolo e seu anexo.2. As actividades de pesca regidas pelo presente Acordo ficam sujeitas à legislação em vigor nas Comores. As autoridades comorianas notificarão a Comunidade de qualquer alteração da referida legislação.3. As Partes são responsáveis pela aplicação efectiva das disposições do Protocolo relativas ao controlo da pesca. Os navios comunitários cooperarão com as autoridades comorianas competentes para a realização desses controlos.4. A Comunidade compromete-se a adoptar todas as disposições adequadas para assegurar que os seus navios respeitem as disposições do presente Acordo, assim como a legislação que rege o exercício da pesca nas águas sob jurisdição das Comores.Artigo 6o Licenças1. Os navios comunitários só podem exercer actividades de pesca nas águas comorianas se possuírem uma licença de pesca emitida no âmbito do presente Acordo.2. O procedimento para obtenção de uma licença de pesca para um navio, as taxas aplicáveis e o modo de pagamento a utilizar pelo armador são definidos no anexo do Protocolo.Artigo 7o Contrapartida financeira1. A Comunidade concede às Comores uma contrapartida financeira nos termos e condições definidos no Protocolo e no seu anexo. Essa contrapartida única é calculada com base em duas componentes conexas, nomeadamente:a) Acesso dos navios comunitários às pescarias das Comores; eb) Apoio financeiro comunitário para o estabelecimento de uma pesca responsável e para a exploração sustentável dos recursos haliêuticos nas águas comorianas.c) A componente da contrapartida financeira mencionada na alínea a) do no 1 é determinada e gerida em função dos objectivos a realizar no âmbito da política sectorial das pescas nas Comores, definidos, de comum acordo, pelas Partes nos termos do Protocolo, e segundo uma programação anual e plurianual da sua execução.Artigo 8o Promoção da cooperação entre os operadores económicos e na sociedade civil1. As Partes incentivam a cooperação económica, científica e técnica no sector das pescas e nos sectores conexos e consultam-se a fim de coordenar as várias acções possíveis para este efeito.2. As Partes incentivam o intercâmbio de informações sobre as técnicas e as artes de pesca, os métodos de conservação e os processos industriais de transformação dos produtos da pesca.3. As Partes esforçam-se por criar condições favoráveis à promoção das relações tecnológicas, económicas e comerciais entre as suas empresas, incentivando o estabelecimento de um ambiente propício ao desenvolvimento dos negócios e ao investimento.4. No seu interesse mútuo, as Partes incentivam, nomeadamente, a constituição de sociedades mistas. A criação de sociedades mistas nas Comores e a transferência de navios comunitários para sociedades mistas efectuam-se no respeito sistemático da legislação comoriana e da legislação comunitária.Artigo 9o Comissão Mista1. É instituída uma comissão mista, incumbida de controlar a aplicação do presente Acordo. A comissão mista exerce as seguintes funções:a) Controlo da execução, da interpretação e da aplicação do presente Acordo, em especial da definição e da avaliação da execução da programação anual e plurianual referida na alínea b) do artigo 7o;b) Garantia da necessária ligação para questões de interesse mútuo em matéria de pesca;c) Fórum para a resolução por consenso dos litígios decorrentes da interpretação ou da aplicação do presente Acordo;d) Reavaliação, se for caso disso, do nível das possibilidades de pesca e, consequentemente, da contrapartida financeira;e) Qualquer outra função que as Partes decidam atribuir-lhe, de comum acordo.2. A comissão mista reúne, pelo menos, uma vez por ano, alternadamente nas Comores e na Comunidade, sob a presidência da Parte anfitriã. A pedido de uma das Partes, a comissão mista reúne em sessão extraordinária.A comissão mista reúne, nomeadamente, o mais tardar 3 meses após a entrada em vigor de cada Protocolo, a fim de definir as modalidades de execução das disposições do presente Acordo. Para esse efeito, a comissão mista estabelecerá um plano de acção que defina de modo preciso as actividades a desenvolver, acompanhado de um calendário exacto relativo ao período de vigência de cada protocolo.Artigo 10o Zona geográfica de aplicaçãoO presente Acordo aplica-se, por um lado, nos territórios em que é aplicável o Tratado que institui a Comunidade Europeia, nas condições nele previstas, e, por outro, no território da União das Comores.Artigo 11o VigênciaO presente Acordo é aplicável por sete anos a contar da data da sua entrada em vigor. É renovável por períodos suplementares de sete anos, salvo denúncia em conformidade com o artigo 12o.Artigo 12o Denúncia1. O presente Acordo pode ser denunciado por uma das Partes em caso de circunstâncias graves relativas, nomeadamente, à degradação das unidades populacionais em causa, à verificação de um nível reduzido de utilização das possibilidades de pesca concedidas aos navios comunitários ou ao incumprimento dos compromissos assumidos pelas Partes em matéria de luta contra a pesca ilegal, não declarada e não regulamentada.2. A Parte interessada notifica a outra Parte por escrito da sua intenção de denunciar o presente Acordo, pelo menos seis meses antes do termo do período inicial ou de cada período suplementar.3. O envio da notificação referida no número anterior implica a abertura de consultas pelas Partes.4. O pagamento da contrapartida financeira referida no artigo 7o relativamente ao ano em que a denúncia produz efeitos é reduzido proporcionalmente e pro rata temporis .Artigo 13o Suspensão1. O presente Acordo pode ser suspenso por iniciativa de uma das Partes em caso de discordância grave quanto à aplicação das suas disposições. A suspensão fica sujeita à notificação por escrito dessa intenção pela Parte interessada, pelo menos três meses antes da data em que deva produzir efeitos. Imediatamente após recepção da notificação, as Partes consultam-se com vista a resolver o litígio por consenso.2. O pagamento da contrapartida financeira referida no artigo 7o é reduzido proporcionalmente e pro rata temporis em função da duração da suspensão.Artigo 14oO Protocolo e o seu anexo constituem parte integrante do presente Acordo.Artigo 15o Revogação e disposições transitóriasO presente Acordo revoga e substitui, a partir da data da sua entrada em vigor, o Acordo entre a Comunidade Económica Europeia e a República Federal Islâmica das Comores respeitante à pesca ao largo das Comores em vigor desde 20 de Julho de 1988.No entanto, o Protocolo que fixa, para o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2005 e 31 de Dezembro de 2010, as possibilidades de pesca e a contrapartida financeira previstas no Acordo entre a Comunidade Económica Europeia e a República Federal Islâmica das Comores respeitante à pesca ao largo das Comores mantém-se em aplicação durante o período referido no no 1 do seu artigo 1o e passa a fazer parte integrante do presente Acordo.Artigo 16o Entrada em vigorO presente Acordo, redigido em duplo exemplar nas línguas alemã, árabe, checa, dinamarquesa, eslovaca, eslovena, espanhola, estónia, finlandesa, francesa, grega, húngara, inglesa, italiana, letã, lituana, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa e sueca, fazendo fé qualquer dos textos, entra em vigor na data em que as Partes tenham procedido à notificação recíproca do cumprimento das formalidades necessárias para o efeito.***[1] JO[2] JO[3] JO L 137 de 2.6.1988, p. 18.


text:
 26.6.2004
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 168/3
 Special Commissionersin 29.4.2004 tekemällään päätöksellä esittämä ennakkoratkaisupyyntö asiassa Cadbury Schweppes plc ja Cadbury Schweppes Overseas Ltd vastaan the Commissioners of Inland Revenue
 (Asia C-196/04)
 (2004/C 168/05)
 Special Commissioners on pyytänyt 29.4.2004 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 3.5.2004, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta ennakkoratkaisua asiassa Cadbury Schweppes plc ja Cadbury Schweppes Overseas Ltd vastaan the Commissioners of Inland Revenue seuraavaan kysymykseen:
 ”Ovatko EY 43, EY 49 ja EY 56 artikla esteenä senkaltaiselle kansalliselle verolainsäädännölle, josta pääasiassa on kyse ja jonka mukaan kyseisessä jäsenvaltiossa asuva yhtiö voidaan tietyissä tapauksissa määrätä maksamaan veroa sellaisen tytäryhtiön tuloista, joka asuu toisessa jäsenvaltiossa ja johon sovelletaan alempaa verotuksen tasoa?”


type: other

text:
Constituția Republicii Moldovenești Nistrene - Wikisource
 Constituția Republicii Moldovenești Nistrene
 (Redirecționat de la Конституция Републичий Молдовенешть Нистрене)
 CONSTITUȚIA RЕPUBLICII MOLDOVЕNЕȘTI NISTRЕNЕ
 (Constituția Republici Moldovenești Nistrene, scrisă în alfabetul chirilic moldovenesc, singurul oficial)
 Adoptată la referendumul din 24 decembrie anul 1995 și semnată de Președintele Republicii Moldovenești Nistrene la 17 eanuarie anul 1996. Redacția în vigoare, în conformitate cu modificările întroduse de legea Constituțională No 310 - CZID din 30 iunie anul 2000.
 Noi, poporul multinațional al Republicii Moldovenești Nistrene, - unici cu soartă comună pe pămîntul nostru; - aprobînd drepturile și libertățile omului, dezvoltarea liberă a personalității; - reeșind din responsabilitatea pentru Patria noastră, în fața generației actuale și celei viitoare; - confirmînd valorile omenești, tendința de a trăi în pace și înțelegere cu toate popoarele în conformitate cu principiile și normele unanim acceptate ale dreptului internațional; - stabilind un stat juridic, care va asigura supremația legii, ca ecsprimare a voinței poporului; - respectînd memoria strămoșilor, care ne-au transmis dragostea și stima față de Patrie; - dorind să asigurăm bunăstarea și prosperarea Regiunii Nistrene, adoptăm Constituția Republicii Moldovenești Nistrene.
 TITLUL I. BAZELE REGIMULUI CONSTITUȚIONAL
 Articolul 1 Republica Moldovenească Nistreană este un stat de drept, democratic, suveran, independent. Purtătorul suveranității și unica sursă a puterii în Republica Moldovenească Nistreană este poporul. Poporul își eczercită puterea sa nemijlocit prin organele puterii de stat și organele administrării locale. Ecsprimarea superioară a puterii poporului sînt referendumul și alegerile libere. Nimeni nu posedă dreptul uzurpării puterii în Republica Moldovenească Nistreană. Cucerirea puterii sau uzurparea împuternicirilor de putere este un delict sever împotriva poporului.
 Articolul 2 Constituția Republicii Moldovenești Nistrene posedă o putere juridică superioară și acțiune directă. Organele puterii de stat și de administrare, ale autoadministrării locale, persoanele oficiale, asociațiile obștești și cetățenii sînt obligaci să respecte Constituția și legile Republicii Moldovenești Nistrene.
 Articolul 3 Cetățenia Republicii Moldovenești Nistrene se capătă și se anulează în confomitate cu legea constituțională, este egală pentru toci cetățenii, indiferent de cauzele căpătării ei. Cetățeanul Republicii Moldovenești Nistrene nu poate fi lipsit de cetățenie sau de dreptul schimbării ei. Cetățeanul Republicii Moldovenești Nistrene poate avea cetățenia altui stat - cetățenie dublă. Cetățenii străini și persoanele fără cetățenie se folosesc de drepturile și libertățile cetățenilor Republicii Moldovenești Nistrene, dacă altceva nu este stabilit de lege.
 Articolul 4 În Republica Moldovenească Nistreană sînt recunoscute proprietatea de stat, cea particulară și alte forme ale ei. Toate formele proprietății în egal sînt asigurate de stat.
 Articolul 5 Pămîntul, resursele pămîntului, apele, pădurile, spațiul aerian, cît și alte resurse naturale sînt obiectele ecsclusive ale proprietății statului. Loturile de pămînt pot fi în folosința cetățenilor cu dreptul la moștenire pe toată veața, cu toate acestea mărimile lor limitate și ordinea folosirii se determină de lege.
 Articolul 6 Puterea de stat în Republica Moldovenească Nistreană se efectuează pe baza diferențierii legislative, eczecutive și judiciare. Organele puterii legislative, eczecutive și judiciare în limitele mandatului său sînt de sine stătătoare.
 Articolul 7 În Republica Moldovenească Nistreană se recunoaște și se garantează autoadministrarea locală, compusă din Sovetele deputaților poporului și organele autoadministrării obștești teritoriale, care nemijlocit sau prin organele alese de ele de sine stătător rezolvă problemele sociale, economice, politice și culturale de însemnătate locală, reeșind din interesele de stat și din interesele populației unității administrativ-teritoriale.
 Articolul 8 Statul, organele lui și persoanele oficiale își eczercită activitatea sa în condițiile diferitor tipuri democratice ale instituțiilor și opiniilor politice. Statul regulează relațiile între comunitățile sociale, naționale și altele pe baza principiilor egalității și stimei drepturilor și intereselor lor. Se interzice activitatea formațiunilor obștești, a organelor lor și reprezentanților, îndreptată împotriva suveranității Republicii, la schimbarea forțată a bazelor regimului constituțional, la destrămarea securității statului, crearea formațiunilor militarizate neligitime, ațîțarea vrajbei de rasă, naționale sau religioase.
 Articolul 9 Republica Moldovenească Nistreană este un stat laic. Nic o religie nu poate fi stabilită ca de stat sau obligatorie. Asociațiile religiose sînt dezbinate de la stat și sînt egale față de lege.
 Articolul 10 Politica ecsternă a republicii reese din principiile egalității suverane a statelor, neaplicarea forței, reglarea pașnică a conflictelor, neamestecul în afacerile interne ale altor state. Principiile unanim recunoscute și normele dreptului internațional, cît și tratatele internaționale ale Republicii Moldovenești Nistrene constitue bazele relațiilor cu alte state și partea principală a sistemului de drept.
 Articolul 11 Pentru apărarea suveranității și independenței Republicii Moldovenești Nistrene se formează Forțele armate. Ordinea formării și activității Forțelor armate sînt determinate de lege.
 Articolul 12 Statutul limbii oficiale în egal li se oferă limbilor moldovenești, rusă și ucrainene.
 Articolul 13 Republica Moldovenească Nistreană are drapel de stat, stemă și imn, ce sînt simbolurile republicii și sînt adoptate de lege. Capitala Republicii Moldovenești Nistrene este orașul Tiraspol.
 Articolul 14 În componența Republicii Moldovenești Nistrene întră: orașele Bender (cu satele Varnița, Gîsca Proteagailovca), Dubăsari, Rîbnița, Tiraspol; raioanele - Grigoriopol, Dubăsari, Camenca, Slobozia, Rîbnița. Hotarele și teritoriul Republicii Moldovenești Nistrene sînt stabilite de lege.
 Articolul 15 Regulamentele capitolului actual al Constituției constitue bazele regimului constituțional al Republicii Moldovenești Nistrene și nu pot fi schimbate,numai doar în ordinea stabilită de Constituția în vigoare. Nic un fel de alte regulamente ale Constituției nu pot fi în contradicție cu bazele regimului constituțional al Republicii Moldovenești Nistrene.
 TITLUL II. DREPTURILE, LIBERTĂCILE, OBLIGACIUNILE ȘI GARANCIILE OMULUI ȘI CETĂCeaNULUi
 Articolul 16 Omul, drepturile și libertățile lui sînt cele mai de preț ale societății și statului. Apărarea drepturilor și libertăților omului și cetățeanului sînt obligațiunea statului. Drepturile și libertățile de bază ale omului nu se despart și aparțin fiecăruea de la naștere.
 Articolul 17 Toci posedă drepturi egale și libertăci față de lege fără diferențierea genului, rasei, naționalității, limbii, religiei, provenienței sociale, convingerii, stării personale și sociale. Înlesnirile și privilegiile pot fi stabilite numai de lege și trebue să corespundă principiilor dreptății sociale.
 Articolul 18 Limitarea drepturilor și libertăților omului și cetățeanului se admite numai în cazurile prevăzute de lege, în interesele securității de stat, ordinii obștești, apărării moralității, sănătății populației, a drepturilor și libertăților altor persoane. Nimeni nu se poate folosi de înlesniri și privilegii, ce contrazic legii.
 Articolul 19 Fiecare are dreptul la veață. Statul apără dreptul la veață al omului de la diferite atentate antilegitime. Pedeapsa cu moartea pînă la anularea ei poate fi aplicată în conformitate cu legea, ca o măsură ecscepțională de pedeapsă pentru delicte severe împotriva veții și numai la sentința judecătoriei.
 Articolul 20 Fiecare are dreptul la libertate și inviolabilitate personală. Nimeni nu poate fi supus arestării sau întreținerii sub strajă, numai conform legii. Persoana, întreținută sub strajă, are dreptul la verificarea judiciară a legitimității reținerii lui sau arestului.
 Articolul 21 Nimeni nu trebue supus chinurilor, pedepsei și purtării crude, fără omenie, ce înjosește demnitatea lui, cît și ecsperiențelor medicale sau de alt gen fără acordul lui.
 Articolul 22 Fiecare acuzat în comiterea delictului se socoate nevinovat, pînă ce vina lui nu va fi dovedită în ordinea prevăzută de lege și stabilită de sentința în vigoare a judecătoriei. Acuzatul nu este obligat de a dovedi nevinovăția sa.
 Articolul 23 Nimeni nu este obligat să mărturisească împotriva sa, soțului său, neamurilor apropiate, cercul cărora este determinat de lege. Dovezile primite prin încălcarea legii nu au putere juridică.
 Articolul 24 Fiecare are dreptul la apărarea numelui său, la apărarea de la atentate la cinstea și demnitatea sa, amestecul în veața personală, la taina personală și familiară, la inviolabilitatea spațiului locativ. Nimeni nu are dreptul de a întra în spațiul locativ, de a eczecuta percheziții sau cercetare vizuală, să încalce taina scrisorilor și a convorbirilor în afară de cazurile și ordinea prevăzute de lege.
 Articolul 25 Cetățenii Republicii Moldovenești Nistrene au dreptul de a se deplasa liber și de a alege locul de trai în limitele hotarelor republicii, de a o părăsi și fără pedici să se întoarcă înapoi.
 Articolul 26 Maternitatea și copilăria, familia se află sub ocrotirea statului. Grija față de copii, educarea lor ține de datoria părinților. Copiii apci pentru muncă, ce au atins vîrsta de 18 ani, sînt obligaci să aibă grijă de părinții neapci pentru muncă.
 Articolul 27 Fiecare are dreptul la libertatea gîndirii, a cuvîntului și convingerii. Fiecare are dreptul prin orice metodă legitimă de a căuta, primi și răspîndi orice informație, cu ecscepția celei, care e îndreptată împotriva regimului constituțional sau ce constitue o taină de stat. Lista informațiilor, ce prezintă o taină de stat, este stabilită de lege. Fiecăruea i se garantează libertatea opiniei, convingerii și ecsprimarea lor liberă.
 Articolul 28 Mijloacele de informare publică nu sînt supuse cenzurii.
 Articolul 29 Cetățenilor Republicii Moldovenești Nistrene li se garantează dreptul la primirea, păstrarea și răspîndirea unei informații depline, juste și la timp despre activitatea organelor statale, asociațiilor obștești, despre veața economică, politică și internațională, despre starea mediului înconjurător. Organele puterii de stat și ale administrării, organele autoadministrării locale, persoanele lor oficiale sînt obligate să asigure cetățeanului Republicii Moldovenești Nistrene posibilitatea de a fi la curent cu documentele și materialele, ce atrag interesele și drepturile lui de lege, în caz dacă altceva nu este prevăzut de lege.
 Articolul 30 Libertatea cinstei este garantată pentru toci. Fiecare are dreptul de a susține orice religie sau să nu împărtășească nimic. Nu se admite propagarea forțată a opiniilor religioase.
 Articolul 31 Cetățenii Republicii Moldovenești Nistrene au dreptul să participe la administrarea problemelor societății și a statului atît nemijlocit, cît și prin intermediul reprezentanților săi. O așa participare se eczercită prin autoadministrarea locală, eczercitarea referendumurilor și prin formarea organelor democratice statale. Cetățenii Republicii Moldovenești Nistrene pot liber să aleagă sau să fie aleși în organele de stat pe baza dreptului electoral total, egal, direct și prin vot secret.
 Articolul 32 Libertatea adunărilor, mitingurilor, manifestărilor în stradă, demonstrațiilor și pichetărilor, ce nu încalcă ordinea de drept a altor cetățeni ai Republicii Moldovenești Nistrene, este garantată de stat. Ordinea petrecerii acestor măsuri este stabilită de lege.
 Articolul 33 Cetățenii Republicii Moldovenești Nistrene au dreptul de a se uni în uniuni sindicale, partide politice și alte asociații, de a participa la mișcările în masă neinterzise de lege.
 Articolul 34 judecătorii, lucrătorii procuraturii, colaboratorii organelor afacerilor interne, ai comitetului controlului de stat, ai organelor securității, militarii nu pot fi membri ai partidelor politice și ai altor asociații obștești, ce urmează scopuri politice.
 Articolul 35 Munca este liberă. Fiecare are dreptul de a dispune liber de capacitățile sale la muncă, de a alege tipul de activitate și profesie. Munca forțată este interzisă. Fiecare are dreptul la muncă în condițiile, ce corespund cerințelor securității și igienei, la menținerea muncii fără discriminări și la un salariu nu mai jos de salariul minimal determinat de lege, cît și la dreptul asigurării în caz de șomerie. Este recunoscut dreptul la conflicte de muncă individuale și colective cu aplicarea mijloacelor determinate de lege, a soluționării lor, inclusiv dreptul la grevă. Fiecare are dreptul la odihnă. Celora ce muncesc conform contractului de muncă li se garantează durata orelor de muncă conform legii, zilele de odihnă și de sărbători, concediul plătit anual.
 Articolul 36 Fiecare are dreptul la aplicarea liberă a capacităților sale și a averii în activitatea întreprinzătoare sau o altă activitate, ce nu contrazice legii, în activitatea economică.
 Articolul 37 Statul garantează fiecăruea dreptul la proprietate. Proprietarul posedă, se folosește și dirigează averea personală, după cum crede. Nimeni nu poate fi lipsit de averea sa, doar conform hotărîrii judecătoriei. Aplicarea dreptului la avere nu trebue să pricinuească daune mediului înconjurător, valorilor istorico-culturale, să lezeze drepturile și interesele altor persoane ocrotite de lege sau de stat. Dreptul la moștenire este garantat.
 Articolul 38 Fiecare are dreptul la asigurare socială la bătrînețe, în caz de perdere a aptitudinii de muncă sau a întreținătorului familiei și în alte cazuri prevăzute de lege. Pensiile, bursele și alte tipuri de ajutor social nu pot fi mai joase decît nivelul stabilit oficial de stat. Articolul 39 Cetățenilor Republicii Moldovenești Nistrene li se garantează dreptul la ocrotirea sănătății, inclusiv deservirea gratuită medicală și tratamentul în instituțiile ocrotirii sănătății de stat.
 Articolul 40 Fiecare are dreptul la un mediu înconjurător nepericulos pentru veață și sănătate și la compensarea daunei, pricinuite prin încălcarea acestui drept.
 Articolul 41 Fiecare are dreptul la învățătură. Cetățenilor li se garantează studii gratuite medii generale și medii profesional-speciale în instituțiile de învățămînt de stat. Fiecare are dreptul, pe bază de concurs, conform capacităților sale, să primească gratuit studii superioare în instituțiile de învățămînt de stat. Învățămîntul general de bază este obligatoriu. Republica Moldovenească Nistreană stabilește unele standarde de stat ale învățămîntului, susține diferite forme ale învățămîntului și autoinstruirii.
 Articolul 42 Fiecare cetățean al Republicii Moldovenești Nistrene are dreptul la spațiu locativ. Nimeni nu poate fi lipsit de spațiul locativ. Organele puterii de stat stimulează construcția locuințelor, crează condiții în efectuarea dreptului la spațiu locativ. Nevoeașilor, altor cetățeni indicaci în lege, ce au nevoe de spațiu locativ, el li se oferă gratuit sau printr`un preț accesibil din contul statului, sau din alte fonduri locative în conformitate cu normele stabilite de lege.
 Articolul 43 Fiecare cetățean are dreptul de a păstra apartenența sa națională, precum că nimeni nu poate fi impus la determinarea și indicarea apartenenței naționale. Ponegrirea demnității naționale se pedepsește conform legii. Fiecare are dreptul să se folosească de limba sa maternă, de a alege limba de comunicare.
 Articolul 44 Cetățenii Republicii Moldovenești Nistrene au dreptul la creația artistică, științifică și tehnică. Proprietatea intelectuală este ocrotită de lege. Statul are grijă de dezvoltarea culturală, științifică și tehnică a societății.
 Articolul 45 Statul asigură drepturile și libertățile cetățenilor, întărite în Costituție. Enumerarea în Constituție a drepturilor și libertăților nu trebue interpretată ca o negare sau o diminuare a altor drepturi și libertăci unanim recunoscute.
 Articolul 46 Fiecăruea i se garantează apărare juridică a drepturilor și libertăților, a dreptului la apel în judecată a hotărîrilor și acțiunilor neligitime ale organelor de stat, persoanelor oficiale, asociațiilor obștești.
 Articolul 47 Eczercitarea drepturilor și libertăților este inseparabilă de îndeplinirea de către cetățean și om a obligațiunilor sale față de societate și stat.
 Articolul 48 Apărarea Republicii Moldovenești Nistrene este obligațiunea sfîntă a fiecăruea. Legea determină obligațiunea militară totală.
 Articolul 49 Fiecare e obligat să respecte Constituția și legile, să stimeze drepturile, libertățile, cinstea și demnitatea altor oameni.
 Articolul 50 Fiecare este obligat să aibă o atitudine pozitivă față de natura înconjurătoare.
 Articolul 51 Fiecare este obligat să păstreze moștenirea culturală și morală a poporului Republicii Moldovenești Nistrene.
 Articolul 52 Fiecare este obligat de a plăti impozitele și tacsele locale, determinate de lege.
 TITLUL III. BAZELE ADMINISTRĂRII DE STAT
 Articolul 53 1. Fiecare are dreptul la compensarea daunei din partea statului, administrației locale, care a fost pricinuită de acțiunile neligitime (sau inactivitate) ale organelor puterii de stat, administrației locale sau ale persoanelor lor oficiale. 2. Respectarea demnității umane, protecția deplină, absolută și imediată a drepturilor și libertăților omului și cetățeanului, asigurarea condițiilor pentru dezvoltarea liberă a cetățenilor este obligațiunea organelor puterii de stat, a administrației locale și a persoanelor oficiale. 3.Orice acte normative de drept, care abordează drepturile, libertățile și îndatoririle omului și cetățeanului, nu pot fi aplicate dacă ele nu sînt publicate oficial.
 Articolul 54 1. În condițiile stării de urgență sau stării de război, în conformitate cu legea constituțională, pot fi limitate drepturile și libertățile constituționale ale omului și cetățeanului, care sînt reglementate de articolele 4, 20, 24, 25, 27, 28, 31, 32, 33, 35, 36, 37 ale Constituției actuale. În condițiile stării economice ecscepționale, în conformitate cu legea constituțională, pot fi limitate drepturile și libertățile constituționale ale omului și cetățeanului, care sînt reglementate de articolele 4, 35, 37 ale Constituției actuale. Limitarea drepturilor și libertăților, care sînt indicate în Articolul prezent, poate fi stabilită prin indicarea limitelor și a termenului acțiunilor. Alte drepturi și libertăci constituționale ale omului și cetățeanului nu pot fi supuse restricției. 2. Starea de urgență, de război sau economică pe teritoriul Republicii Moldovenești Nistrene poate fi întrodusă, avînd prezente motive necesare și în consecutivitate cu legea constituțională.
 Articolul 55 1. Republica Moldovenească Nistreană este o republică prezidențială. 2. Un singur organ sau o singură persoană nu poate fi împuternicită cu mandatul a două sau trei ramuri ale puterii. Puterea legislativă nu poate fi acordată unei singure persoane. Organele eczecutive ale puterii de stat nu pot fi împuternicite la promulgarea legilor, ear puterea legislativă nu poate avea împuterniciri ecspeditive la conducerea operativă a organelor și instituțiilor eczecutive și a organelor judiciare ale puterii de stat. Fiecărui organ al puterii de stat i se distribuește funcție de control în limitele împuternicirii, care sînt acordate de Constituția prezentă și lege. 3. Puterea judiciară se realizează de judecăci, decizia cărora este emisă din numele Republicii Moldovenești Nistrene.
 Articolul 56 Republica Moldovenească Nistreană, ca un stat suveran, prin intermediul organelor puterii de stat și a conducerii, întemeeate în ordin reglementat de Constituția prezentă și de asemenea de persoane funcționare de stat, își ea realizarea următoarelor funcții de bază: a) formarea și menținerea mediului de locuire favorabil; b) eczercitarea ocrotirii sănătății populației; v) formarea și funcționarea sistemelor asigurării sociale ale populației, a gradului de preocupare, a protecției populației capabile de muncă; g) dezvoltarea științei, culturii și asigurarea populației cu posibilitatea de a căpăta studii; d) eczercitarea activității de politică ecsternă; e) formarea și asigurarea activității sistemului financiar al statului; j) asigurarea dezvoltării economiei; z) funcționarea comerțului interior și ecsterior; i) crearea condițiilor de funcționare a transportului și a comunicațiilor într`un sistem unitar; c) asigurarea condițiilor de activitate a sectorului agrar, orientat în satisfacerea necesităților populației; l) păstrarea și utilizarea națională a resurselor naturale; m) crearea condițiilor de funcționare a industriei și a energeticii; n) asigurarea capacității de apărare a statului; o) asigurarea siguranței interne cu scop de funcționare normală a activității vitale a statului; p) realizarea activității de drept pentru siguranța și binele populației; r) asigurarea activității organelor juridice; s) hotărîrea altor întrebări, ce au nevoe de sentință unitară și adaptarea lor pe teritoriul Republicii Moldovenești Nistrene, pentru asigurarea bunurilor materiale în folosul populației.
 Articolul 57 Tratatul internațional al Republicii Moldvenești Nistrene, dacă stabilește alte reguli, neprevăzute de legislația Republicii, poate fi ratificat de Sovetul Suprem numai după adoptarea (sau în acelaș timp cu adoptarea) de el a legii, care întroduce schimbări în legislația în vigoare, în conformitate cu convenția internațională a Republicii Moldovenești Nistrene, care este supusă ratificării.
 Articolul 58 Eczercitarea unor împuterniciri ale organelor puterii de stat poate fi delegată pe baza adoptării legii constituționale prevăzute de Articolul 57 al Constituției actuale, a altui stat sau a altor organe supranaționale, dacă acesta nu duce la restricția drepturilor și libertăților omului și cetățeanului, care sînt prevăzute în capitolul 2 al Constituției actuale și nu contrazice bazelor sistemului constituțional, în așa volum și în așa măsură, în care acesta nu va însemna pentru Republica Moldovenească Nistreană renunțare la suveranitate.
 TITLUL IV. MODIFICAREA CONSTITUȚIEI
 Articolul 101 Dreptul la întroducerea proectului de lege, referitor la modificarea Constituției, îl posedă nu mai puțin de o treime din numărul deputaților Sovetului Suprem stabilit de Constituție, de Președintele Republicii Moldovenești Nistrene sau de nu mai puțin de 15 000 de alegători. Problema modificării Constituției nu poate fi înaintată și Constituția nu poate fi modificată în perioada stării de urgență sau de război.
 Articolul 102 Regulamentul capitolului I al Constituției "Bazele regimului constituțional", capitolului II "Drepturile, libertățile și obligațiunile omului și cetățeanului" și capitolului IV "Modificarea Constituției" poate fi schimbat numai pe baza referendumului.
 Articolul 103 Constituția poate fi modificată de legea adoptată: 1. Pe baza referendumului; 2. De Sovetul Suprem al Republicii Moldovenești Nistrene. Proectul de lege, ce se referă la modificarea Constituției, este eczaminat de Sovetul Suprem în trei lecturi și anume între prima și a doua lectură trebue să fie o întrerupere de nu mai puțin de două luni, ear între a doua și a treea - nu mai puțin de o lună.
 Articolul 104 Pentru a întroduce proectul de lege, referitor la modificarea Constituției la referendum, este nevoe de mai mult de două treimi de voturi din numărul membrilor Sovetului Suprem, stabilit de Constituție. Referendumul se petrece în corespundere cu legea constituțională nu mai devreme de două luni din ziua adoptării de Sovetul Suprem al Republicii Moldovenești Nistrene a hotărîrii corespunzătoare.
 Articolul 105 Legea despre modificarea Constituției este adoptată de Sovetul Suprem al Republicii Moldovenești Nistrene în cadrul competenței lui de mai mult de două treimi de voturi din numărul deputaților, stabilit de Constituție.
 Articolul 106 Legea despre modificarea Constituției adoptate este semnată de Președintele Republicii Moldovenești Nistrene și nu mai tîrziu de 7 zile este publicată oficial. Dacă în acest termen legea în cauză nu este semnată de Președintele Republicii Moldovenești Nistrene și nu se publică, această lege se întroduce în vigoare după semnarea ei și publicarea oficială de Președintele Sovetului Suprem al Republicii Moldovenești Nistrene. Legea despre modificarea Constituției se întroduce în vigoare nu mai devreme decît peste o lună după aprobarea ei.
 TITLUL V. NORMELE ȘI REGULILE TRANZITORII
 Articolul 1 Ziua adoptării Constituției Republicii Moldovenești Nistrene se consideră ziua referendumului - 24 decembrie 1995.
 Articolul 2 judecătoriile în Republica Moldovenească Nistreană efectuează justiția în corespundere cu împuternicirile lor, stabilite de Constituția în cauză.După întrarea în vigoare a Constituției, judecătorii tuturor judecătoriilor Republicii Moldovenești Nistrene își păstrează împuternicirile. Locurile vacante se înlocuesc în ordinea stabilită de Constituția în cauză.
 Articolul 3 1. Legile, inclusiv cele constituționale, trimiterile la care se conțin în Constituția Republicii Moldovenești Nistrene, trebue să fie adoptate sau aduse conform ei timp de un an din ziua întrării în vigoare a legii actuale. Alte leӂi și alte acte de drept trebue să fie aduse conform Constituției Republicii Moldovenești Nistrene în timp de doi ani de la întrarea în vigoare a Legii actuale. 2. Legile și alte acte de drept, ce sînt în vigoare, în ziua întrării în vigoare a Legii date, pînă la aducerea lor conform Constituției Republicii Moldovenești Nistrene, se aplică în partea ce nu contrazice Constituției Republicii Moldovenești Nistrene. 3. Legile și alte acte de drept, adoptate de Uniunea RSS, RSS Moldovenească, de Republica Moldova pot fi aplicate pe teritoriul Republicii Moldovenești Nistrene în partea ce nu contrazice Constituției Republicii Moldovenești Nistrene. Legile și alte acte de drept, adoptate de Uniunea RSS, RSS Moldovenească, Republica Moldova după ecspirarea termenului de 2 ani după întrarea în vigoare a Legii actuale perd valabilitatea și nu pot fi aplicate pe teritoriul Republicii Moldovenești Nistrene.
 Articolul 4 1. Din ziua întrării în vigoare a Legii actuale, deputații Sovetului Suprem al Republicii Moldovenești Nistrene își păstrează statutul său, mandatul și capătă statut de deputaci ai Sovetului Suprem, prevăzut de Constituția Republicii Moldovenești Nistrene și îl păstrează pînă la alegerea Sovetului Suprem al Republicii Moldovenești Nistrene de legislatură nouă. 2. Pînă la alegerea Sovetului Suprem de legislatură nouă, după adoptarea legii actuale, se păstrează structura bicamerală a Sovetului Suprem al Republicii Moldovenești Nistrene. 3. După întrarea în vigoare a Legii date, regulile și normele, ce regulează chestiuni de organizare a activității Sovetului Suprem, sînt supuse aplicării în partea ce nu contrazice Constituției. Se păstrează (ținînd cont de structura bicamerală a Sovetului Suprem) ordinea întroducerii, analizării și adoptării proectelor de lege, inclusiv procedura respingerii și a analizărilor lor repetate în partea, ce nu contrazice normelor Constituției.
 Articolul 5 1. Din ziua întrării în vigoare a Legii actuale Președintele actual al Republicii Moldovenești Nistrene păstrează împuternicirile sale, căpătînd drepturile și obligațiunile, prevăzute de Constituție și ocupă postul său pînă la alegerea noului Președinte al Republicii Moldovenești Nistrene în conformitate cu Constituția Republicii Moldovenești Nistrene. 2. Persoanele oficiale ale organelor republicane ale puterii eczecutive, ce ocupă posturile sale pînă la întrarea în vigoare a Legii date, își păstrează împuternicirile sale, căpătînd drepturi și obligațiuni, prevăzute de Constituție. Eliberarea din funcție a persoanelor date și numirea în funcție a altor persoane oficiale, după întrarea în vigoare a Legii actuale, se efectuează în ordinea prevăzută de Constituția Republicii Moldovenești Nistrene. 3. Pînă la 2 septembrie a anului 2002 Președinte al Republicii Moldovenești Nistrene poate fi ales orice cetățean al Republicii Moldovenești Nistrene, care posedă drept electoral, nu e mai tînăr de 35 de ani și care este cetățean al Republicii Moldovenești Nistrene din anul întroducerii cetățeniei Republicii Moldovenești Nistrene. După data susnumită funcționează norma, formulată în punctul 4 al Articolului 68 al Constituției actuale.
 Articolul 6 Din ziua întrării în vigoare a Legii actuale Sovetele locale de deputaci ai poporului și administrațiile de stat capătă statut și față de ele se răspîndesc normele și regulamentele, prevăzute de capitolul 4 al titlului III al Constituției Republicii Moldovenești Nistrene.
 Articolul 7 1. Pînă la adoptarea legii corespunzătoare despre Curtea Constituțională a Republicii Moldovenești Nistrene, componența Curții Constituționale se formează conform legii ce corespunde cerințelor articolelor 62 și 86 ale Constituției în vigoare. 2. Activititatea Curții Constituționale a Republicii Moldovenești Nistrene și eczercitarea justiției pînă la adoptarea legii corespunzătoare se eczercită în conformitate cu Constituția Republicii Moldovenești Nistrene și legislația procesuală civilă în vigoare.
 Adus de la „https://ro.wikisource.org/w/index.php?title=Constituția_Republicii_Moldovenești_Nistrene&oldid=107818”
 Ultima editare a paginii a fost efectuată la 27 martie 2018, ora 18:02.