text:
 11.10.2007
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 266/24
 DÉCISION DU COMITÉ MIXTE DE L'EEE
 N
 o 60/2007
 du 8 juin 2007
 modifiant l'annexe XX (Environnement) de l'accord EEE
 LE COMITÉ MIXTE DE L'EEE,
 vu l'accord sur l'Espace économique européen, modifié par le protocole portant adaptation de cet accord, ci-après dénommé «l'accord», et notamment son article 98,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 L'annexe XX de l'accord a été modifiée par la décision du Comité mixte de l'EEE no 36/2007 du 27 avril 2007 (1).
 (2)
 Le règlement (CE) no 1366/2006 du Parlement européen et du Conseil du 6 septembre 2006 portant modification du règlement (CE) no 2037/2000 en ce qui concerne l'année de base pour l'attribution des quotas d'hydrochlorofluorocarbures aux États membres ayant adhéré à l'Union européenne le 1er mai 2004 (2) doit être intégré dans l'accord,
 DÉCIDE:
 Article premier
 Le tiret suivant est ajouté au point 21aa [règlement (CE) no 2037/2000 du Parlement européen et du Conseil] de l'annexe XX de l'accord:
 «—
 32006 R 1366: règlement (CE) no 1366/2006 du Parlement européen et du Conseil du 6 septembre 2006 (JO L 264 du 25.9.2006, p. 12).»
 Article 2
 Les textes du règlement (CE) no 1366/2006 en langues islandaise et norvégienne, à publier dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, font foi.
 Article 3
 La présente décision entre en vigueur le 9 juin 2007, pour autant que toutes les notifications prévues par l'article 103, paragraphe 1, de l'accord aient été faites au Comité mixte de l'EEE (3).
 Article 4
 La présente décision est publiée dans la section EEE et dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne.
 Fait à Bruxelles, le 8 juin 2007.
 Par le Comité mixte de l'EEE
 Le président
 Alan SEATTER
 (1) JO L 209 du 9.8.2007, p. 65.
 (2) JO L 264 du 25.9.2006, p. 12.
 (3) Pas d'obligations constitutionnelles signalées.


type: legislation

jurisdiction: US

text:
 116 HR 7701 IH: Addiction Prevention and Responsible Opioid Practices Act
 U.S. House of Representatives
 2020-07-21
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 I116th CONGRESS2d SessionH. R. 7701IN THE HOUSE OF REPRESENTATIVESJuly 21, 2020Mr. Cartwright introduced the following bill; which was referred to the Committee on Energy and Commerce, and in addition to the Committees on the Judiciary, Education and Labor, and Ways and Means, for a period to be subsequently determined by the Speaker, in each case for consideration of such provisions as fall within the jurisdiction of the committee concernedA BILLTo establish programs related to prevention of prescription opioid misuse, and for other purposes.1.Short titleThis Act may be cited as the Addiction Prevention and Responsible Opioid Practices Act.2.Federal licensure of pharmaceutical representatives who promote certain opioidsSubchapter E of chapter V of the Federal Food, Drug, and Cosmetic Act (21 U.S.C. 360bbb et seq.) is amended by adding at the end the following:569E.Federal licensure of pharmaceutical representatives who promote certain opioids(a)In generalThe Secretary, in consultation with the Attorney General, shall establish a licensure program for pharmaceutical representatives described in subsection (b).(b)Licensure program(1)RequirementBeginning on July 1, 2021, no individual described in paragraph (2) may engage in the marketing or promoting of opioid drugs unless such individual is licensed under this section.(2)Individuals required to obtain licensureAn individual required to obtain a license under this section is any individual who, on behalf of a drug manufacturer, engaged, on more than 15 days in a calendar year, in the marketing or promotion to health care professionals, including educational or sales communications, meetings or paid events, and the provision of goods, gifts, and samples, of any opioid drug (other than methadone) that is listed in schedule II of section 202(c) of the Controlled Substances Act.(3)Licensure periodEach license issued under this section shall be valid for 3 years, and may be renewed for additional 3-year periods.(c)RequirementsAn individual required to obtain a license under this section shall—(1)submit to the Secretary, at such time and in such manner as the Secretary may require—(A)such information as the Secretary may require; and(B)a registration fee in the amount of $3,000;(2)certify that such individual has completed training on ethics, pharmaceutical marketing regulations, the CDC Guidelines for Prescribing Opioids for Chronic Pain, published by the Centers for Disease Control and Prevention in 2016 (or any successor document) or the FDA Blueprint for Prescriber Education for Extended-Release and Long-Acting Opioid Analgesics, and applicable Federal laws pertaining to drug marketing, labeling, and clinical trials, as the Secretary may require;(3)certify that such individual will not engage in any illegal, fraudulent, misleading, or other deceptive marketing of schedule II opioid drugs; and(4)file with the Secretary annual reports disclosing the names of providers visited and any drug samples or gifts such individual gives any such provider.(d)Manufacturer reporting requirementsThe manufacturer who employs or contracts with any individual required to obtain a license under this section shall include in reports required under section 1128G of the Social Security Act the name of each such licensed individual that provides payments or other transfers of value required to be reported under such section 1128G that relates to an opioid drug that is listed in schedule II of the Controlled Substances Act.. 3.Withdrawal of approval of certain opioids(a)In generalNotwithstanding any other provision of law, any ultra-high-dose opioid shall be considered a drug that presents an imminent hazard to the public health within the meaning of section 505(e) of the Federal Food, Drug, and Cosmetic Act (21 U.S.C. 355(e)), and the Secretary of Health and Human Services shall suspend the approval of such drug, in accordance with such section 505(e).(b)DefinitionIn this section, the term ultra-high-dose opioid means an opioid drug for which the daily dosage provided for in the approved label exceeds the morphine milligram equivalents per day outlined in the report entitled CDC Guidelines for Prescribing Opioids for Chronic Pain, published by the Centers for Disease Control and Prevention in 2016 (or any successor document).4.Continuing medical education and prescription drug monitoring program registration for prescribersSection 303 of the Controlled Substances Act (21 U.S.C. 823) is amended—(1)by redesignating subsection (k) as subsection (l); and(2)by inserting after subsection (j) the following:(k)(1)The Attorney General shall not register, or renew the registration of, a practitioner under subsection (f) who is licensed under State law to prescribe controlled substances in schedule II, III, or IV, unless the practitioner submits to the Attorney General, for each such registration or renewal request, a written certification that—(A)(i)the practitioner has, during the 1-year period preceding the registration or renewal request, completed a training program described in paragraph (2); or(ii)the practitioner, during the applicable registration period, will not prescribe such controlled substances in amounts in excess of a 72-hour supply (for which no refill is available); and(B)the practitioner has registered with the prescription drug monitoring program of the State in which the practitioner practices, if the State has such program.(2)A training program described in this paragraph is a training program that—(A)follows the best practices for pain management, as described in the Guideline for Prescribing Opioids for Chronic Pain as published by the Centers for Disease Control and Prevention in 2016, or any successor thereto, or the FDA Blueprint for Prescriber Education for Extended-Release and Long-Acting Opioid Analgesics as published by the Food and Drug Administration in 2017, or any successor thereto;(B)includes information on—(i)recommending non-opioid and non-pharmacological therapy;(ii)establishing treatment goals and evaluating patient risks;(iii)prescribing the lowest dose and fewest number of pills considered effective;(iv)addictive and overdose risks of opioids;(v)diagnosing and managing substance use disorders, including linking patients to evidence-based treatment;(vi)identifying narcotics-seeking behaviors; and(vii)using prescription drug monitoring programs; and(C)is approved by the Secretary..5.Report on prescriber education courses for medical and dental studentsEach school of medicine, school of osteopathic medicine, and school of dentistry participating in a program under title IV of the Higher Education Act of 1965 (20 U.S.C. 1070a et seq.), as a condition for such participation, shall submit an annual report to the Secretary of Education and the Secretary of Health and Human Services on any prescriber education courses focused specifically on pain management and responsible opioid prescribing practices that such school requires students to take, and whether such courses are consistent with the most recently published version of the Guideline for Prescribing Opioids for Chronic Pain of the Centers for Disease Control and Prevention or the FDA Blueprint for Prescriber Education for Extended-Release and Long-Acting Opioid Analgesics, as published by the Food and Drug Administration in 2017. The Secretary of Education and the Secretary of Health and Human Services shall compile the reports submitted by such schools and submit an annual summary of such reports to Congress.6.Requirements under Prescription Drug Monitoring Programs(a)In generalBeginning 1 year after the date of enactment of this Act, each State that receives funding under any of the programs described in subsection (c) shall—(1)require practitioners, or their designees, in the State to consult the database of the prescription drug monitoring program before writing prescriptions for controlled substances (as such term is defined in section 102 of the Controlled Substances Act (21 U.S.C. 802)) in schedule II, III, or IV under section 202 of such Act (21 U.S.C. 812);(2)require dispensers of controlled substances in schedule II, III, or IV, or their designees, to input data into the database of the prescription drug monitoring program within 24 hours of filling a qualifying prescription, as required by the Attorney General and the Secretary of Health and Human Services, including patient identifier information, the national drug code of the dispensed drug, date of dispensing the drug, quantity and dosage of the drug dispensed, form of payment, Drug Enforcement Administration registration number of the practitioner, Drug Enforcement Administration registration number of the dispenser;(3)allow practitioners and dispensers to designate other appropriate individuals to act as agents of such practitioners and dispensers for purposes of obtaining and inputing data from the database for purposes of complying with paragraphs (1) and (2), as applicable;(4)provide informational materials for practitioners and dispensers to identify and refer patients with possible substance use disorders to professional treatment specialists;(5)establish formal data sharing agreements to foster electronic connectivity with the prescription drug monitoring programs of each State (if such State has such a program) with which the State shares a border, to facilitate the exchange of information through an established technology architecture that ensures common data standards, privacy protection, and secure and streamlined information sharing;(6)authorize direct access to the State's database of the prescription drug monitoring program to all State law enforcement agencies, State boards responsible for the licensure, regulation, or discipline of practitioners, pharmacists, or other persons authorized to prescribe, administer, or dispense controlled substances; and(7)in order to enhance accountability in prescribing and dispensing patterns, not fewer than 4 times per year, proactively provide informational reports on aggregate trends and individual outliers, based on information available through the State prescription drug monitoring program to—(A)the State entities and persons described in paragraph (6); and(B)the Medicaid agency and the department of public health of the State.(b)Transparency in Prescribing Practices and Intervention for High Prescribers(1)State reporting requirementEach State that receives funding under any of the programs described in subsection (c) shall, twice per year, submit to the Secretary of Health and Human Services and the Administrator of the Drug Enforcement Administration—(A)a list of all practitioners and dispensers who, in the applicable reporting period, have prescribed or dispensed schedule II, III, or IV opioids in the State;(B)the amount of schedule II, III, or IV opioids that were prescribed and dispensed by each individual practitioner and dispenser described in subparagraph (A); and(C)any additional information that the Secretary and Administrator may require to support surveillance and evaluation of trends in prescribing or dispensing of schedule II, III, or IV opioids, or to identify possible non-medical use and diversion of such substances.(2)Annual reportNot later than 1 year after the date of enactment of this Act, and annually thereafter, the Secretary of Health and Human Services, in consultation with the Administrator of the Drug Enforcement Administration, the Secretary of Defense, the Secretary of Veterans Affairs, and the Director of the Indian Health Service, shall submit to Congress, and make public, a report identifying outliers among the medical specialties and geographic areas with the highest rates of opioid prescribing in the Nation, by zip code.(3)Development of action plan(A)Initial planNot later than 1 year after the date of enactment of this Act, the Secretary of Health and Human Services, in consultation with the Administrator of the Drug Enforcement Administration, the Secretary of Defense, the Secretary of Veterans Affairs, and the Director of the Indian Health Service, shall submit to Congress a plan of action, including warning letters and enforcement mechanisms, for addressing outliers in opioid prescribing practices and ensuring an adequate Federal response to protect the public health.(B)Updated planThe Secretary of Health and Human Services shall submit to Congress updates to the plan of action described in subparagraph (A), as such Secretary, in consultation with the heads of agencies described in such subparagraph, determines appropriate.(c)Programs describedThe programs described in this subsection are—(1)the Harold Rogers Prescription Drug Monitoring Program established under the Departments of Commerce, Justice, and State, the Judiciary, and Related Agencies Appropriations Act, 2002 (Public Law 107–77; 115 Stat. 748);(2)the controlled substance monitoring program under section 399O of the Public Health Service Act (42 U.S.C. 280g–3);(3)the Prescription Drug Overdose: Prevention for States program of the Centers for Disease Control and Prevention;(4)the Prescription Drug Overdose: Data-Driven Prevention Initiative of Centers for Disease Control and Prevention;(5)the Enhanced State Opioid Overdose Surveillance program of the Centers for Disease Control and Prevention;(6)the opioid grant program under section 1003 of the 21st Century Cures Act (Public Law 114–255); and(7)the State Opioid Response Grant program described under the heading Substance abuse treatment under the heading Substance abuse and mental health services administration of title II of division A of the Further Consolidated Appropriations Act, 2020 (Public Law 116–94).(d)DefinitionsIn this section, the terms dispenser and practitioner have the meanings given such terms in section 102 of the Controlled Substances Act (21 U.S.C. 802).7.Interoperability of certified health information technologySection 3001(c)(5) of the Public Health Service Act (42 U.S.C. 300jj–11(c)(5)) is amended by adding at the end the following:(F)InteroperabilityBeginning on January 1, 2021, the National Coordinator shall not certify electronic health records as health information technology that is in compliance with applicable certification criteria under this paragraph unless such technology is interoperable with the prescription drug monitoring programs of each State that, at the time of the request for such certification, has such a program..8.Studies related to overdose discharge and follow-up policies(a)StudyNot later than January 1, 2021, the Secretary of Health and Human Services shall—(1)conduct a study on the scope and circumstances of non-fatal opioid overdoses, the policies and procedures that States, health care systems, and first responders have implemented; and(2)in partnership with stakeholder organizations with subject matter expertise, establish guidelines for hospital procedures following non-fatal opioid overdose and the administration of overdose reversal medication.(b)Study and development of quality measures under Medicare related to opioid abuse and substance use disorderSection 1890A(e) of the Social Security Act (42 U.S.C. 1395aaa–1(e)) is amended—(1)by striking measures.—The Administrator and inserting “measures.—(1)In generalThe Administrator; and(2)by adding at the end the following new paragraph:(2)Study and development of quality measures related to opioid abuse and substance use disorderBeginning not later than 1 year after the date of enactment of this paragraph, the Administrator of the Center for Medicare & Medicaid Services shall study, and through contracts develop, in coordination with appropriate subject matter organizations (such as the entity with a contract under section 1890), for use under this Act, quality measures related to standards of care for treating individuals with non-fatal opioid overdose, discharge procedures, and linkages to appropriate substance use disorder treatment and community support services.. 9.Medicaid opioid drug mapping tool(a)In generalThe Secretary of Health and Human Services shall create an interactive opioid drug mapping tool, which shall be made publicly available on the internet website of the Centers for Medicare & Medicaid Services, showing prescribing practices of providers that participate in State Medicaid programs and geographic comparisons, at the State, county, and ZIP code levels, of de-identified opioid prescription claims made under State Medicaid programs under title XIX of the Social Security Act (42 U.S.C. 1396 et seq.).(b)Collection of data from StatesThe Secretary of Health and Human Services may request from States such data as the Secretary determines necessary to create the opioid mapping tool described in subsection (a).10.National Academies study(a)StudyThe Secretary of Health and Human Services shall enter into a contract with the National Academies of Science, Engineering, and Medicine (referred to in this section as the National Academies) to carry out a study on the addition of coverage under the Medicare program under title XVIII of the Social Security Act of alternative treatment modalities (such as integrative medicine, including acupuncture and exercise therapy, neural stimulation, biofeedback, radiofrequency ablation, and trigger point injections) furnished to Medicare beneficiaries who suffer from acute or chronic lower back pain. Such study shall, pursuant to the contract under this paragraph, include an analysis of—(1)scientific research on the short-term and long-term impact of the addition of such coverage on clinical efficacy for pain management of such beneficiaries;(2)whether the lack of Medicare coverage for alternative treatment modalities impacts the volume of opioids prescribed for beneficiaries; and(3)the cost to the Medicare program of the addition of such coverage to treat pain and mitigate the progression of chronic pain, as weighed against the cost of opioid use disorder, overdose, readmission, subsequent surgeries, and utilization and expenditures under parts B and D of such title.(b)ReportNot later than 1 year after the date of enactment of this Act, pursuant to the contract under subsection (a), the National Academies shall submit to Congress a report on the study under subsection (a).(c)Authorization of appropriationsTo carry out this section, there are authorized to be appropriated such sums as may be necessary.11.Excise tax on opioid pain relievers(a)In generalSubchapter E of chapter 32 of the Internal Revenue Code of 1986 is amended by adding at the end the following new section:4192.Opioid pain relievers(a)In generalThere is hereby imposed on the manufacturer or producer of any taxable active opioid a tax equal to the amount determined under subsection (b).(b)Amount determinedThe amount determined under this subsection with respect to a manufacturer or producer for a calendar year is 1 cent per milligram of taxable active opioid in the production or manufacturing quota determined for such manufacturer or producer for the calendar year under section 306 of the Controlled Substances Act (21 U.S.C. 826).(c)Taxable active opioidFor purposes of this section—(1)In generalThe term taxable active opioid means any controlled substance (as defined in section 102 of the Controlled Substances Act (21 U.S.C. 802), as in effect on the date of the enactment of this section) manufactured in the United States which is opium, an opiate, or any derivative thereof.(2)Exclusions(A)Other ingredientsIn the case of a product that includes a taxable active opioid and another ingredient, subsection (a) shall apply only to the portion of such product that is a taxable active opioid.(B)Drugs used in addiction treatmentThe term taxable active opioid shall not include any controlled substance (as so defined) which is used exclusively for the treatment of opioid addiction as part of a medication-assisted treatment..(b)Clerical amendments(1)The heading of subchapter E of chapter 32 of the Internal Revenue Code of 1986 is amended by striking Medical devices and inserting Other medical products.(2)The table of subchapters for chapter 32 of such Code is amended by striking the item relating to subchapter E and inserting the following new item:Subchapter E. Other medical products.(3)The table of sections for subchapter E of chapter 32 of such Code is amended by adding at the end the following new item:Sec. 4192. Opioid pain relievers..(c)Effective dateThe amendments made by this section shall apply to calendar years beginning after the date of the enactment of this Act.12.Opioid consumer abuse reduction program(a)Opioid take-Back programSection 302 of the Controlled Substances Act (21 U.S.C. 822) is amended by adding at the end the following:(h)(1)The Attorney General shall establish a national take-back program for the safe and environmentally responsible disposal of controlled substances.(2)In establishing the take-back program required under paragraph (1), the Attorney General—(A)shall consult with the Secretary and the Administrator of the Environmental Protection Agency; and(B)may coordinate with States, law enforcement agencies, water resource management agencies, manufacturers, practitioners, pharmacists, public health entities, transportation and incineration service contractors, and other entities and individuals, as appropriate.(3)The take-back program established under paragraph (1)—(A)shall—(i)ensure appropriate geographic distribution so as to provide—(I)reasonably convenient and equitable access to permanent take-back locations, including not less than 1 disposal site for every 25,000 residents and not less than 1 physical disposal site per town, city, county, or other unit of local government, where possible; and(II)periodic collection events and mail-back programs, including public notice of such events and programs, as a supplement to the permanent take-back locations described in subclause (I), particularly in areas in which the provision of access to such locations at the level described in that subclause is not possible;(ii)establish a process for the accurate cataloguing and reporting of the quantities of controlled substances collected; and(iii)include a public awareness campaign and education of practitioners and pharmacists; and(B)may work in coordination with State and locally implemented public and private take-back programs.(4)From time to time, beginning in the second calendar year that begins after the date of enactment of this subsection, the Secretary of the Treasury shall transfer from the general fund of the Treasury an amount equal to one-half of the total amount of taxes collected under section 4192 of the Internal Revenue Code of 1986 to the Attorney General to carry out this subsection. Amounts transferred under this subparagraph shall remain available until expended..(b)Funding of substance abuse programsFrom time to time, beginning in the second calendar year that begins after the date of enactment of this Act, the Secretary of the Treasury shall transfer from the general fund of the Treasury an amount equal to one-half of the total amount of taxes collected under section 4192 of the Internal Revenue Code of 1986, as added by this Act, to the Director of the Center for Substance Abuse Treatment of the Substance Abuse and Mental Health Services Administration for programs of the Center, including the Block Grants for Prevention and Treatment of Substance Abuse program under subpart II of part B of title XIX of the Public Health Service Act (42 U.S.C. 300x–21 et seq.) and Programs of Regional and National Significance. Amounts transferred under this subsection shall remain available until expended.13.GAO studyNot later than 1 year after the date of enactment of this Act, the Comptroller General of the United States shall—(1)conduct a study examining the coverage offered under commercial health insurance plans and reimbursement rates under the Medicare program and State Medicaid plans with respect to—(A)substance use disorder treatment services, as compared to other health services, and how any disparity identified under this paragraph may contribute to differences in salary and turnover among substance abuse disorder providers; and(B)rates of coverage or reimbursement, as applicable, for substance abuse disorder services provided via telehealth, as compared to such services provided in-person; and (2)provide recommendations with respect to addressing any disparities identified under subparagraph (A) or (B) of paragraph (1) in order to bolster retention of substance abuse disorder providers and the provision of substance abuse disorder services. 14.Expanding access to substance use disorder and mental health services furnished through telehealth under the Medicare programSection 1834(m)(7) of the Social Security Act (42 U.S.C. 1395m(m)(7)) is amended—(1)in the paragraph heading, by inserting and mental health services after substance use disorder services;(2)by inserting or, on or after the first day after the end of the public health emergency described in section 1135(g)(1)(B), to an eligible telehealth individual for purposes of diagnosis of a substance use disorder or diagnosis or treatment of a mental health disorder, as determined by the Secretary, after as determined by the Secretary,.15.Ensuring parity for mental health and addiction treatment servicesTitle V of the Public Health Service Act (42 U.S.C. 290ll et seq.) is amended—(1)in part K, by redesignating section 550 (42 U.S.C. 290ee–10), relating to sobriety treatment and recovery teams, as section 553 and transferring such section to appear after section 552 in part D; and(2)by adding at the end of such part D the following:554.Compliance with mental health and addiction treatment parity(a)In generalThe Secretary, in coordination with the Secretary of Labor, shall award grants to, or enter into cooperative agreements with, States to ensure that health insurance issuers in the State comply with section 2726.(b)Use of grantA State shall use amounts received under a grant or cooperative agreement under this section to—(1)establish clear guidelines for parity compliance for mental health and substance use disorder benefits;(2)ensure parity compliance during public health emergencies with best practices for delivering evidence-based mental health and substance use disorder treatment, including to ensure virtual, video, internet, telephonic, and other remote services are appropriately covered, including alignment with authorities, flexibilities, and coverage promulgated by the Centers for Medicare & Medicaid Services;(3)engage with health insurance issuers to ensure that they comply with the guidelines promulgated and other provisions of section 2726, including through audits, market conduct examinations, secret shopper programs, or other means;(4)share information with other States who receive grants under this section;(5)submit a report to the Secretary and the Secretary of Labor on information, actions, recommendations, and such other information as such secretaries may require; and(6)publicly post a summary of each report submitted under paragraph (5) on the websites of the Department of Health and Human Services and the Department of Labor.(c)Authorization of appropriationsThere are authorized to be appropriated to carry out this section $10,000,000 for each of fiscal years 2021 through 2025..


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0046
 Decisão do Comité Misto do EEE n.° 46/2001 de 30 de Março de 2001 que altera o Anexo XI (Serviços de Telecomunicações) do Acordo EEE
 Jornal Oficial no L 158 de 14/06/2001 p. 0060 - 0061
 Decisão do Comité Misto do EEEn.o 46/2001de 30 de Março de 2001que altera o Anexo XI (Serviços de Telecomunicações) do Acordo EEEO COMITÉ MISTO DO EEE,Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, tal como alterado pelo Protocolo que adapta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado "o Acordo", e, nomeadamente, o seu artigo 98.o,Considerando o seguinte:(1) O Anexo XI do Acordo foi alterado pela Decisão n.o 17/2001 do Comité Misto do EEE, de 28 de Fevereiro de 2001(1).(2) A Decisão 2001/22/CE da Comissão, de 22 de Dezembro de 2000, relativa à alteração do anexo III da Directiva 98/10/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 26 de Fevereiro de 1998, relativa à aplicação da oferta de rede aberta (ORA) à telefonia vocal e ao serviço universal de telecomunicações num ambiente concorrencial(2) deve ser incorporada no Acordo,DECIDE:Artigo 1.oNo Anexo XI do Acordo, antes das adaptações ao ponto 5c (Directiva 98/10/CE do Parlamento Europeu e do Conselho) é aditado o seguinte: "com as alterações que lhe foram introduzidas por:- 32001 D 0022: Decisão 2001/22/CE da Comissão, de 22 de Dezembro de 2000 (JO L 5 de 10.1.2001, p. 12)."Artigo 2.oFazem fé os textos da Decisão 2001/22/CE da Comissão, redigidos nas línguas islandesa e norueguesa, que serão publicados no Suplemento do EEE do Jornal Oficial das Comunidades Europeias.Artigo 3.oA presente decisão entra em vigor em 31 de Março de 2001, desde que tenham sido efectuadas ao Comité Misto do EEE todas as notificações, em conformidade com o n.o 1 do artigo 103.o do Acordo(3).Artigo 4.oA presente decisão será publicada na Secção do EEE e no Suplemento do EEE do Jornal Oficial das Comunidades Europeias.Feito em Bruxelas, em 30 de Março de 2001.Pelo Comité Misto do EEEO PresidenteP. Westerlund(1) JO L 117 de 26.4.2001, p. 21.(2) JO L 5 de 10.1.2001, p. 12.(3) Não foram indicados requisitos constitucionais.


type: other

text:
Højesteret overgås kun af Højskolebladets Højlund
 Højesteret overgås kun af
 Højskolebladets Højlund
 Hovederne skal ryge, når Højskolebladets redaktør som overdommer finder den endelige løsning
 Ikke bare er jeg imod Tvind, men jeg finder Tvinds skolesyn afskyeligt. Det har jeg givet udtryk for i årevis, også lige over for Tvind-folkene. Og just derfor har jeg villet værne de rettigheder, som Tvind og alle andre i demokratiet har ifølge grundloven. Hvis friheden kun gælder den, man er enig med, så bliver den for nem.
 I seneste udgave af Højskolebladet har den ny redaktør, Niels Højlund, indlevet skildret Tvind og især skolesamfundets stifter, Amdi Petersen. Pludselig er jeg som skåret for den sorte stær. Det er ikke så sært, at Niels Højlund kender det politiske sind, som er Amdi Petersens. For Højlunds politiske vandring er jo gjort side om side med Amdi Petersen. Der er næppe to, der i dansk højskolebevægelse ligner hinanden mere end netop Niels Højlund og Amdi Petersen.
 De indledte begge i det mest yderligtgående sociale for begge at ende i det autoritære, hvor man til sidst gør sig selv og sine egne meninger til selve målestokken. De er begge overløbere, og overløberne er altid de værste, for de føler sig tvunget til at bruge store ord for at blive troet, at de nu er anderledes, end de var.
 Niels Højlunds artikel i Højskolebladet handler selvsagt om Højesterets dom i Tvind-sagen. Folketingets særlov var ulovlig. Særloven var den første lov, som gennem 150 år krænkede grundloven. Folketinget optrådte som domstol, da den lavede særloven mod 32 Tvind-skoler. Men folketinget er lovgivende forsamling, ikke dømmende magt.
 Niels Højlund skriver: - javel, højesteret har talt og det tager vi til efterretning.
 Det er politiker-ord. Sådan har partiordførerne også sagt. At tage noget til efterretning vil sige, at man retter sig efter det.
 Hvordan retter Højskolebladets redaktør sig så efter højesterets dom? Jo, en halv spalte længere henne kan man læse om Amdi Petersens Tvind-dukketeater, og så står der: "Og det teater skal vi altså alle spille med i for frihedens og grundlovens skyld? Jeg nægter. Og jeg nægter ligegyldig hvad 12 højesteretsdommere mener."
 Højskolebladets Højlund står over Højesteret. Overdommeren nægter - skønt han just har sagt, at han tager dommen til efterretning.
 Der skal nok være læsere, som i Højlund beundrer den stærke mand, der finder det ligegyldigt, hvad 12 højesteretsdommere mener. Jeg siger ikke, det er ligegyldigt, hvad Højlund skriver og nægter, især da ikke som Højskolebladets redaktør. Men det havde jo været værre, hvis det var folketinget, regeringen og undervisningsministeriet, der nægtede, ligegyldigt hvad en enig Højesteret sagde. I så fald var dansk folkestyre i sin hidtil værste krise, en forfatnings-strid mellem de lovgivende, dømmende og udøvende magter.
 Men taget for pålydende værdi er redaktør Højlunds nægtelse en farlig vej i demokratiet. Vi var mange, der mente, at Danmarks deltagelse i EU var i strid med grundloven. Højesteret undersøgte aldrig de mange skridt, der blev taget på vejen ind i Unionen, men fastslog alene, at den seneste EU-traktat ikke var i strid med grundloven. Vi, der var uenige, havde selvsagt ikke nogen anden mulighed end at bøje os for Højesterets dom i EU-grundlovssagen. Ellers var selve samfundspagten rokket. Så var der kun vold, borgerkrigen og rullende hoveder tilbage.
 På samme måde med en række folkeafstemninger om EU. Vi, der er imod, har oplevet igen og igen, at vi er kommet i mindretal. Vi kunne ofte trøste os selv lidt med, at et stort mindretal var imod, men måtte som demokrater bøje os for, at flertallet vandt, og at det, vi andre sagde nej til, nu var lov i landet.
 Sådan har Niels Højlund det ikke. Da det en eneste gang skete, at modstanderne af EU fik flertal ved en folkeafstemning, så ville Niels Højlund afskaffe folkeafstemninger. Han er endt der, hvor kun et ja til hans egne meninger er godtageligt. Da han var udsendelses-leder i fjernsynet forud for en afstemning, valgte han seks tilhængere af EU til at drøfte med een modstander og deltog selv som den syvende tilhænger. Når man nu ved, man har ret, er der jo ikke grund til at give de andre ordet.
 Enhver kan i Tvind-sagen tænke sig til redaktør Højlunds jubel, hvis Højesteret havde frikendt folketinget og sagt, at særloven var i orden. Men nu da folketingets flertal står som grundlovs-brydere, så nægter Højlund, ligegyldig hvad 12 højesteretsdommere siger.
 Om Tvind-særloven forklarer Niels Højlund i Højskolebladet, at "demokratiet måtte reagere i en slags fortvivlelsens nødværge". Det er svært at finde ud af, om udtrykket "en slags" er formildende eller forstærkende. Men folketingets flertal handlede efter Niels Højlunds mening i fortvivlelsens nødværge. For at redde demokratiet måtte der bruges udemokratiske fremgangsmåder.
 Med Højesterets dom er vi bragt tilbage til nøjagtigt det sted, hvor vi var før dommen. Der må altså stadig - efter Højlunds tankegang - være brug for fortvivlelsens nødværge. At Højesteret åbenbart ikke har frygtet for demokratiet, så det tillod fortvivlelsens nødværge, fører ikke til overvejelser hos Højskolebladets redaktør.
 På dansk er indholdet i Højlunds ord, at et politisk flertal har ret til at handle i nødværge mod et mindretal, uanset at anklagerne mod mindretallet ikke er bevislige. Tvind-skolerne havde ikke bedraget, som undervisningsminister Ole Vig Jensen og folketingets flertal påstod. Statsrevisorerne påviste, at de fleste regnefejl lå i undervisningsministeriet. Politiet undersøgte Tvind-skolerne i mere end et år, og der blev ikke rejst en eneste sigtelse.
 Alle ved, at her er vi ved sagens kerne. Når regeringen, ministeren og folketingets flertal i stemnings-bølgen mod Tvind var så sikre på, at skolerne blev drevet ulovligt, så skulle der selvsagt have været rejst sag mod skolerne. Man havde desværre ingen beviser, men de skulle dømmes skyldige alligevel - alle Tvindskolerne, om man havde noget på dem eller ej. Alle hoveder skulle rulle. Det kunne man ikke få en domstol til. Derfor blev der ikke rejst retssag. I stedet optrådte folketinget selv som dømmende myndighed og dømte uden beviser. Det er det, Højesteret nu har dømt som brud på grundloven.
 Da vi med Højesterets dom er tilbage, hvor vi kom fra, så kan der selvsagt rejses sag mod Tvind-skolerne nu. Det burde ske - om ikke af andre hensyn så for Højlunds og nødværgens skyld. Men retssagerne kommer næppe. Det ser ud til, at den ny undervisningsminister i stedet betaler erstatning til Tvind-skolerne.
 Rørende skildrer Niels Højlund, hvordan han er medansvarlig for Tvind-loven, fordi han ikke stemte imod i sit hjerte. Man kan læse, at han udi egen indbildning mener, at nogle ord, han har sagt til daværende undervisningsminister Ole Vig Jensen, gør Højlund særlig skyldig. Kort før særloven mødte Niels Højlund ministeren - det har nok snarere været omvendt. "Ole, sagde jeg..." indledes den smukke skildring af mødet, som Ole Vig Jensen end ikke med fortvivlelsens nødværge har kunnet undgå.
 "Ole, sagde jeg, husk eventyret om prinsen, der drager ud for at befri prinsessen. Han skulle hugge alle ni hoveder af dragen på een gang, ellers ville det mislykkes."
 Niels, sagde Ole så - nej, vi kender ikke ministerens svar. Men da Niels Højlund skal slutte sin artikel, så husker han sin egen indsats for særloven: "Jeg nægter. Og jeg nægter ligegyldig hvad 12 højesteretsdommere mener. For ligegyldigt, hvad de siger, så er det sandt som der står i eventyret, at vil man dræbe dragen, må man hugge alle ni hoveder af med eet hug. Ellers lykkes befrielsen ikke."
 Det er let at genkende Niels Højlunds eventyr. Vi har haft det tæt på os i trediverne og fyrrerne. Dengang hed det den endelige løsning. Hvis vi føler, nogen byder os imod, hvis nogen ifølge vore politiske forestillinger modarbejder flertallets samfundssyn, så er det ligegyldigt med bevisets stilling, ligegyldigt med domstolene, endog med 12 enige højesterets-dommere. Nej, hovederne skal rulle, og alle hoveder skal hugges af med eet hug.
 © Poul Erik Søe 7. marts 1999


text:
A JOGKÖVETİ MAGATARTÁS A MAGYAR ÁLLAMI INTÉZMÉNYEKBEN - PDF
 Download "A JOGKÖVETİ MAGATARTÁS A MAGYAR ÁLLAMI INTÉZMÉNYEKBEN"
 1 A JOGKÖVETİ MAGATARTÁS A MAGYAR ÁLLAMI INTÉZMÉNYEKBEN évi XC. törvény az elektronikus információszabadságról KIVELE_ / 16
 2 A kutatást támogatta: Dr. Juhász Imre A kutatásban részt vett Márkus Marcell Vereckei András Vígvári Dorottya (Budapesti Corvinus Egyetem) (Budapesti Corvinus Egyetem) (Budapesti Corvinus Egyetem) A terepmunkát irányította: Cserpes Tünde (ELTE) Kutatásvezetı: Tóth István János (tudományos fımunkatárs, MTA KTI, Internet: május / 16
 3 2005. évi XC. törvény az elektronikus információszabadságról Az Országgyőlés az Alkotmány 2. (1) bekezdésében biztosított jogállamiság, valamint a 61. (1) bekezdésében biztosított közérdekő adatok megismerhetıségéhez és terjesztéséhez való alapvetı jog érvényesülése érdekében a személyes adatok védelmérıl és a közérdekő adatok nyilvánosságáról szóló évi LXIII. törvény (a továbbiakban: Avtv.) 19. -ában foglaltakkal összhangban a következı törvényt alkotja: ELSİ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. E törvény célja annak biztosítása, hogy a közvélemény pontos és gyors tájékoztatása érdekében a közérdekő adatok e törvényben meghatározott körét elektronikus úton bárki számára személyazonosítás és adatigénylési eljárás nélkül, folyamatosan és díjmentesen közzétegyék. Értelmezı rendelkezések 2. (1) E törvény alkalmazásában a) adatfelelıs: az a közfeladatot ellátó szerv, amely az elektronikus úton kötelezıen közzéteendı közérdekő adatot elıállította, illetve amelynek a mőködése során ez az adat keletkezett; b) adatközlı: az a közfeladatot ellátó szerv, amely - ha az adatfelelıs nem maga teszi közzé az adatot - az adatfelelıs által hozzá eljuttatott adatait honlapon közzéteszi; c) közzététel: az e törvényben meghatározott adatoknak internetes honlapon, digitális formában, bárki számára, személyazonosítás nélkül, korlátozástól mentesen, kinyomtatható és részleteiben is kimásolható módon, a betekintés, a letöltés, a nyomtatás, a kimásolás és a hálózati adatátvitel szempontjából is díjmentesen történı hozzáférhetıvé tétele. (2) E törvény közérdekő adatokra vonatkozó rendelkezéseit a közérdekbıl nyilvános adatokra is alkalmazni kell. 3 / 16
 4 MÁSODIK RÉSZ A KÖZÉRDEKŐ ADATOK ELEKTRONIKUS KÖZZÉTÉTELE Az elektronikus közzététel kötelezettsége 3. (1) A 6. szerinti közzétételi listákon meghatározott adatait saját honlapján - ha törvény másként nem rendelkezik - közzéteszi a) a Köztársasági Elnök Hivatala, az Országgyőlés Hivatala, az Alkotmánybíróság Hivatala, az Országgyőlési Biztos Hivatala, az Állami Számvevıszék, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala, a Legfıbb Ügyészség, a Magyar Tudományos Akadémia, b) a központi államigazgatási szerv a kormánybizottság kivételével, továbbá az országos kamara, valamint c) a Kormány általános hatáskörő területi államigazgatási szerve. (2) Az (1) bekezdésben nem szereplı, jogszabályban meghatározott közfeladatot ellátó egyéb szervek a 6. szerinti elektronikus közzétételi kötelezettségüknek választásuk szerint saját vagy társulásaik által közösen mőködtetett, illetve a felügyeletüket, szakmai irányításukat vagy mőködésükkel kapcsolatos koordinációt ellátó szervek által fenntartott, valamint az erre a célra létrehozott központi honlapon való közzététellel is eleget tehetnek. (3) Ha a közoktatási intézmény nem lát el országos vagy térségi feladatot, e törvény szerinti közzétételi kötelezettségének az ágazati jogszabályokban meghatározott információs rendszerhez történı adatszolgáltatás teljesítésével eleget tesz. (4) Az adatokat nem a saját honlapon közzétevı adatfelelıs - a 4. megfelelı alkalmazásával - a közzéteendı adatokat az adatközlınek továbbítja, amely gondoskodik az adatoknak honlapon való közzétételérıl, és arról, hogy egyértelmő legyen, az egyes közzétett közérdekő adat melyik szervtıl származik, illetve melyikre vonatkozik. (5) Az adatközlı gondoskodik a honlap adatok közzétételére alkalmas kialakításáról, a folyamatos üzemeltetésrıl, az esetleges üzemzavar elhárításáról és az adatok frissítésérıl. (6) A honlapon közérthetı formában tájékoztatást kell adni a közérdekő adatok egyedi igénylésének szabályairól. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell az igénybe vehetı jogorvoslati lehetıségek ismertetését is. (7) A honlapon a közzétételi listákon meghatározott közérdekő adatokon kívül elektronikusan közzétehetıek más közérdekő és közérdekbıl nyilvános adatok is. 4. (1) A közzétételre kötelezett adatfelelıs szerv vezetıje gondoskodik a 6. -ban meghatározott közzétételi listákon szereplı adatok pontos, naprakész és folyamatos közzétételérıl, az adatközlınek való megküldésérıl. (2) A megküldött adatok közzétételéért, folyamatos hozzáférhetıségéért, hitelességéért és az adatok frissítéséért az adatközlı felel. (3) Az adatfelelıs és az adatközlı belsı szabályzatban állapítja meg az (1)-(2) bekezdés szerinti kötelezettség teljesítésének részletes szabályait. (4) A közzétett adatok - ha e törvény vagy más jogszabály eltérıen nem rendelkezik - a közzétételt követı egy évig a honlapról nem távolíthatóak el. A szerv megszőnése esetén a közzététel kötelezettsége a szerv jogutódját terheli. (5) Az e törvény szerinti kötelezettségek megszegése külön jogszabályban meghatározott büntetıjogi és fegyelmi felelısséget keletkeztet. 5. A 6. -ban meghatározott közzétételi listákban szereplı adatok közzététele nem érinti az adott szervnek az Avtv ában meghatározott, továbbá a közérdekő vagy közérdekbıl nyilvános adatok közzétételével kapcsolatos más jogszabályban meghatározott kötelezettségeit. A közzétételi listák 6. (1) A 3. (1)-(3) bekezdésében meghatározott szervek (a továbbiakban együtt: közfeladatot ellátó szervek) - tevékenységükhöz kapcsolódóan - az e törvény mellékletében meghatározott adatokat (általános közzétételi lista) közzéteszik. (2) Jogszabály egyes ágazatokra, a közfeladatot ellátó szervtípusra vonatkozóan meghatározhat egyéb közzéteendı adatokat (különös közzétételi lista). (3) A közfeladatot ellátó szerv vezetıje - az adatvédelmi biztos véleményének kikérésével -, valamint jogszabály a közfeladatot ellátó szervre, azok irányítása, felügyelete alá tartozó szervekre vagy azok egy részére kiterjedı hatállyal további kötelezıen közzéteendı adatkört határozhat meg (egyedi közzétételi lista). 4 / 16
 5 (4) A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok által közzéteendı adatok körét a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszter az adatvédelmi biztos véleményének elızetes kikérésével e törvénytıl eltérıen szabályozhatja. (5) Testületi szervként mőködı közfeladatot ellátó szerv esetén az egyedi közzétételi lista megállapítása és módosítása - az adatvédelmi biztos véleményének kikérésével - a testület hatáskörébe tartozik. (6) A közfeladatot ellátó szerv vezetıje a közzétételi listában nem szereplı közérdekő adatokra vonatkozó adatigénylések adatai alapján évente felülvizsgálja az általa a (3) bekezdés szerint kiadott közzétételi listát, és a jelentıs arányban vagy mennyiségben felmerült adatigénylések alapján azt kiegészíti. (7) A különös és egyedi közzétételi listák elkészítésére, illetve kiegészítésére az adatvédelmi biztos is javaslatot tehet. (8) A közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenırzésének bıvítésével összefüggı egyes törvények módosításáról szóló évi XXIV. törvényben meghatározott közzétételi kötelezettséget az e törvény szerinti közzétételi kötelezettséggel együtt, a közzététel módjának e törvényben meghatározott feltételei szerint kell teljesíteni. A közérdekő adatok központi elektronikus jegyzéke és az egységes közadatkeresı rendszer 7. (1) Az elektronikusan közzétett adatok egyszerő és gyors elérhetısége érdekében a törvény hatálya alá tartozó szervek közérdekő adatokat tartalmazó honlapjaira, valamint az általuk fenntartott adatbázisokra, illetve nyilvántartásokra vonatkozó leíró adatokat az erre a célra létrehozott és az informatikáért felelıs miniszter által mőködtetett központi elektronikus jegyzék összesítve tartalmazza. A jegyzéket a mőködtetı az erre a célra fenntartott honlapon közzéteszi. (2) Az e törvény hatálya alá tartozó szervek közérdekő adataihoz való egységes szempontok szerinti elektronikus hozzáférést és az adatok közötti keresés lehetıségét az informatikáért felelıs miniszter által mőködtetett egységes közadatkeresı rendszer biztosítja. 8. (1) Az adatfelelıs gondoskodik a kezelésében lévı, közérdekő adatokat tartalmazó honlapok, adatbázisok, illetve nyilvántartások leíró adatainak a központi elektronikus jegyzék mőködtetıjének történı továbbításáról és a továbbított adatok rendszeres frissítésérıl. Ugyancsak felel az egységes közadatkeresı rendszerbe továbbított közérdekő adatok tartalmáért és a továbbított adatok rendszeres frissítéséért is. (2) A közérdekő adatokat tartalmazó adatbázisok, illetve nyilvántartások jegyzékének fenntartása, valamint az egységes közadatkeresı rendszerhez való csatlakozás nem mentesíti az adatfelelıst a honlapon való közzététel kötelezettsége alól. 5 / 16
 6 HARMADIK RÉSZ A JOGALKOTÁS NYILVÁNOSSÁGA A jogszabály-elıkészítés nyilvánossága 9. (1) Közzé kell tenni a jogszabályt elıkészítı miniszter által vezetett minisztérium, tárca nélküli miniszter esetén a Miniszterelnöki Hivatal (a továbbiakban együtt: minisztérium) honlapján az egyeztetés állapotának megjelölésével a) a jogalkotásról szóló törvény, valamint a kormány ügyrendje alapján véleményezésre bocsátott jogszabályalkotásra irányuló koncepciókat, jogszabálytervezeteket, b) a miniszteri rendeletek tervezeteit, valamint c) az a)-b) pontban megjelölt tervezetekhez kapcsolódó elıterjesztéseket vagy szakmai indokolásokat. (2) Ha az (1) bekezdés szerint közzétett törvénytervezet más törvény rendelkezéseinek legalább egyötöd terjedelmő módosítására irányul, a módosítani kívánt törvényt a honlapon a tervezett módosításokkal egységes szerkezetben, a tervezett módosításokat külön is megjelölve közzé kell tenni. (3) Nem kell közzétenni a) az Alkotmány 28/C. (5) bekezdése alapján országos népszavazásra nem bocsátható tartalmú, b) a fizetési kötelezettségekrıl, c) az ármegállapításról, d) az állami támogatásról, valamint e) a szervezetalapításról szóló jogszabályok tervezeteit. (4) Nem kell közzétenni a tervezetet, ha az a Magyar Köztársaság különösen fontos honvédelmi, nemzetbiztonsági, pénzügyi, külügyi, természetvédelmi vagy örökségvédelmi érdekeinek védelmét veszélyeztetné, vagy ha a jogszabály különösen gyors elfogadásához kiemelkedı társadalmi érdek főzıdik. (5) (6) Az (1) bekezdés szerint közzétett jogszabálytervezet, valamint ahhoz kapcsolódó egyéb dokumentumok a jogszabály elfogadását követı egy évig a minisztérium honlapjáról nem távolíthatóak el. A szerv megszőnése esetén a közzététel kötelezettsége a szerv jogutódját terheli. (7) A közzétett jogszabálytervezetek elérhetıségét tartalmazó közös adatbázis a kormányzati portálon mőködik. 10. (1) A jogszabályok elıkészítése során - a jogi szabályozás sokoldalú megalapozása és ezzel összefüggésben az önkéntes jogkövetés elısegítése érdekében - a jogszabály elıkészítıje a (2) bekezdés szerint biztosítja, hogy bárki véleményt nyilváníthasson, illetve javaslatokat tehessen a jogszabályok tervezetével kapcsolatban. (2) A minisztérium honlapján a vélemények, javaslatok fogadásának lehetıségét meg kell teremteni, továbbá meg kell jelölni a véleményadásra nyitva álló határidıt. (3) A véleményezési határidı a tervezet közzétételétıl számított legalább tizenöt nap, sürgıs esetben azonos a közigazgatási egyeztetés során megállapított határidıvel. (4) A jogszabály elıkészítıje mérlegeli a véleményezık észrevételeit, és az észrevételekrıl, valamint az elutasított észrevételek esetében - a nyilvánvalóan alaptalan észrevételek kivételével - az elutasítás indokairól összefoglalót készít, amelyet honlapján közzétesz. Az elıkészítıt egyedi válaszadási kötelezettség nem terheli. A törvényalkotás nyilvánossága 11. (1) Az Országgyőlés a honlapján közzéteszi a) a törvényjavaslatokat, b) a törvényjavaslatokhoz kapcsolódó, az Országgyőlés iromány-nyilvántartásában szereplı dokumentumokat, így különösen a módosító javaslatokat, kapcsolódó módosító javaslatokat, a törvényjavaslathoz készült bizottsági ajánlásokat, valamint az egységes javaslatot, c) a törvényjavaslat plenáris ülésen folytatott általános vitájáról, részletes vitájáról, záróvitájáról, a módosító javaslatokról való határozathozatalról, valamint a zárószavazásról készült jegyzıkönyveket, d) azon bizottsági ülések jegyzıkönyveit, amelyeken az adott bizottság a törvényjavaslattal foglalkozott. (2) Az (1) bekezdés szerint közzétett dokumentumok az Országgyőlés honlapjáról nem távolíthatóak el. (3) Az (1) bekezdés c) és d) pontja a zárt ülésen készült jegyzıkönyvekre nem alkalmazható. 6 / 16
 7 A jogszabályok és más jogi aktusok nyilvánossága 12. (1) A Magyar Közlönyt a kormányzati portálon történı, olyan elektronikus dokumentumként való közzététellel kell kiadni, amelyet a Magyar Közlöny felelıs szerkesztıje a minısített elektronikus aláírásával és a közzététel idıpontjában olyan szolgáltató által kiadott idıbélyegzıvel lát el, amely e szolgáltatást minısített szolgáltatóként nyújtja. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott elektronikus aláírás ellenırzéséhez a felelıs szerkesztı és a helyettesítésére jogosult személy aláírásaihoz tartozó nyilvános kulcsok a kormányzati portálnak a Magyar Közlöny közzétételére szolgáló oldalán érhetıek el. (3) A Magyar Közlöny tartalmazza a helyi önkormányzat képviselı-testülete által alkotott rendeletek kivételével a jogszabályokat, az Alkotmánybíróság azon határozatait és végzéseit, amelyeknek a Magyar Közlönyben való közzétételét jogszabály vagy az Alkotmánybíróság elrendelte, az Országgyőlés határozatait, a jogegységi határozatokat, az Országos Választási Bizottság állásfoglalásait, továbbá a 12/A. szerinti mellékleteket. (4) A Magyar Közlöny közzétett számai a honlapról nem távolíthatóak el, azok archiválására az elektronikus archiválásról szóló jogszabály rendelkezéseit kell alkalmazni. (5) A szerkesztı a Magyar Közlöny oldalhő másolatát papíron megküldi a köztársasági elnöknek, az Országgyőlés elnökének, az Alkotmánybíróság elnökének, a Legfelsıbb Bíróság elnökének, az Országos Széchényi Könyvtárnak és az Országgyőlési Könyvtárnak. (6) A Magyar Közlöny oldalhő másolata papíron, illetve digitális adathordozón is terjeszthetı azzal, hogy ha az (1) bekezdés szerint közzétett és a papíron, illetve digitális adathordozón terjesztett változat szövege egymástól eltér, az (1) bekezdés szerint közzétett változat szövegét kell hitelesnek tekinteni. (7) A Kormány által rendeletben kijelölt szerv kérelemre, igazgatási szolgáltatási díj ellenében a Magyar Közlönyrıl vagy annak egy részérıl papírra oldalhő másolatot készít. 12/A. (1) A Határozatok Tárát és a Hivatalos Értesítıt a Magyar Közlöny mellékleteként történı közzététellel, a 12. alkalmazásával kell kiadni. (2) A Határozatok Tára tartalmazza - a minısített adatot tartalmazó, valamint az érintetteknek közvetlenül megküldött határozatok kivételével - a köztársasági elnök, a Kormány, a miniszterelnök és az Országos Választási Bizottság határozatait, valamint a miniszterek azon határozatait, amelyeknek hivatalos lapban való közzétételét jogszabály elrendeli vagy a miniszter kezdeményezi. (3) A Hivatalos Értesítı tartalmazza a jogalkotásról szóló törvény szerinti utasítások és jogi iránymutatások szövegét, valamint azokat a közleményeket, amelyeknek a Magyar Közlönyben, illetve más hivatalos lapban való közzétételét jogszabály elrendeli vagy miniszter, illetve a közzététel kezdeményezésére jogszabály által kötelezett személy kezdeményezi. (4) A (3) bekezdést a 12. (3) bekezdésében és a 12/A. (2) bekezdésében meghatározott jogi aktusokra, valamint a Közbeszerzési Értesítıben, a Cégközlönyben és a Magyar Szabadalmi Hivatal hivatalos lapjában közzétenni rendelt közleményekre nem kell alkalmazni. 13. (1) A 12-12/A. -ban nem említett hivatalos lapokat a minisztérium, az autonóm államigazgatási szerv és a kormányhivatal a honlapján történı közzététellel adja ki. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott hivatalos lapban olyan közlemény tehetı közzé, amely a Magyar Közlönyben megjelent. (3) Egy központi államigazgatási szerv az (1) bekezdés alapján egy hivatalos lapot adhat ki. (4) Az (1) bekezdésben meghatározott hivatalos lap oldalhő másolata nyomtatott formában akkor terjeszthetı, ha a tárgyévet megelızı év június 30-án a lap a központi költségvetéshez tartozó szerveken kívüli elıfizetıinek száma a külön jogszabályban meghatározott számot meghaladja. (5) Az (1) bekezdés szerint kiadott lap az azt kiadó szerv honlapjáról nem távolítható el. A szerv megszőnése esetén a közzététel kötelezettsége a szerv jogutódját terheli. 13/A. (1) A Törvények és Rendeletek Hivatalos Győjteményét és a Hatályos Jogszabályok Győjteményét azok szerkesztıjének legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírásával ellátott, elektronikus dokumentumként a kormányzati portálon való közzététellel kell kiadni. (2) A Törvények és Rendeletek Hivatalos Győjteménye és a Hatályos Jogszabályok Győjteménye digitális adathordozón is terjeszthetı. 14. (1) A Hatályos Jogszabályok Elektronikus Győjteményében (a továbbiakban: jogszabálygyőjtemény) a Miniszterelnöki Hivatalt vezetı miniszter és az igazságügyért felelıs miniszter gondoskodik a) az önkormányzati rendeletek kivételével az adott naptári napon hatályos valamennyi jogszabály hatályos szövegének az esetleges módosításokkal egységes szerkezetben, továbbá b) az állami irányítás a Magyar Közlönyben közzétett egyéb jogi eszköze hatályos szövegének az esetleges módosításokkal egységes szerkezetben történı közzétételérıl. 7 / 16
 8 (2) A jogszabálygyőjtemény biztosítja a jogszabályok, illetve az állami irányítás egyéb jogi eszközei számára, címére, valamint szövegében történı keresés lehetıségét. 15. (1) A helyi önkormányzat jegyzıje az önkormányzat rendeletét a képviselı-testület ülésérıl készített jegyzıkönyv megküldésével egyidejőleg elektronikusan a közigazgatási hivatalon keresztül a helyi önkormányzatokért felelıs miniszternek megküldi. (2) A helyi önkormányzatokért felelıs miniszter gondoskodik az önkormányzati rendeleteknek az erre a célra fenntartott honlapon történı közzétételérıl. 8 / 16
 9 NEGYEDIK RÉSZ A BÍRÓSÁGI HATÁROZATOK NYILVÁNOSSÁGA A Bírósági Határozatok Győjteménye 16. (1) A Bírósági Határozatok Győjteményében (a továbbiakban: győjtemény) digitális formában, bárki számára, személyazonosítás nélkül, korlátozástól mentesen, díjmentesen hozzáférhetıek az e törvényben meghatározott bírósági határozatok. (2) A győjteményt az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala teszi közzé. 17. (1) A győjteményben közzé kell tenni a Legfelsıbb Bíróság és az ítélıtáblák által az ügy érdemében hozott határozatokat. (2) A győjteményben közzé kell tenni a Polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) XX. fejezetének alkalmazásával az ügy érdemében hozott határozatokat, ha a felülvizsgált határozatot egyfokú eljárásban hozták, és a bíróság határozata ellen nincs helye rendes jogorvoslatnak. (3) A közzétett bírósági határozathoz kapcsolva, azzal egyidejőleg közzé kell tenni mindazon bírósági és más hatósági vagy egyéb szerv által hozott határozatoknak az Országos Igazságszolgáltatási Tanács által meghatározott eljárásban a bíróság által anonimizált digitális másolatát is, amelyeket a közzétett bírósági határozattal felülbíráltak vagy felülvizsgáltak. (4) A győjteményben közzé kell tenni a jogegységi határozatokat, az elvi bírósági határozatokat, kollégiumi véleményeket, elvi döntéseket és kollégiumi állásfoglalásokat. (5) Nem kell közzétenni a győjteményben a fizetési meghagyásos, a végrehajtási, a cégbírósági, a csıd- és felszámolási, valamint a bíróságon vezetett névjegyzékekkel kapcsolatos eljárásban hozott bírósági határozatokat. (6) A bíróság elnöke e rész rendelkezéseinek megfelelı alkalmazásával elrendelheti a bíróság által hozott más határozat közzétételét is. (7) Nem tehetık közzé a Pp. XV-XVIII. fejezete (házassági perek, apasági és a származás megállapítása iránti egyéb perek, a szülıi felügyelet megszüntetése, gondnokság alá helyezés) szerinti eljárásokban hozott határozatok, ha valamelyik fél kérte a közzététel mellızését. (8) A Büntetı Törvénykönyvrıl szóló évi IV. törvény XIV. fejezet II. címe (a nemi erkölcs elleni bőncselekmények) alapján hozott határozat csak akkor tehetı közzé, ha ahhoz a sértett az eljáró bíróság felhívására hozzájárult. 18. (1) A közzétett határozatban szereplı személyek azonosítását lehetıvé tevı adatokat olyan módon kell törölni, hogy az ne járjon a megállapított tényállás sérelmével. Egyebekben a határozatban szereplı egyes személyeket az eljárásban betöltött szerepüknek megfelelıen kell megjelölni. (2) A közzétett határozatban - ha törvény másként nem rendelkezik - nem kell törölni a) az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv és - ha törvény kivételt nem tesz - az e minıségében eljáró személy családi és utónevét, illetve neveit (a továbbiakban együtt: nevét), továbbá beosztását, ha az adott személy az eljárásban közfeladatának ellátásával összefüggésben vett részt; b) a meghatalmazottként vagy védıként eljárt ügyvéd nevét; c) az alperesként pervesztes természetes személy nevét, továbbá jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkezı szervezet nevét és székhelyét, amennyiben a határozatot olyan ügyben hozták, amelyben jogszabály alapján közérdekő igényérvényesítésnek helye van; d) a társadalmi szervezet vagy alapítvány nevét, székhelyét és képviselıjének nevét; e) a közérdekbıl nyilvános adatokat. (3) Amennyiben a nyilvánosságot a tárgyalás egészérıl vagy egy részérıl kizárták, és a nyilvánosság kizárását megalapozó, törvényben meghatározott érdek védelme másképpen nem biztosítható, a határozat egyes részeinek vagy a határozat egészének a győjteményben való megjelentetését mellızni, illetve a közzétett határozat egyes részeit vagy a határozat egészét a győjteménybıl törölni kell. (4) Egy részében vagy egészében zárt tárgyalás alapján hozott határozatnak a győjteménybıl való törlését vagy a közzététel mellızését polgári eljárásban a fél, büntetıeljárásban a sértett kérheti. A kérelmet az érintett legkésıbb a határozat közzétételét követı egy évig az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatalának vezetıjéhez terjesztheti elı, aki haladéktalanul, de legkésıbb a kérelem kézhezvételétıl számított öt munkanapon belül gondoskodik a kérelem teljesítésérıl. (5) Az állam- és a szolgálati titok védelmét a bírósági határozatok közzétételekor is biztosítani kell. (6) A határozat szövegében az e -ban meghatározottakon túl további szerkesztés nem végezhetı. 9 / 16
 10 19. (1) A határozatot az azt meghozó bíróság elnöke a határozat írásba foglalásától számított harminc napon belül teszi közzé a győjteményben. (2) Amennyiben a már közzétett határozatot kijavítják, vagy annak tartalma kiegészítés folytán megváltozik, a kijavítást, kiegészítést annak jelzésével a jogerıre emelkedésétıl számított öt munkanapon belül át kell vezetni. 20. (1) A közzétett határozatok megjelölésében fel kell tüntetni a bíróság és a jogterület megnevezését, a határozat meghozatalának évét, valamint sorszámát. (2) A határozatot hozó bíróság a közzététellel egyidejőleg megjelöli azokat a jogszabályhelyeket, amelyek alapján a bíróság a határozatot hozta. (3) A mőködtetı biztosítja, hogy a győjteményben a határozatok szövegére és a megjelölt jogszabályhelyekre keresni lehessen. 10 / 16
 11 ÖTÖDIK RÉSZ ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatálybalépés 21. (1) E törvény a (2)-(3) bekezdésben foglalt kivétellel január 1-jén lép hatályba. (2) E törvény negyedik része július 1-jén lép hatályba. (3) E törvény rendelkezéseit a megyei önkormányzatok és az nél nagyobb lakónépességő városok vonatkozásában január 1-jétıl, az egyéb helyi önkormányzatok, továbbá az egyéb közfeladatot ellátó szervek vonatkozásában legkésıbb július 1-jétıl kell alkalmazni. Felhatalmazó rendelkezések 22. (1) Felhatalmazást kap a kormány, hogy rendeletben állapítsa meg a) a közérdekő adatok elektronikus közzétételének részletszabályait, b) az egységes közadatkeresı rendszer, valamint a központi jegyzék adattartalmát, az adatintegrációra vonatkozó szabályokat, c) a 12. (7) bekezdése szerinti másolatot készítı szerv kijelölését. (2) Felhatalmazást kap a) az ágazati miniszter, hogy rendeletben adja ki a 6. (2) bekezdésében foglalt különös közzétételi listát, b) az informatikáért felelıs miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a közzétételi listákon szereplı adatok közzétételéhez szükséges közzétételi mintákat, c) a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok által közzéteendı adatok körét. d) az igazságügyért felelıs miniszter, hogy az Országos Igazságszolgáltatási Tanáccsal egyetértésben rendeletben határozza meg az e törvény alapján közzétett bírósági határozatoknak a győjteményben történı megjelölésének szabályait, e) a Miniszterelnöki Hivatalt vezetı miniszter, hogy az elıfizetıknek a 13. (4) bekezdése szerinti számát rendeletben állapítsa meg, f) a Miniszterelnöki Hivatalt vezetı miniszter, hogy a 12. (7) bekezdésében meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat rendeletben állapítsa meg. Az Európai Unió jogának való megfelelés 23. E törvény 7. -a, valamint melléklete az Európai Parlament és a Tanács a közszféra információinak további felhasználásáról szóló november 17-i 2003/98/EK irányelvének való megfelelést szolgálja. 11 / 16
 12 Melléklet a évi XC. törvényhez ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA I. Szervezeti, személyzeti adatok /A. 9. Adat Frissítés Megırzés A közfeladatot ellátó szerv hivatalos neve, székhelye, postai címe, telefon- és telefaxszáma, elektronikus levélcíme, honlapja, ügyfélszolgálatának elérhetıségei A közfeladatot ellátó szerv szervezeti felépítése szervezeti egységek megjelölésével, az egyes szervezeti egységek feladatai A közfeladatot ellátó szerv vezetıinek és az egyes szervezeti egységek vezetıinek neve, beosztása, elérhetısége (telefon- és telefaxszáma, elektronikus levélcím) A szervezeten belül illetékes ügyfélkapcsolati vezetı neve és az ügyfélfogadási rend Testületi szerv esetén a testület létszáma, összetétele, tagjainak neve, beosztása, elérhetısége A közfeladatot ellátó szerv irányítása, felügyelete vagy ellenırzése alatt álló, vagy alárendeltségében mőködı más közfeladatot ellátó szervek megnevezése, és 1. pontban meghatározott adatai A közfeladatot ellátó szerv többségi tulajdonában álló, illetve részvételével mőködı gazdálkodó szervezet [Ptk c) pont] neve, székhelye, elérhetısége, tevékenységi köre, képviselıjének neve, a közfeladatot ellátó szerv részesedésének mértéke A közfeladatot ellátó szerv által alapított közalapítványok neve, székhelye, alapító okirata, kezelı szervének tagjai A közfeladatot ellátó szerv által alapított költségvetési szerv neve, székhelye, a költségvetési szervet alapító jogszabály megjelölése, illetve az azt alapító határozat, a költségvetési szerv alapító okirata, vezetıje, honlapjának elérhetısége A közfeladatot ellátó szerv által alapított lapok neve, a szerkesztıség és kiadó neve és címe, valamint a fıszerkesztı neve 12 / 16
 13 10. A közfeladatot ellátó szerv felettes, illetve felügyeleti szervének, ennek hiányában a közfeladatot ellátó szerv felett törvényességi ellenırzést gyakorló szerv 1. pontban meghatározott adatai II. Tevékenységre, mőködésre vonatkozó adatok 1. Adat Frissítés Megırzés A közfeladatot ellátó szerv feladatát, hatáskörét és alaptevékenységét meghatározó, a szervre vonatkozó alapvetı jogszabályok, állami irányítás egyéb jogi eszközei, valamint a szervezeti és mőködési szabályzat vagy ügyrend hatályos és teljes szövege Az országos illetékességő szervek, valamint a Kormány általános hatáskörő területi államigazgatási szerve esetében a közfeladatot ellátó szerv feladatáról, tevékenységérıl szóló tájékoztató magyar és angol nyelven A helyi önkormányzat önként vállalt feladatai Államigazgatási, önkormányzati, és egyéb hatósági ügyekben ügycsoportonként (ügytípusonként) és eljárástípusonként a hatáskörrel rendelkezı szerv megnevezése, hatáskör gyakorlásának átruházása esetén a ténylegesen eljáró szerv megnevezése, illetékességi területe, az ügyintézéshez szükséges dokumentumok, okmányok, eljárási illetékek (igazgatási szolgáltatási díjak) meghatározása, alapvetı eljárási szabályok, az eljárást megindító irat benyújtásának módja (helye, ideje), ügyfélfogadás ideje, az ügyek intézését segítı útmutatók, az ügymenetre vonatkozó tájékoztatás és az ügyintézéshez használt letölthetı formanyomtatványok A közfeladatot ellátó szerv által nyújtott vagy költségvetésébıl finanszírozott közszolgáltatások megnevezése, tartalma, a közszolgáltatások igénybevételének rendje, a közszolgáltatásért fizetendı díj mértéke, az abból adott kedvezmények A közfeladatot ellátó szerv által fenntartott adatbázisok, illetve nyilvántartások jegyzéke, 13 / 16
 14 az adatvédelmi nyilvántartásba bejelentendı nyilvántartásoknak az Avtv a szerinti azonosító adatai; a közfeladatot ellátó szerv által - alaptevékenysége keretében - győjtött és feldolgozott adatok fajtái, a hozzáférés módja, a másolatkészítés költségei A közfeladatot ellátó szerv nyilvános kiadványainak címe, témája, a hozzáférés módja, a kiadvány ingyenessége, illetve a költségtérítés mértéke A testületi szerv döntései elıkészítésének rendje, az állampolgári közremőködés (véleményezés) módja, eljárási szabályai, a testületi szerv üléseinek helye, ideje, továbbá nyilvánossága, döntései, ülésének jegyzıkönyvei, illetve összefoglalói; a testületi szerv szavazásának adatai, ha ezt jogszabály nem korlátozza Az e törvény alapján közzéteendı jogszabálytervezetek és kapcsolódó dokumentumok; a helyi önkormányzat képviselı-testületének nyilvános ülésére benyújtott elıterjesztések a benyújtás idıpontjától A közfeladatot ellátó szerv által kiírt pályázatok szakmai leírása, azok eredményei és indokolásuk A közfeladatot ellátó szervnél végzett alaptevékenységgel kapcsolatos vizsgálatok, ellenırzések nyilvános megállapításai A közfeladatot ellátó szerv feladatellátásának teljesítményére, kapacitásának jellemzésére, hatékonyságának és teljesítményének mérésére szolgáló mutatók és értékük, idıbeli változásuk A közérdekő adatok megismerésére irányuló igények intézésének rendje, az illetékes szervezeti egység neve, elérhetısége, s ahol kijelölésre kerül, az adatvédelmi felelıs, vagy az információs jogokkal foglalkozó személy neve A közfeladatot ellátó szerv tevékenységére vonatkozó, jogszabályon alapuló statisztikai adatgyőjtés eredményei, idıbeli változásuk A közérdekő adatokkal kapcsolatos kötelezı statisztikai adatszolgáltatás adott szervre vonatkozó adatai E törvény eltérı rendelkezése hiányában a benyújtás idıpontját Folyamatosan A vizsgálatról szóló jelentés megismerését követıen haladéktalanul 14 / 16
 15 Azon közérdekő adatok hasznosítására irányuló szerzıdések listája, amelyekben a közfeladatot ellátó szerv az egyik szerzıdı fél A közfeladatot ellátó szerv kezelésében lévı közérdekő adatok felhasználására, hasznosítására vonatkozó általános szerzıdési feltételek A közfeladatot ellátó szervre vonatkozó különös és egyedi közzétételi lista III. Gazdálkodási adatok Adat Frissítés Megırzés A közfeladatot ellátó szerv éves (elemi) költségvetése, számviteli törvény szerinti beszámolója; a költségvetés végrehajtásáról - a külön jogszabályban meghatározott módon és gyakorisággal - készített beszámolók A közfeladatot ellátó szervnél foglalkoztatottak létszámára és személyi juttatásaira vonatkozó összesített adatok, illetve összesítve a vezetık és vezetı tisztségviselık illetménye, munkabére, és rendszeres juttatásai, valamint költségtérítése, az egyéb alkalmazottaknak nyújtott juttatások fajtája és mértéke összesítve A közfeladatot ellátó szerv költségvetésébıl nyújtott, nem normatív, céljellegő, mőködési és fejlesztési támogatások kedvezményezettjeinek nevére, a támogatás céljára, összegére, továbbá a támogatási program megvalósítási helyére vonatkozó adatok Az államháztartás pénzeszközei felhasználásával, az államháztartáshoz tartozó vagyonnal történı gazdálkodással összefüggı - a külön jogszabályban meghatározott értékő - árubeszerzésre, építési beruházásra, szolgáltatás megrendelésre, vagyonértékesítésre, vagyonhasznosításra, vagyon vagy vagyoni értékő jog átadására, valamint koncesszióba adásra vonatkozó szerzıdések megnevezése (típusa), tárgya, a szerzıdést kötı felek neve, a szerzıdés értéke, határozott idıre kötött szerzıdés esetében annak idıtartama A koncesszióról szóló törvényben meghatározott nyilvános adatok (pályázati A külön jogszabályban meghatározott ideig, de legalább 5 évig archívumban A külön jogszabályban meghatározott ideig, de legalább 1 évig archívumban A külön jogszabályban meghatározott ideig, de legalább 1 évig archívumban A külön jogszabályban meghatározott ideig, de legalább 1 évig archívumban A külön jogszabályban 15 / 16
 16 6. kiírások, pályázók adatai, az elbírálásról készített emlékeztetık, pályázat eredménye) A közfeladatot ellátó szerv által nem alapfeladatai ellátására (így különösen társadalmi szervezet támogatására, foglalkoztatottai szakmai és munkavállalói érdek-képviseleti szervei számára, foglalkoztatottjai, ellátottjai oktatási, kulturális, szociális és sporttevékenységet segítı szervezet támogatására, alapítványok által ellátott feladatokkal összefüggı kifizetésre) fordított, ötmillió forintot meghaladó kifizetések meghatározott ideig, de legalább 1 évig archívumban A külön jogszabályban meghatározott ideig, de legalább 1 évig archívumban 16 / 16
 2005. évi XC. törvény. az elektronikus információszabadságról ELS RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. A törvény célja. Értelmez rendelkezések MÁSODIK RÉSZ
 2005. évi XC. törvény az elektronikus információszabadságról Az Országgy lés az Alkotmány 2. (1) bekezdésében biztosított jogállamiság, valamint a 61. (1) bekezdésében biztosított közérdek adatok megismerhet
 2005. évi XC. törvény. az elektronikus információszabadságról
 2005. évi XC. törvény az elektronikus információszabadságról Az Országgyőlés az Alkotmány 2. (1) bekezdésében biztosított jogállamiság, valamint a 61. (1) bekezdésében biztosított közérdekő adatok megismerhetıségéhez
 A Debreceni Törvényszék Elnökének a közérdekő adatok és a közérdekbıl nyilvános adatok közzétételérıl, a közérdekő adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjérıl és az internetes honlap


text:
30.6.2011
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 171/35
 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS
 Nr. 35/2011
 2011 m. balandžio 1 d.
 kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas)
 EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – Susitarimas) su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu, ypač į šio Susitarimo 98 straipsnį,
 kadangi:
 (1)
 Susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2011 m. vasario 11 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 5/2011 (1).
 (2)
 Į Susitarimą turi būti įtraukta 2010 m. rugsėjo 2 d. Komisijos direktyva 2010/61/ES, kuria Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais priedai pirmąjį kartą priderinami prie mokslo ir technikos pažangos (2),
 NUSPRENDĖ:
 1 straipsnis
 Susitarimo XIII priedo 13c punktas (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB) papildomas šia įtrauka:
 „—
 32010 L 0061: 2010 m. rugsėjo 2 d. Komisijos direktyva 2010/61/ES (OL L 233, 2010 9 3, p. 27).“
 2 straipsnis
 Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede skelbtinas Direktyvos 2010/61/ES tekstas islandų ir norvegų kalbomis yra autentiškas.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja 2011 m. balandžio 2 d., jei EEE jungtiniam komitetui pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (3).
 4 straipsnis
 Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.
 Priimta Briuselyje 2011 m. balandžio 1 d.
 EEE jungtinio komiteto vardu
 Laikinai pareigas einantis pirmininkas
 Gianluca GRIPPA
 (1) OL L 93, 2011 4 7, p. 33.
 (2) OL L 233, 2010 9 3, p. 27.
 (3) Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.


type: wikipedia

text:
Kostaryka (Costa Rica, hiszp. dosł. ‘bogate wybrzeże’, Republika Kostaryki – República de Costa Rica) – państwo w Ameryce Centralnej nad Morzem Karaibskim i Oceanem Spokojnym. Graniczy od północy z Nikaraguą na odcinku 309 km i od południa z Panamą – 330 km. Łączna długość wybrzeża karaibskiego i pacyficznego wynosi 1290 km.
 Geografia
 Kostaryka to kraj wyżynno-górzysty, położony w strefie aktywności sejsmicznej. Znajdują się tu także liczne wulkany, niektóre aktywne. Niziny występują jedynie na wybrzeżach oraz w dolinach większych rzek: San Juan, Tempisque i Cañas. Przez środek kraju biegną trzy główne pasma górskie: Cordillera de Guanacaste (wulkan Miravalles, 2021 m n.p.m.), Cordillera Central (wulkany Irazú, 3432 m n.p.m. i Turrialba, 3421 m n.p.m.) oraz Cordillera de Talamanca z najwyższym szczytem Kostaryki Chirripó Grande (3820 m n.p.m.). Między pasmami Cordillerą Central a C. de Talamanca znajduje się niewielka wyżyna Cartago, położona na wysokości 1400 m n.p.m. U podnóży Kordillery Centralnej rozciąga się zajmująca ok. 900 km2 śródgórska kotlina Meseta Centralna. Tutaj ulokowała się stolica kraju San José i inne ważne miasta Kostaryki (Cartago, Alajuela, Heredia). W sumie mieszka tu ponad połowa mieszkańców kraju.
 Wybrzeże karaibskie ma charakter niskiego wybrzeża lagunowego. Za to wybrzeże pacyficzne ma dobrze rozwiniętą linię brzegową z licznymi zatokami (Golfo Dulce, Bahía de Coronado, Nicoya, Papagayo). Rzeki Kostaryki są krótkie i bystre. Do największych rzek należą: San Juan (graniczna), Reventazón i Chirripó. Brak większych jezior, poza sztucznym zbiornikiem wodnym Arenal.
 Klimat Kostaryki to klimat podrównikowy. Na wybrzeżu karaibskim wiatry pasatowe przynoszą obfite opady przez cały rok (2000–6000 mm rocznie). Natomiast po stronie pacyficznej opady są mniejsze (1000–2000 mm) i występują w okresie od maja do grudnia. W pozostałych miesiącach panuje susza. Średnie roczne temperatury wynoszą ok. 26 °C na wybrzeżu i 18-20 °C w głębi kraju, na większych wysokościach.
 Przyroda
 Przyroda Kostaryki cechuje się bogactwem zwierząt, grzybów i roślin, które występują na obszarze tego kraju położonego w Ameryce Centralnej. Kostaryka znajduje się w granicach krainy neotropikalnej charakteryzującej się dużą różnorodnością biologiczną. Na obszarze Kostaryki występuje ponad 500 tysięcy gatunków, co stanowi prawie 4% wszystkich szacowanych gatunków na całym świecie. Sprawia to, że Kostaryka jest jednym z 20 krajów o najwyższej różnorodności biologicznej na świecie. Z tych 500 tysięcy gatunków nieco ponad 300 tysięcy to owady. Dodatkowo różnorodność fauny w dużej mierze wynika z położenia geograficznego tego państwa pomiędzy kontynentami – Ameryką Północną i Południową. Kraj ten, wraz z sąsiednią Panamą, leżą na terenie, który 3-5 milionów lat stał się pomostem łączącym te dwa kontynenty. Fakt ten sprawił, że bardzo różne gatunki zwierząt, grzybów i roślin obu kontynentów mieszają się w tym miejscu.
 Historia
 W okresie przedkolumbijskim, między 750 a 1500, na obszarze dzisiejszej Kostaryki rozwijały się kultury indiańskie. W 1502 do wybrzeża Kostaryki dotarł Krzysztof Kolumb, który spodziewał się tu odkryć legendarną krainę złota; nazwał to wybrzeże Costa Rica, czyli „bogate wybrzeże”. Obszar ten podbił w imieniu Hiszpanii Juan Vasquez de Coronado w latach 1561–1565. Założył on pierwszą stolicę Kostaryki Cartago. Już w czasie podboju de Coronado miejscowi Indianie występowali zbrojnie przeciwko Hiszpanom. Kolejne bunty w latach 1673 i 1709 spotkały się z ostrą reakcją kolonizatorów i doprowadziły do niemal całkowitej eksterminacji Indian. Kostaryka proklamowała niepodległość w 1821 i wraz z sąsiednimi republikami weszła w skład Stanów Zjednoczonych Ameryki Środkowej (lub inaczej: Zjednoczonych Prowincji Ameryki Środkowej). Od 1839 jest niezależną republiką. W 1871 przyjęta została konstytucja Kostaryki, która była później kilkakrotnie poprawiana. Pod koniec XIX wieku rząd wprowadził reformy liberalne w dziedzinie prawodawstwa i edukacji. Na początku XX wieku doszło do ustabilizowania sytuacji politycznej kraju. Po I wojnie światowej doszło do kryzysu gospodarczego, który zapoczątkował kilkuletni okres konfliktu. W latach 20. rywalizowały ze sobą organizacje katolickie, socjalistyczne, populistyczne i komunistyczne. W latach 30. sytuację w kraju pogorszył wybuch światowego kryzysu gospodarczego. Od lat 30. na znaczeniu zyskały środowiska komunistyczne, które rywalizowały z oligarchami ziemskimi i przemysłowymi. W 1940 roku prezydenturę objął Rafael Ángel Calderón Guardia z Partii Narodowo-Republikańskiej. Za jego prezydentury (1940-1944) przeprowadzono reformy społeczne i gospodarcze. Wprowadzono wówczas ograniczoną reformę rolną i system ubezpieczeń socjalnych. Politykę tę kontynuował sojusznik Guardii, Teodoro Picado Michalski, który objął rządy w 1944 roku. Polityk polskiego pochodzenia wygrał wybory z ramienia liberalnej partii Bloque de la Victoria. W 1946 stworzył Narodowy Instytut Geograficzny Kostaryki oraz niezawisły Trybunał Wyborczy. W dalszym ciągu współpracował ze swym poprzednikiem Rafaelem Ángelem Calderónem Guardią, będąc jego poplecznikiem. Sam zmagał się z ostrymi konfliktami politycznymi, które w owym czasie wstrząsały Kostaryką. Przetrwał kilka prób zamachu stanu. W końcu uzyskał poparcie partii komunistycznej, z którą w 1948 postanowił podjąć próbę przedłużenia swojej kadencji: w 1948 wybory prezydenckie wygrał Otilio Ulate Blanco, a wybory parlamentarne prokomunistyczne ugrupowanie Vanguardia, co wywołało niepokoje w armii. Guardia nakazał Picado Michalskiemu unieważnienie wyborów prezydenckich i pozostanie przy władzy, przez co w kraju wybuchła wojna domowa. Z siłami rządowymi i oddziałami komunistycznymi ścierała się Armia Wyzwolenia Narodowego. W wyniku wojny domowej prezydent Teodor Picado Michalski udał się na emigrację.
 W 1949 nowy prezydent José Figueres Ferrer rozwiązał armię i od tej pory Kostaryka utrzymuje jedynie paramilitarną policję. Ferrer opowiadał się za przereformowaniem Kostaryki na wzór socjalistyczny. Rząd nadał prawa wyborcze kobietom i ludności murzyńskiej (unieważnienie zakazu opuszczania przez nią prowincji Limon), zagwarantował edukację publiczną dla wszystkich obywateli, zabronił dwukrotnego z rzędu kandydowania na urząd prezydenta kraju, upaństwowił banki, a także wprowadził instytucję Trybunału Wyborczego, mającego nadzorować przebieg każdych kolejnych przyszłych wyborów prezydenckich. W 1951 Figueres Ferrer stworzył socjaldemokratyczną Partię Wyzwolenia Narodowego (PLN). Lewicowy prezydent opiekował się prywatnym sektorem przemysłowym i stymulował rozwój zakładów państwowych. Rząd występował przeciwko Stanom Zjednoczonym, obwiniając ich władze o wspomaganie latynoamerykańskich dyktatur. Dał wyraz tej krytyce zbojkotowaniem w 1954 roku Międzyamerykańskiej Konferencji w Wenezueli. W tym samym roku rząd udzielił wsparcia nikaraguańskiemu przywódcy opozycji Emilianowi Chamorro Vargasowi, który zorganizował spisek mający na celu uprowadzenie tamtejszego dyktatora, Anastasia Somozy Garcíi. Po odkryciu spisku Somoza aresztował spiskowców, a dnia 11 stycznia 1954 roku zaatakował Kostarykę. Wojna okazała się sukcesem Kostaryki, która zadała nikaraguańskiej armii katastrofalne straty. Rząd udzielał też wsparcia kubańskim ruchom walczącym z dyktaturą Fulgencia Batisty aż do dojścia do władzy Fidela Castro. W latach 70. Kostaryka zbliżyła się do krajów bloku socjalistycznego: nawiązała stosunki dyplomatyczne z ZSRR (Kostaryka stała się pierwszym środkowoamerykańskim państwem, które to uczyniło) i NRD, a w 1973 – z Kubą. Przyjęła też wizytę rumuńskiego dyktatora Nicolae Ceauşescu. Poprawka do konstytucji pozwoliła represjonowanej dotychczas partii komunistycznej na uczestnictwo w wyborach. W 1972 Kostaryka znalazła nowy rynek zbytu na kawę w ZSRR.
 W 1978 roku rządy lewicy zostały przerwane przez zwycięstwo kandydata prawicy w wyborach prezydenckich. Nowy prezydent Rodrigo Carazo Odio zbliżył kraj do Stanów Zjednoczonych oraz prowadził politykę napięć z rządzoną przez sandinistów Nikaraguą – pozwolił na stacjonowanie na terytorium Kostaryki oddziałów antyrządowej partyzantki contras, a także poparł akcje dyplomatycznej izolacji Nikaragui. Prezydent ograniczył ponadto zakres opieki socjalnej. Pod koniec lat 80. z kraju wydalono oddziały contras, a wsparcia udzielono pokojowej opozycji nikaraguańskiej. W latach 1990–1994 rządy sprawowali chadecy, po których do władzy wróciła Partia Wyzwolenia Narodowego.
 Podział administracyjny
 Kostaryka dzieli się na 7 prowincji:
 Gospodarka
 Napędzana przez ukierunkowaną na zewnątrz strategię wzrostu w latach 80. gospodarka Kostaryki w ciągu ostatnich 15 lat, rosła o ok. 4,2% rocznie, przekraczając średni wzrost wielu innych gospodarek w regionie (INEC, 2016). Bezrobocie było niskie, średnio do 5% (do 2008 r.), ale gwałtownie wzrosło po globalnym kryzysie gospodarczym, następnie konsekwentnie utrzymywało się na poziomie ok. 8%.
 Niezależnie od wpływu kryzysu Kostaryka osiągnęła wyższy poziom życia i niższy poziom ubóstwa niż inne kraje w regionie, z dochodem na mieszkańca w wysokości 15 377 USD – według parytetu siły nabywczej (PPP) – w roku 2015. Jednak nierówności, mierzone współczynnikiem Giniego, wzrosły w ciągu ostatnich 20 lat, osiągając 0,49 w roku 2012.
 Kostaryka ma solidne perspektywy inwestycyjne głównie dzięki wysokiemu poziomowi kapitału ludzkiego. Ponad dwie trzecie napływu bezpośrednich inwestycji zagranicznych (BIZ) pochodzi z USA. Amerykańskie firmy spożywcze, restauracje i sieci supermarketów odniosły duży sukces w Kostaryce i mają silną obecność w tym kraju. Odnotowano również wzrost importu produktów konsumpcyjnych o wysokiej wartości z USA. W Kostaryce istnieje pięć głównych sieci supermarketów, w tym Wal-Mart (Stany Zjednoczone), Gessa (Kostaryka) ), AutoMercado (Kostaryka), Price Smart (Stany Zjednoczone) i Megasuper (Kolumbia).
 Turystyka
 Turystyka jest największą branżą w kraju, zatrudniającą ponad 13% siły roboczej. Ekoturystyka stanowi prawie 40% przychodów branży w typowym roku. Szacuje się, że 26% obszarów Kostaryki składa się z rezerwatów przyrody i systemów parkowych, które pomagają chronić znaczną część światowej różnorodności biologicznej i rozwijającego się przemysłu ekoturystycznego. Rzeczywista wartość przychodów z turystyki wzrosła o 3,6% w 2015 r., a w 2016 r. oczekiwano wzrostu o 2,3%. Sektor turystyczny był odpowiedzialny za ponad 2,8 miliarda USD przychodów w 2015 roku i zatrudnia około 600 tys. osób poprzez bezpośrednie i pośrednie zatrudnienie.
 Rolnictwo
 Udział rolnictwa w PKB, z powodu przemian strukturalnych w gospodarce kraju spadł w ciągu ostatnich dwóch dekad – z 13,7% w 1995 roku, do 5,6% w roku 2013. W tym samym okresie z 21,4% do 12,7% zmniejszył się również udział rolnictwa w zatrudnieniu. Pomimo tego spadku sektor rolny pozostaje drugim co do wielkości źródłem zatrudnienia w Kostaryce, co podkreśla jego centralną rolę na obszarach wiejskich.
 Kostaryka odnosi szczególne sukcesy w eksporcie nowych upraw, takich jak ananasy, gdzie jest wiodącym eksporterem z udziałem na rynku światowym wynoszącym 55% w roku 2015. A także nadal skutecznie eksportuje bardziej tradycyjne uprawy, takie jak: banany, kawa i cukier. Produkty przetworzone – w szczególności sok ananasowy (19,5% w 2015), syropy i koncentraty – są również powszechne.
 Głównym miejscem przeznaczenia eksportu rolno-spożywczego Kostaryki są Stany Zjednoczone (35% w 2015 r.). Szybko rośnie również eksport do krajów Ameryki Łacińskiej (26%).
 Transport
 Emisja gazów cieplarnianych
 Emisja równoważnika dwutlenku węgla z Kostaryki wyniosła w 1990 roku 8,963 Mt, z czego tylko 2,913 Mt stanowił dwutlenek węgla, a resztę metan i w mniejszym stopniu podtlenek azotu. W przeliczeniu na mieszkańca emisja wyniosła wówczas 941 kg dwutlenku węgla, a w przeliczeniu na 1000 dolarów PKB 121 kg. W następnych latach emisje gazów stopniowo, choć nierównomiernie, rosły. W niektórych latach emisje głównych gazów, zwłaszcza metanu, malały, przez co ogólny wzrost emisji jest stosunkowo niewielki. Przez cały czas przytłaczająca większość emisji dwutlenku węgla była emitowana przez transport, podczas gdy emisje z energetyki były marginalne. W 2018 emisja dwutlenku węgla pochodzenia kopalnego wyniosła 8,825 Mt, a w przeliczeniu na mieszkańca 1,782 t i w przeliczeniu na 1000 dolarów PKB 113 kg.
 Społeczeństwo
 Około 83,6% ludności stanowi Biali i Metysi, 6,7% stanowią Mulaci, 2,4% ludność rodzima, a Czarni lub osoby pochodzenia Afrykańskiego 1,1% populacji. W inny sposób swoją etniczność deklarowało 6,4% mieszkańców. Językiem urzędowym jest język hiszpański. Jest on w powszechnym użyciu. Jedynie Czarnoskórzy i Mulaci, zamieszkujący głównie prowincję Limón, posługują się głównie językiem angielskim.
 Religie:
 katolicyzm – 66,7%
 protestantyzm – 22,7% (głównie: zielonoświątkowcy)
 brak religii – 7,9%
 mormoni – 1%
 tradycyjne religie plemienne – 0,8%
 Świadkowie Jehowy – 0,6%
 Źródło: Pew Forum, 2010; Prolades, 2010; LDS, 2012; jw.org, 2020.
 Zobacz też
 Parki narodowe Kostaryki
 Kuchnia kostarykańska
 Kamienne kule z Kostaryki
 Przypisy
 Bibliografia
 Rafał Cezary Piechociński, Republika Kostaryki podług kostarykańskiego słupszczanina, Słupsk 2015.
 Paweł Janowski [współautor Ryszard Dziura], Kostaryka, w: Encyklopedia Katolicka, Lublin 2002, t. IX, kol. 965-966.
 Linki zewnętrzne
 Kostarykologia – portal naukowo-informacyjny o Republice Kostaryki.
 .
 Członkowie Organizacji Narodów Zjednoczonych


type: caselaw

text:
C 234/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25.7.98
 YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO 3) Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kunin-
 gaskunnan on vastattava omista oikeudenkäyntikuluis-
 (kuudes jaosto),
 taan.
 7 päivänä toukokuuta 1998,
 asiassa C-124/96, Euroopan yhteisöjen komissio vastaan (1) EYVL C 158, 1.6.1996.
 Espanjan kuningaskunta, jota tukee Ison-Britannian ja
 Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta (1)
 (Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättäminen Ð Kuu-
 des neuvoston direktiivi 77/388/ETY Ð Urheiluun tai
 liikuntakasvatukseen läheisesti liittyvien palvelujen arvon-
 lisäverovapautus Ð Kielletyt rajoitukset)
 YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO
 (98/C 234/02) (viides jaosto),
 7 päivänä toukokuuta 1998,
 (Oikeudenkäyntikieli: espanja)
 asiassa C-401/96 P, Somaco SARL vastaan Euroopan
 yhteisöjen komissio (1)
 (Muutoksenhaku Ð Kilpailu Ð Yritysten toimintaa Marti-
 (Väliaikainen käännös; lopullinen käännös julkaistaan niquella ei ollut pidettävä kilpailua rajoittavana, koska
 yhteisöjen tuomioistuimen oikeustapauskokoelmassa) ne olivat paikallisviranomaisten pakottavan painostuksen
 kohteena Ð Selvitysaineiston vääristäminen)
 (98/C 234/03)
 Asiassa C-124/96, Euroopan yhteisöjen komissio (asiamie-
 hinään Enrico Traversa ja Francisco Enrique GonzaÂlez
 Díaz), vastaan Espanjan kuningaskunta, (asiamiehenään
 Luis PeÂrez de Ayala Becerril), jota tukee Ison-Britannian ja (Oikeudenkäyntikieli: ranska)
 Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta (asiamiehenään
 Lindsey Nicoll, avustajanaan Sarah Moore), jossa kantaja
 vaatii yhteisöjen tuomioistuinta toteamaan, että Espanjan
 kuningaskunta on rikkonut jäsenvaltioiden liikevaihtove- (Väliaikainen käännös; lopullinen käännös julkaistaan
 rolainsäädännön yhdenmukaistamisesta Ð yhteinen arvon- yhteisöjen tuomioistuimen oikeustapauskokoelmassa)
 lisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste
 Ð 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neu-
 voston direktiivin 77/388/ETY (EYVL L 145, 13.6.1977, Asiassa C-401/96 P, Somaco SARL, kotipaikka Fort-de-
 s. 1) 13 artiklan A kohdan 1 alakohdan m alakohdan France (Ranska), edustajanaan asianajaja Jean-Claude
 säännöksiä, koska se on säätänyt, että urheiluun ja liikun- Fourgoux, Pariisi, prosessiosoite Luxemburgissa asian-
 takasvatukseen läheisesti liittyviä palveluja koskevaa ajotoimisto Pierrot Schiltz, 4 rue BeÂatrix de Bourbon, jossa
 vapautusta arvonlisäverosta sovelletaan ainoastaan sellai- valittaja vaatii muutoksenhaussaan Euroopan yhteisöjen
 siin yksityisiin laitoksiin, joiden jäsen- tai kausimaksut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen (laajennettu nel-
 eivät ylitä tiettyä summaa, yhteisöjen tuomioistuin (kuudes jäs jaosto) asiassa T-387/94, Asia Motor France ym. vas-
 jaosto), toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja H. taan komissio, 18.9.1996 antaman tuomion (Kok. 1996,
 Ragnemalm sekä tuomarit G. F. Mancini, P. J. G. Kapteyn s. II-961) kumoamista, vastapuolena: Euroopan yhteisöjen
 (esittelevä tuomari), J. L. Murray ja K. M. Ioannou, julkis- komissio (asiamiehenään Berend Jan Drijber, jota avustaa
 asiamies: A. La Pergola, kirjaaja: R. Grass, on antanut asianajaja HerveÂ Lehman), yhteisöjen tuomioistuin (viides
 7.5.1998 tuomion, jonka tuomiolauselma on seuraava: jaosto), toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja C.
 Gulmann (esittelevä tuomari) sekä tuomarit M. Wathelet,
 D. A. O. Edward, P. Jann ja L. Sevón, julkisasiamies: G.
 1) Espanjan kuningaskunta ei ole noudattanut jäsenvalti- Tesauro, kirjaaja: R. Grass, on antanut 7.5.1998 tuomion,
 oiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistami- jonka tuomiolauselma on seuraava:
 sesta Ð yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmu-
 kainen määräytymisperuste Ð 17 päivänä toukokuuta
 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 1) Valitus hylätään.
 77/388/ETY 13 artiklan A kohdan 1 alakohdan
 m alakohdan mukaisia velvoitteitaan, koska se on sää-
 tänyt, että urheiluun tai liikuntakasvatukseen läheisesti
 2) Somaco SARL velvoitetaan korvaamaan oikeuden-
 liittyviä palveluja koskevaa vapautusta arvonlisäve-
 käyntikulut.
 rosta sovelletaan vain enintään tietyn suuruista jäsen-
 tai kausimaksua periviin yksityisiin laitoksiin.
 (1) EYVL C 54, 22.2.1997.
 2) Espanjan kuningaskunta velvoitetaan korvaamaan
 oikeudenkäyntikulut.