text:
69/1988 Zb. - Vyhláška Slovenského banského úradu... - SLOV-LEX
 Časová verzia predpisu účinná od 01.07.1988
 z 25. apríla 1988
 o banskej záchrannej službe
 Slovenský banský úrad podľa § 7 ods. 5 zákona Slovenskej národnej rady č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe ustanovuje:
 Úlohy banskej záchrannej služby
 Úlohou banskej záchrannej služby je vykonávať záchranné práce, rýchle a účinné zásahy na
 záchranu ľudských životov a majetku pri závažných prevádzkových nehodách vrátane poskytovania prvej pomoci v podzemí,
 zdolávanie závažných prevádzkových nehôd, najmä výbuchov plynov a uhoľného prachu, banských požiarov, prietrží hornín a plynov, erupcie ropy a zemného plynu, prievalov vôd, plynov, bahnín a tekutých pieskov, závalov banských diel a porúch vo vetraní (ďalej len „havárie“),
 odstraňovanie následkov havárií.
 Banská záchranná služba ďalej
 vykonáva aj iné práce v nedýchateľnom alebo zdraviu škodlivom prostredí,
 spolupracuje pri havarijnej prevencii a zaisťovaní bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a bezpečnosti prevádzky najmä tým, že vykonáva prehliadky pracovísk, kontroly prostriedkov na zdolávanie havárií, školenie a výcvik pracovníkov.
 baňu prevádzkový celok, ktorý tvorí z hľadiska vetrania samostatnú technickú jednotku bez ohľadu na to, ako sa po stránke organizačnej nazýva; pojem baňa je rovnocenný pojmu podzemie pre organizácie vykonávajúce podzemné práce banským spôsobom.1) V prípade pochybnosti rozhodne Slovenský banský úrad,
 základňu priestor určený na nástup banských záchranárov do zásahu, ktorý zároveň slúži na prechodné uskladnenie dýchacích prístrojov a ostatného vybavenia banských záchranárov pre zásah; je upravený na odpočinok banských záchranárov medzi jednotlivými zásahmi a má spojenie s vedúcim likvidácie havárie alebo dispečerom.
 ORGANIZÁCIA BANSKEJ ZÁCHRANNEJ SLUŽBY
 Banské záchranné stanice
 Úlohy banskej záchrannej služby zabezpečujú:
 hlavné banské záchranné stanice,
 obvodné banské záchranné stanice,
 závodné banské záchranné stanice,
 banský záchranný zbor štátnej banskej správy.
 Hlavnú a obvodnú banskú záchrannú stanicu zriaďuje organizácia so súhlasom, prípadne na základe nariadenia Slovenského banského úradu, ktorý určí ich sídla a vymedzí ich pôsobnosť.2)
 Závodné banské záchranné stanice musia zriadiť organizácie
 na hlbinných baniach počas ich výstavby, ťažby, zabezpečovania a likvidácie,
 na uhoľných lomoch, na ktorých pri otvárke, príprave a dobývaní môžu byť zasiahnuté staré banské diela alebo sa budú zriaďovať alebo používať podzemné banské diela,
 ktoré vykonávajú vrtné a geofyzikálne práce z povrchu s predpokladaným výskytom horľavých alebo zdraviu škodlivých plynov, ropy alebo vody pod tlakom, ťažbu, úpravu alebo podzemné uskladňovanie kvapalných nerastov a plynov v prírodných horninových štruktúrach,
 ktoré vykonávajú podzemné práce banským spôsobom,1) pri ktorých možno predpokladať vznik havárií vyžadujúcich zásah banských záchranných zborov.
 Organizácia so súhlasom hlavnej banskej záchrannej stanice môže zabezpečiť banskú záchrannú službu aj inou banskou záchrannou stanicou zriadenou aj pri inej organizácii alebo zriadiť závodnú banskú záchrannú stanicu spoločnú pre dve alebo viac baní.
 Hlavná banská záchranná stanica
 Hlavná banská záchranná stanica okrem úloh uvedených v § 1
 riadi a kontroluje po odbornej stránke činnosť obvodných banských záchranných staníc, a ak tieto nie sú zriadené, riadi a kontroluje po odbornej stránke činnosť závodných banských záchranných staníc,
 školí a cvičí banských záchranárov a ostatných pracovníkov banských záchranných staníc,
 zúčastňuje sa na ročných kontrolách havarijných plánov a kontroluje havarijné plány,
 kontroluje zariadenia havarijnej prevencie,
 opravuje, kontroluje a skúša vo vlastných dielňach a skúšobniach dýchacie a oživovacie prístroje, záchranársku techniku a vydáva osvedčenia o skúškach,
 vykonáva dozor nad kontrolou a skúšaním detektorov. indikátorov, analyzátorov plynov a nad školením pracovníkov, ktorí s týmito prístrojmi pracujú,
 vypracúva plán vzájomnej pomoci banských záchranných staníc,
 sleduje, prípadne vykonáva výskum v odbore banského záchranárstva a spolupracuje s príslušnými výskumnými a inými pracoviskami,
 zabezpečuje lekársku službu prvej pomoci v podzemí na baniach v sídle hlavnej banskej záchrannej stanice,
 vykonáva ďalšie činnosti určené služobným poriadkom banskej záchrannej stanice (§ 19).
 Vedúci hlavnej banskej záchrannej stanice podáva raz za rok Slovenskému banskému úradu a obvodnému banskému úradu príslušnému podľa sídla hlavnej banskej záchrannej stanice správu o jej činnosti.
 Obvodná banská záchranná stanica
 Obvodná banská záchranná stanica okrem úloh uvedených v § 1
 riadi a kontroluje po odbornej stránke činnosť závodných banských záchranných staníc,
 opravuje, kontroluje a skúša vo vlastných dielňach dýchacie a oživovacie prístroje a záchranársku techniku,
 vykonáva ďalšie činnosti, ktorými ju poverí hlavná banská záchranná stanica.
 Vedúci obvodnej banskej záchrannej stanice podáva raz za rok nariadenej hlavnej banskej záchrannej stanici a obvodnému banskému úradu správu o jej činnosti.
 Závodná banská záchranná stanica
 Závodná banská záchranná stanica okrem úloh uvedených v § 1
 školí a cvičí banských záchranárov,
 zúčastňuje sa na ročných kontrolách havarijných plánov,
 opravuje, kontroluje a skúša dýchacie a oživovacie prístroje a záchranársku techniku,
 vykonáva ďalšie činnosti, ktorými ju poverí hlavná alebo obvodná banská záchranná stanica.
 Vedúci závodnej banskej záchrannej stanice podáva raz za rok nadriadenej banskej záchrannej stanici správu o jej činnosti.
 VYBAVENIE A UMIESTNENIE BANSKÝCH ZÁCHRANNÝCH STANÍC
 Zodpovednosť za vybavenie banských záchranných staníc
 Za personálne, materiálne a technické vybavenie banskej záchrannej stanice zodpovedá organizácia, ktorá banskú záchrannú stanicu zriadila.
 Vybavenie hlavnej a obvodnej banskej záchrannej stanice
 Hlavné a obvodné banské záchranné stanice sa musia vybaviť dýchacími a oživovacími prístrojmi, zásobami náhradného záchranárskeho a havarijného materiálu, záchranárskou technikou a dopravnými prostriedkami v súlade so služobným poriadkom banskej záchrannej stanice (§ 19).
 Hlavná a obvodná banská záchranná stanica musí mať dymnicu, ktorej priestory sú prispôsobené podmienkam, ktorým sú banskí záchranári vystavení pri zásahu vrátane možnosti zadymenia nejedovatými plynmi, zvýšenia teploty a relatívnej vlhkosti ovzdušia. Dymnica sa musí dať rýchlo vyvetrať a vo všetkých jej priestoroch sa musí zabezpečiť prístup na poskytnutie rýchlej pomoci v prípade nehody banského záchranára. V dymnici sa musia vhodne rozmiestniť a výrazne označiť zariadenia na privolanie rýchlej pomoci.
 Na hlavnej banskej záchrannej stanici a obvodnej banskej záchrannej stanici, ktoré sú zriadené pre organizácie uvedené v § 3 ods. 3 písm. c), musí byť zriadené cvičné pracovisko, na ktorom sa môžu precvičovať spôsoby likvidácie jednotlivých druhov otvorených erupcií z vrtov alebo sond vrátane hasenia požiaru eruptujúceho média (plynu, ropy). Cvičné pracovisko musí mať zariadenie na pridávanie vody pod tlakom do eruptujúceho média, ako aj zariadenie na rýchle uzavretie prívodu vody alebo plynu do cvičného vrtu alebo sondy. Prevádzkový poriadok cvičného pracoviska vydáva vedúci banskej záchrannej stanice, na ktorej je cvičné pracovisko zriadené.
 Vybavenie závodnej banskej záchrannej stanice
 Závodná banská záchranná stanica sa musí vybaviť najmenej 12 dýchacími a 2 oživovacími prístrojmi pripravenými na zásah. Pre každý kyslíkový dýchací prístroj musia byť pripravené najmenej 3 náhradné pohlcovače a 3 náhradné naplnené fľaše. Pre každý oživovací prístroj a pre každý vzduchový dýchací prístroj musia byť pripravené 3 náhradné naplnené fľaše. Pre bane s väčšou početnosťou zásahov sa musí počet dýchacích a oživovacích prístrojov primerane zvýšiť podľa rozhodnutia vedúceho organizácie vydaného po dohode s príslušnou hlavnou banskou záchrannou stanicou. Pre neuhoľné bane, pre bane vo výstavbe, zabezpečovaní alebo likvidácii a pre organizácie uvedené v § 3 ods. 3 písm. c) sa môže počet dýchacích a oživovacích prístrojov podľa rozhodnutia vedúceho organizácie vydaného po dohode s príslušnou hlavnou banskou záchrannou stanicou znížiť na 6 dýchacích prístrojov a 1 oživovací prístroj.
 Závodná banská záchranná stanica sa musí ďalej vybaviť ostatnou záchranárskou technikou a nevyhnutnou zdravotníckou technikou a materiálom; množstvo a druh určí služobný poriadok banskej záchrannej stanice.
 Počet svietidiel pripravených na okamžité použitie musí zodpovedať najmenej predpísanému počtu dýchacích prístrojov. Tieto svietidlá musia byť osobitne označené a oddelene uložené na určenom mieste.
 Dýchacie a oživovacie prístroje
 Na účely banskej záchrannej služby sa môžu používať len typy dýchacích a oživovacích prístrojov schválené Slovenským banským úradom.3)
 Dýchacie a oživovacie prístroje a ich príslušenstvo sa musia udržiavať v pohotovostnom stave. Prístroje nepoužiteľné na zásah sa musia osobitne označiť a oddelene uložiť.
 Dýchacie prístroje môžu používať len banskí záchranári. Iné osoby môžu dýchacie prístroje používať len za podmienok určených Slovenským banským úradom.
 Dýchacie a oživovacie prístroje skúša mechanik banskej záchrannej stanice v pravidelných mesačných intervaloch a okrem toho ihneď po každom použití a v prípade, ak nastala pochybnosť o ich bezchybnom stave a funkcii.
 Príslušenstvo dýchacích a oživovacích prístrojov, najmä masky, ústenky, fľaše a pohlcovače kontroluje mechanik banskej záchrannej stanice pravidelne, najmenej každých 6 mesiacov.
 Fľaše do dýchacích a oživovacích prístrojov sa musia skúšať podľa predpisov o kovových tlakových nádobách na dopravu plynov.4) Záznam o týchto skúškach sa musí uložiť na banskej záchrannej stanici. Fľaše do dýchacích a oživovacích prístrojov sa musia farebne označiť podľa príslušnej normy,5) očíslovať a označiť názvom organizácie. Na plnenie fliaš pre kyslíkové dýchacie prístroje sa musí použiť medicinálny kyslík a pre vzduchové dýchacie prístroje hygienicky nezávadný vzduch, prípadne iné schválené fyziologické dýchacie zmesi.
 Dýchacie a oživovacie prístroje, ich príslušenstvo, kontrolné a skúšobné prístroje musí preskúšať pravidelne, najmenej každých 6 mesiacov
 na závodnej banskej záchrannej stanici mechanik obvodnej alebo mechanik hlavne banskej záchrannej stanice,
 na obvodnej banskej záchrannej stanici mechanik hlavnej banskej záchrannej stanice,
 na hlavnej banskej záchrannej stanici hlavný mechanik.
 Kontroly, skúšky a záznamy o nich sa vykonávajú podľa pokynov hlavnej banskej záchrannej stanice. Vedúci banských záchranných staníc sú povinní odovzdať pracovníkom vykonávajúcim kontroly a skúšky dýchacích a oživovacích prístrojov a ich príslušenstva výtlačok príslušných pokynov.
 Výsledky skúšok a kontrol sa musia zaznamenávať (§ 23).
 Umiestnenie banských záchranných staníc
 Banská záchranná stanica sa musí umiestniť v miestnostiach zodpovedajúcich potrebám banskej záchrannej služby, umožňujúcich najmä úschovu, výdaj a príjem, údržbu a skúšanie dýchacích a oživovacích prístrojov a ostatnej záchranárskej techniky, výkon pohotovosti, školenie a odpočinok banských záchranárov po zásahu.
 Pred schválením projektov novozriaďovaných alebo rekonštruovaných hlavných banských záchranných staníc je potrebné vyjadrenie Slovenského banského úradu. Pred schválením projektov novozriaďovaných alebo rekonštruovaných obvodných a závodných banských záchranných staníc je potrebné vyjadrenie hlavnej banskej záchrannej stanice.
 Miestnosti a zariadenia banských záchranných staníc sa môžu používať iba na účely banskej záchrannej služby.
 BANSKÍ ZÁCHRANÁRI
 Banský záchranár
 Banským záchranárom sa môže stať pracovník, ktorý
 je vo veku od 21 do 35 rokov,
 je zdravotne spôsobilý pre práce v banskom záchrannom zbore,
 má najmenej dvojročnú odbornú prax v odbore, v ktorom bude pracovať v banskom záchrannom zbore,
 absolvoval desaťdňové základné teoretické školenie a praktický výcvik na hlavnej banskej záchrannej stanici,
 úspešne vykonal kvalifikačnú skúšku pred komisiou vymenovanou vedúcim hlavnej banskej záchrannej stanice,
 zložil sľub banského záchranára.
 Zdravotná spôsobilosť musí byť potvrdená lekárskou prehliadkou.
 Banský záchranár sa musí podrobiť lekárskej prehliadke aspoň raz za rok a vždy po vážnej chorobe alebo úraze. Lekárska prehliadka sa musí vykonať v rozsahu podľa osobitných predpisov.6)
 Banský záchranár musí najmenej raz za štvrťrok absolvovať opakovacie teoretické školenie a praktické cvičenie v rozsahu jednej smeny v používaní dýchacieho a oživovacieho prístroja; z toho dve praktické cvičenia za rok v používaní dýchacích prístrojov sa musia robiť v dymnici a dve v bani. Zásah v dýchacom prístroji v bani môže nahradiť cvičenie v bani. Cvičenie v bani sa nesmie robiť v nedýchateľnom prostredí.
 Banský záchranár organizácie uvedenej v § 3 ods. 3 písm. c) vykonáva praktické cvičenia v používaní dýchacieho prístroja tak, že jedno cvičenie za rok vykonáva v dymnici a tri cvičenia za rok na cvičnom pracovisku alebo na hlbinnom vrte. Zásah v dýchacom prístroji nahradzuje praktické cvičenie na cvičnom pracovisku alebo na hlbinnom vrte.
 Banský záchranár môže pôsobiť v banskom záchrannom zbore do dovŕšenia 45 roku svojho veku. Nad túto vekovú hranicu povoľuje výnimku vedúci hlavnej alebo obvodnej banskej záchrannej stanice na základe lekárskeho posudku s ohľadom na vykonávanú funkciu. U vedúceho hlavnej banskej záchrannej stanice a jeho zástupcu povoľuje túto výnimku na základe lekárskeho posudku Slovenský banský úrad.
 Prax podľa ods. 1 písm. c), desaťdňové základné teoretické školenie a praktický výcvik na hlavnej banskej záchrannej stanici podľa odseku 1 písm. d) sa nepožaduje u absolventov vysokej školy banského smeru a absolventov priemyselných škôl baníckych, ktorí absolvovali základný záchranársky výcvik v rámci výuky.
 Ak pracovník splní požiadavky uvedené v odseku 1 písm. a) až e), skladá v prítomnosti zástupcu štátnej banskej správy slávnostný sľub banského záchranára vedúcemu hlavnej banskej záchrannej stanice.
 Členovia banského záchranného zboru štátnej banskej správy skladajú sľub banského záchranára predsedovi Slovenského banského úradu.
 BANSKÉ ZÁCHRANNÉ ZBORY
 Členovia banského záchranného zboru
 Členmi banského záchranného zboru sú banskí záchranári a ďalší vybraní pracovníci banskej záchrannej stanice.
 Banský záchranný zbor hlavnej banskej záchrannej stanice
 Členmi banského záchranného zboru hlavnej banskej záchrannej stanice sú
 vedúci hlavnej banskej záchrannej stanice a jeho zástupcovia,
 hlavný mechanik hlavnej banskej záchrannej stanice a jeho zástupcovia,
 technici, mechanici, čatári, prípadne vedúci oddielov,
 lekári s kvalifikáciou banského záchranára a predpísanou lekárskou kvalifikáciou,7)
 pracovníci hlavnej banskej záchrannej stanice ostatných profesií plniaci úlohy banskej záchrannej služby.
 Počet členov banského záchranného zboru hlavnej banskej záchrannej stanice určuje služobný poriadok banskej záchrannej stanice (§ 19).
 Vedúci hlavnej banskej záchrannej stanice poverí zo skúsených banských záchranárov potrebný počet čatárov, prípadne vedúcich oddielov.
 Čatárom môže byť len banský záchranár s najmenej trojročnou záchranárskou praxou, ktorý absolvoval najmenej 6 týždňov pohotovostnej služby na obvodnej alebo hlavnej banskej záchrannej stanici.
 Vedúcim hlavnej banskej záchrannej stanice môže byť len banský inžinier, ktorý absolvoval na vysokej škole študijný odbor hlbinného dobývania, a na hlavnej banskej záchrannej stanici v organizácii uvedenej v § 3 ods. 3 písm. c) môže byť vedúcim len absolvent vysokej školy so študijným odborom hlbinného vŕtania (ďalej len „banský inžinier“) s najmenej osemročnou odbornou, z toho aspoň štvorročnou záchranárskou praxou, je banským záchranárom a úspešne vykonal skúšku z banského záchranárstva pred komisiou Slovenského banského úradu.
 Zástupcom vedúceho hlavnej banskej záchrannej stanice môže byť len banský inžinier s najmenej štvorročnou odbornou, z toho aspoň dvojročnou záchranárskou praxou, ktorý je banským záchranárom a úspešne vykonal skúšku z banského záchranárstva pred komisiou Slovenského banského úradu.
 Hlavným mechanikom hlavnej banskej záchrannej stanice môže byť len strojný inžinier s najmenej štvorročnou odbornou, z toho aspoň dvojročnou záchranárskou praxou.
 Vedúceho hlavnej banskej záchrannej stanice, jeho zástupcu a hlavného mechanika môže organizácia ustanoviť a výkonu tejto funkcie zbaviť len po predchádzajúcom súhlase Slovenského banského úradu.
 Banský záchranný zbor obvodnej banskej záchrannej stanice
 Členmi banského záchranného zboru obvodnej banskej záchrannej stanice sú
 vedúci obvodnej banskej záchrannej stanice a jeho zástupca,
 hlavný mechanik obvodnej banskej záchrannej stanice a jeho zástupca,
 technici, mechanici a čatári,
 pracovníci obvodnej banskej záchrannej stanice ostatných profesií plniaci úlohy banskej záchrannej služby.
 Počet členov banského záchranného zboru obvodnej banskej záchrannej stanice určuje služobný poriadok banskej záchrannej stanice.
 Vedúci obvodnej banskej záchrannej stanice poverí zo skúsených banských záchranárov potrebný počet čatárov spĺňajúcich požiadavky podľa § 14 ods. 4.
 Vedúcim obvodnej banskej záchrannej stanice môže byť len banský inžinier s najmenej štvorročnou odbornou, z toho aspoň dvojročnou záchranárskou praxou, ktorý je banským záchranárom a úspešne vykonal skúšku z banského záchranárstva pred komisiou Slovenského banského úradu.
 Zástupcom vedúceho obvodnej banskej záchrannej stanice môže byť len banský inžinier s najmenej dvojročnou odbornou, z toho aspoň jednoročnou záchranárskou praxou, ktorý je banským záchranárom a úspešne vykonal skúšku z banského záchranárstva pred komisiou Slovenského banského úradu.
 Vedúci obvodnej banskej záchrannej stanice a jeho zástupca musia pred ustanovením do funkcie absolvovať špeciálny výcvik na hlavnej banskej záchrannej stanici v trvaní najmenej 20 dní.
 Vedúceho obvodnej banskej záchrannej stanice a jeho zástupcu môže organizácia ustanoviť a výkonu tejto funkcie zbaviť len po predchádzajúcom súhlase Slovenského banského úradu.
 Banský záchranný zbor závodnej banskej záchrannej stanice
 Členmi banského záchranného zboru závodnej banskej záchrannej stanice sú
 vedúci závodnej banskej záchrannej stanice a jeho zástupca,
 mechanik závodnej banskej záchrannej stanice a jeho zástupca,
 čatári,
 pracovníci závodnej banskej záchrannej stanice ostatných profesií plniaci úlohy banskej záchrannej služby.
 Banský záchranný zbor závodnej banskej záchrannej stanice musí mať najmenej 25 členov a musia byť v ňom zastúpení odborníci všetkých základných profesií, ktoré sa môžu pri záchranárskej činnosti vyskytnúť. Pri väčšej početnosti zásahov sa musí počet banských záchranárov primerane zvýšiť podľa rozhodnutia vedúceho organizácie vydaného po dohode s príslušnou hlavnou banskou záchrannou stanicou. Pre neuhoľné bane, pre bane vo výstavbe, zabezpečovaní alebo likvidácii a pre organizácie uvedené v § 3 ods. 3 písm. c) sa môže počet členov závodnej banskej záchrannej stanice primerane znížiť podľa rozhodnutia vedúceho organizácie vydaného po dohode s príslušnou hlavnou banskou záchrannou stanicou. Keď je závodná banská záchranná stanica spoločná pre dve alebo viac baní, musí byť do jej banského záchranného zboru zaradený potrebný počet banských záchranárov všetkých týchto baní.
 Vedúcim závodnej banskej záchrannej stanice a jeho zástupcom môže byť len banský inžinier s najmenej trojročnou odbornou, z toho aspoň jednoročnou záchranárskou praxou, alebo absolvent priemyselnej školy baníckej s najmenej šesťročnou odbornou, z toho aspoň dvojročnou záchranárskou praxou. Na závodnej banskej záchrannej stanici pre pracoviská, kde sa vykonávajú podzemné práce banským spôsobom, môže funkciu vedúceho závodnej banskej záchrannej stanice a jeho zástupcu vykonávať tiež stavebný inžinier alebo absolvent priemyselnej školy stavebnej. Vedúcim závodnej banskej záchrannej stanice a jeho zástupcom môže byť len banský záchranár, ktorý úspešne vykonal skúšku z banského záchranárstva pred komisiou obvodného banského úradu.
 Vedúci závodnej banskej záchrannej stanice, jeho zástupca, mechanik závodnej banskej záchrannej stanice a jeho zástupca musia pred ustanovením do funkcie absolvovať špeciálny výcvik na hlavnej banskej záchrannej stanici v trvaní najmenej 15 dní.
 Vedúceho závodnej banskej záchrannej stanice a jeho zástupcu môže organizácia ustanoviť a výkonu tejto funkcie zbaviť len po predchádzajúcom súhlase obvodného banského úradu.
 Vedúci závodnej banskej záchrannej stanice poverí zo skúsených banských záchranárov potrebný počet čatárov spĺňajúcich požiadavky podľa § 14 ods. 4.
 Zoznam členov banského záchranného zboru závodnej banskej záchrannej stanice s uvedením mena, profesie, bydliska, čísla telefónu a funkcie v banskom záchrannom zbore musí byť vyvesený v závodnej banskej záchrannej stanici a u dispečera, prípadne na inom mieste určenom havarijným plánom alebo služobným poriadkom banskej záchrannej stanice. Zmeny sa musia v zozname ihneď vyznačiť. V smenovej evidencii známkovne musí byť každý banský záchranár odlišne evidovaný.
 Banskí záchranári musia byť primerane rozdelení do všetkých pracovných smien. Inšpekčná služba a dispečer musia byť informovaní o mieste ich pracoviska.
 Vedúci závodnej banskej záchrannej stanice a jeho zástupca musia poznať havarijné plány v obvode pôsobnosti závodnej banskej záchrannej stanice.
 Banský záchranný zbor štátnej banskej správy
 Banský záchranný zbor štátnej banskej správy tvoria vybraní banskí inšpektori určení na výkon hlavného dozoru8) v dýchacích prístrojoch.
 Slovenský banský úrad ustanoví vo svojom organizačnom poriadku
 podmienky pre zaradenie, výkon činnosti vrátane školenia a cvičenia členov banského záchranného zboru,
 počet členov banského záchranného zboru,
 vedúceho banského záchranného zboru a jeho zástupcu a vymedzí ich práva a povinnosti.
 Banské záchranné stanice sú povinné poskytnúť členom banského záchranného zboru štátnej banskej správy potrebné vybavenie na zásah v nedýchateľnom prostredí (dýchacie prístroje, ich príslušenstvo, indikátory a pod.). Hlavné a obvodné banské záchranné stanice sú povinné umožniť členom banského záchranného zboru štátnej banskej správy vykonávať predpísané cvičenia a zabezpečiť potrebné školenia.
 Práva a povinnosti vedúcich banských záchranných staníc
 Vedúci banskej záchrannej stanice
 organizuje a riadi činnosť banského záchranného zboru,
 zabezpečuje riadne zloženie banského záchranného zboru podľa profesií, organizuje predpísané cvičenia a školenia jeho členov,
 zabezpečuje pravidelné a mimoriadne lekárske prehliadky členov banského záchranného zboru vykonávané podľa osobitných predpisov,6)
 zabezpečuje nástupy banských záchranárov do pohotovosti,
 zabezpečuje rýchle zvolanie banského záchranného zboru v prípade potreby a jeho včasnú prípravu na zásah,
 stará sa o údržbu a vybavenie banskej záchrannej stanice a jej pohotovostný stav,
 zúčastňuje sa na vypracovaní a kontrolách havarijných plánov,
 vyhodnocuje priebeh a výsledok zásahu banského záchranného zboru,
 zabezpečuje vedenie predpísaných písomných záznamov a podáva v určených termínoch správu o činnosti banskej záchrannej stanice,
 navrhuje udelenie vyznamenaní a odmien banským záchranárom za mimoriadne zásluhy.
 V neprítomnosti vedúceho banskej záchrannej stanice plní jeho úlohy a za ich plnenie zodpovedá jeho zástupca.
 VÝKON BANSKEJ ZÁCHRANNEJ SLUŽBY
 Služobné poriadky banských záchranných staníc
 Organizáciu banskej záchrannej stanice, bližšie vymedzenie jej úloh, povinností a prác jednotlivých pracovníkov, poplachový poriadok a zásahový poriadok a vybavenie banskej záchrannej stanice určuje služobný poriadok.
 Poplachový poriadok určuje najmä spôsob vyhlásenia poplachu, miesto nástupu banských záchranárov, spôsob ich dopravy, zabezpečenie ďalších pracovníkov a prostriedkov na zásah, zabezpečenie pomocných prác a služieb.
 Zásahový poriadok určuje základné povinnosti banských záchranárov v zásahu, spôsob dorozumievania, organizáciu zásahov a taktické pokyny pre vedenie zásahov. Ďalej určuje obmedzenia a opatrenia na zásahy v mimoriadnych podmienkach, najmä vo vysokých teplotách a vysokých koncentráciách škodlivín; tieto zásahy sa môžu vykonávať len za prítomnosti lekára s kvalifikáciou banského záchranára. Zásady uvedené v zásahovom poriadku sa musia dodržiavať aj pri cvičení.
 Služobné poriadky hlavných a obvodných banských záchranných staníc schvaľuje Slovenský banský úrad. Služobné poriadky závodných banských záchranných staníc schvaľuje obvodný banský úrad po predchádzajúcom prerokovaní s hlavnou alebo obvodnou banskou záchrannou stanicou.
 Pohotovostnú službu banských záchranárov a počet pracovníkov banskej záchrannej stanice v pohotovosti určuje služobný poriadok.
 Na hlavnej banskej záchrannej stanici a obvodnej banskej záchrannej stanici musí byť stála pohotovostná služba banských záchranárov; na závodnej banskej záchrannej stanici, len ak to ustanoví osobitný predpis alebo nariadi obvodný banský úrad.
 Organizácia, ktorá má zriadenú závodnú banskú záchrannú stanicu, je povinná vysielať podľa rozvrhu hlavnej alebo obvodnej banskej záchrannej stanice určený počet banských záchranárov do stálej pohotovostnej služby. Do tejto služby musí byť vyslaný každý banský záchranár závodnej banskej záchrannej stanice aspoň raz za dva roky, ak nevykonáva stálu pohotovostnú službu na závodnej banskej záchrannej stanici.
 Pohotovostnú službu banských záchranárov na závodnej banskej záchrannej stanici môže nariadiť vedúci organizácie alebo ním poverený pracovník organizácie, prípadne vedúci hlavnej alebo obvodnej banskej záchrannej stanice.
 Zvolanie banského záchranného zboru
 Pri vyhlásení poplachu musí organizácia zabezpečiť rýchle zvolanie banského záchranného zboru za podmienok určených v poplachovom poriadku. Orgány spojov zabezpečia9) na požiadanie organizácie a jej náklady vedúcemu banskej záchrannej stanice, jeho zástupcom, hlavnému mechanikovi banskej záchrannej stanice a jeho zástupcovi telefónne spojenie do ich bytov. Telefónne spojenie môže byť nahradené iným telekomunikačným prostriedkom.
 Po upovedomení o poplachu sú členovia banského záchranného zboru povinní využiť všetky dostupné prostriedky, aby sa bez meškania dostavili na určené miesto.
 Banský záchranár nesmie nastúpiť do zásahu, ak nevykonal predpísanú lekársku prehliadku a ak jeho zdravotný stav nezodpovedá povahe zásahu. Ak banský záchranár nespĺňa tieto podmienky, musí to pri nástupe ohlásiť svojmu nadriadenému.
 Zásady záchranárskeho zásahu
 Záchranársky zásah sa riadi zásahovým poriadkom.
 Bezprostredne pred nástupom do zásahu v dýchacom prístroji si musí banský záchranár pod dozorom čatára skontrolovať svoj dýchací prístroj.
 Do zásahu v dýchacích prístrojoch nastupujú banskí záchranári v päťčlenných čatách. Vedúci banských záchranných zborov môže výnimočne rozhodnúť o nasadení trojčlenných čiat vrátane čatára v tých prípadoch, keď je pracovisko banských záchranárov ľahko prístupné a čata má so záložnou čatou na základni trvalé spojenie.
 Podmienky uvedené v odseku 3 sa nemusia dodržať, ak ide o záchranu ľudských životov a ak hrozí nebezpečenstvo z omeškania.
 Pri zásahu čaty v nedýchateľnom prostredí musí byť na určenej základni záložná čata s najmenej rovnakým počtom banských záchranárov, aký má čata v zásahu, a musí byť stále pripravená poskytnúť okamžitú pomoc čate v zásahu.
 Zásah s použitím dýchacích prístrojov na záchranu ľudských životov sa môže začať bez záložnej čaty na základni, musia sa však urobiť opatrenia na čo najrýchlejšie zabezpečenie záložnej čaty.
 Pri postupe v banských dielach v prostredí s viditeľnosťou menšou ako 1 m musia byť banskí záchranári v čate medzi sebou spojení spojovacími lankami.
 Pri práci čaty v zásahu vrátane cesty, ak sa práca vykonáva v dýchacom prístroji, smie sa počítať so spotrebou vzduchu 80% z celkovej zásoby kyslíka alebo vzduchu, ktorú má banský záchranár k dispozícii. Zvyšok sa musí ponechať pre nepredvídané okolnosti. Rozhodnutie o návrate vydá čatár podľa stavu tlakomeru prístroja toho banského záchranára, ktorý má najmenší tlak vo fľaši.
 V prvých dvoch dňoch havárie smie byť banský záchranár vyslaný do zásahu v dvojhodinovom dýchacom prístroji alebo v dýchacom prístroji určenom na kratší čas zásahu, najviac trikrát za 24 hodín a do zásahu v štvorhodinovom dýchacom prístroji najviac dvakrát za 24 hodín. Medzi jednotlivými zásahmi musia mať na odpočinok aspoň jednohodinovú prestávku. V prípade nebezpečenstva z omeškania môže častejšie zásahy nariadiť vedúci banských záchranných zborov.
 V ďalších dňoch havárie, ako aj pri plánovaných nehavarijných zásahoch banských záchranárov v nedýchateľnom prostredí smie byť banský záchranár vyslaný do zásahu v dvojhodinovom dýchacom prístroji alebo v dýchacom prístroji určenom na kratší čas zásahu najviac dvakrát za 24 hodín a do zásahu v štvorhodinovom dýchacom prístroji najviac raz za 24 hodín. Po jednotlivých zásahoch sa musia zaradiť rovnako dlhé prestávky na odpočinok, ako bol čas zásahu. Banský záchranár môže takéto práce sústavne vykonávať len počas jedného mesiaca. Do ďalších zásahov smie nastúpiť až po uplynutí aspoň jedného mesiaca od posledného zásahu. Do plánovaných nehavarijných zásahov banských záchranárov v nedýchateľnom prostredí a do zásahov v ďalších dňoch havárie môžu byť vyslaní banskí záchranári, ktorí mali najmenej 8 hodín nepretržitý odpočinok.
 Plánované nehavarijné zásahy v banskom prostredí, v ktorom koncentrácia škodlivín nezodpovedá ustanoveniam osobitného predpisu,10) musí sa vopred ohlásiť obvodnému banskému úradu. Na zásah musí organizácia vypracovať príkaz, v ktorom určí potrebné opatrenia. Príkaz potvrdzuje vedúci príslušnej hlavnej alebo obvodnej banskej záchrannej stanice.
 Ak sa na zásahu zúčastnia členovia banského záchranného zboru štátnej banskej správy, sú povinní
 do zásahu nastupovať s čatou banských záchranárov. Pracovník štátnej banskej správy sa nezapočítava do počtu banských záchranárov určeného pre čatu,
 dodržiavať zásady určené zásahovým poriadkom banskej záchrannej stanice vykonávajúcej zásah.
 Banská záchranná stanica je povinná viesť tieto doklady a záznamy:
 knihu činnosť banského záchranného zboru,
 kmeňové listy banských záchranárov,
 lekárske vysvedčenia,
 záznamy o skúškach dýchacích prístrojov,
 záznamy o skúškach oživovacích prístrojov,
 záznamy o skúškach masiek a ústeniek,
 záznamy o skúškach prídavných ihiel pod masku,
 záznamy o skúškach fliaš do dýchacích prístrojov a oživovacích prístrojov,
 záznamy o skúškach vymadzovacích vložiek k dvojhodinovým pohlcovačom,
 záznamy o kontrole pohlcovačov,
 záznamy o skúškach kontrolných a skúšobných prístrojov,
 záznamy o kontrole detektorov a indikátorov,
 záznamy o sebazáchranných prístrojoch, ktoré patria do vybavenia banskej záchrannej stanice.
 Banská záchranná služba uschováva doklady uvedené v odseku 1 písm. a) 10 rokov, doklady uvedené v odseku 1 písm. b) 5 rokov od ukončenia činnosti banského záchranára v banskom záchrannom zbore a záznamy uvedené v odseku 1 písm. c) až m) jeden rok.
 Osobitné oddiely banských záchranných zborov
 Na záchranársku činnosť osobitných oddielov banských záchranných zborov (banských záchranárov potápačov, banských záchranárov na práce vo výškach a nad voľnou hĺbkou a pod.) sa vzťahuje táto vyhláška, ak osobitný predpis11) neustanovuje inak.
 Slovenský banský úrad môže povoliť výnimku z § 12 ods. 1 písm. a), § 14 ods. 5 a 6, § 15 ods. 4 a 5 a § 16 ods. 3. Žiadosť o povolenie výnimky sa musí doložiť vyjadrením príslušného orgánu Revolučného odborového hnutia.
 diel jedenásty Banská záchranná služba úpravy Slovenského banského úradu z 1. februára 1971 č. 10/1971, ktorou sa vydáva predpis o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o bezpečnosti prevádzky v organizáciách, pokiaľ podliehajú zákonu č. 41/1957 Zb. o využití nerastného bohatstva (banský zákon), (reg. v čiastke 12/1971 Zb.),
 § 21 ods. 6 úpravy Slovenského banského úradu z 9. novembra 1983 č. 4200/1983 o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a bezpečnosti prevádzky v organizáciách, ktoré podliehajú štátnemu odbornému dozoru orgánov štátnej banskej správy podľa zákona Slovenskej národnej rady č. 41/1972 Zb. o organizácii a o rozšírení dozoru štátnej banskej správy, (reg. v čiastke 19/1984 Zb.),
 úprava Slovenského banského úradu zo 7. júla 1986 č. 1311/1986 o banskej záchrannej službe pri vrtných a geofyzikálnych prácach a pri ťažbe, úprave a podzemnom uskladňovaní kvapalných nerastov a plynov v prírodných horninových štruktúrach, (reg. v čiastke 20/1986 Zb.).
 § 3 zákona SNR č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe.
 § 40 ods. 3 písm. c) zákona SNR č. 51/1988 Zb.
 Vyhláška Slovenského banského úradu č. 70/1988 Zb. o vybraných banských zariadeniach.
 ČSN 07 8304 Kovové tlakové nádoby na dopravu plynov.
 ČSN 07 8509 Farebné označenie kovových tlakových nádob na dopravu plynov na technické účely.
 Smernice Ministerstva zdravotníctva SSR č. 17/1970 Vestníka MZ SSR o posudzovaní zdravotnej spôsobilosti na prácu (reg. v čiastke 24/1970 Zb.).
 § 39 a 42 zákona SNR č. 51/1988 Zb.
 § 2 ods. 1 a 2 vyhlášky Ústrednej správy spojov č. 111/1964 Zb., ktorou sa vykonáva zákon o telekomunikáciách.
 § 08 004 a § 08 054 úpravy Slovenského banského úradu z 1. februára 1971 č. 10/1971, ktorou sa vydáva predpis o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o bezpečnosti prevádzky v organizáciách, pokiaľ podliehajú zákonu č. 41/1957 Zb. o využití nerastného bohatstva (banský zákon), (reg. v čiastke 12/1971 Zb.).
 Výnos Slovenského banského úradu z 18. mája 1987 č.511/1987 o úlohách a spôsobilosti banských záchranárov potápačov a organizácii banských záchranných staníc pri potápačskej činnosti (reg. v čiastke 17/1987 Zb.).
 § 1 Úlohy banskej záchrannej služby
 DRUHÁ ČASŤ ORGANIZÁCIA BANSKEJ ZÁCHRANNEJ SLUŽBY
 § 3 Banské záchranné stanice
 § 4 Hlavná banská záchranná stanica
 § 5 Obvodná banská záchranná stanica
 § 6 Závodná banská záchranná stanica
 TRETIA ČASŤ VYBAVENIE A UMIESTNENIE BANSKÝCH ZÁCHRANNÝCH STANÍC
 § 7 Zodpovednosť za vybavenie banských záchranných staníc
 § 8 Vybavenie hlavnej a obvodnej banskej záchrannej stanice
 § 9 Vybavenie závodnej banskej záchrannej stanice
 § 10 Dýchacie a oživovacie prístroje
 § 11 Umiestnenie banských záchranných staníc
 ŠTVRTÁ ČASŤ BANSKÍ ZÁCHRANÁRI
 § 12 Banský záchranár
 PIATA ČASŤ BANSKÉ ZÁCHRANNÉ ZBORY
 § 13 Členovia banského záchranného zboru
 § 14 Banský záchranný zbor hlavnej banskej záchrannej stanice
 § 15 Banský záchranný zbor obvodnej banskej záchrannej stanice
 § 16 Banský záchranný zbor závodnej banskej záchrannej stanice
 § 17 Banský záchranný zbor štátnej banskej správy
 § 18 Práva a povinnosti vedúcich banských záchranných staníc
 ŠIESTA ČASŤ VÝKON BANSKEJ ZÁCHRANNEJ SLUŽBY
 § 19 Služobné poriadky banských záchranných staníc
 § 20 Pohotovostná služba
 § 21 Zvolanie banského záchranného zboru
 § 22 Zásady záchranárskeho zásahu
 § 23 Doklady a záznamy
 § 24 Osobitné oddiely banských záchranných zborov
 § 25 Výnimky
 Číslo: 69/1988 Zb.
 Názov: Vyhláška Slovenského banského úradu o banskej záchrannej službe
 Dátum schválenia: 25.04.1988
 Dátum vyhlásenia: 12.05.1988
 Nachádza sa v čiastke: 12/1988
 2. 01.07.1988 -


type: wikipedia

text:
Kotani Kimi (japanisch 小谷 喜美; geboren 10. Januar 1901 in Miura (Präfektur Kanagawa); gestorben 9. September 1971) war eine japanische Religionsgründerin.
 Leben und Wirken
 Kotani Kimi wurde als Tochter einer armen Familie geboren, die sich halb mit Landwirtschaft und halb vom Fischfang ernährte. Sie heiratete im Alter von 17 Jahren einen Fischer, der aber bald darauf starb. Sie zog kurz nach seinem Tod nach Tokio und heiratete im Alter von 27 Jahren Kotani Yasuyoshi (小谷 安吉; 1885–1929), der jedoch auch bald starb.
 Unter dem Einfluss des jüngeren Bruders ihres Mannes, Kubo Kakutarō, er war von der Familie Kubo adoptiert worden, wurde sie eine Anhängerin des Hokke-Richtung des Buddhismus. 1930 war dann der offizielle Beginn einer eigenen Hokke-Glaubensvereinigung, der „Reiyukai“ (霊友会), die sie zusammen mit Kakutarō leitete. Als Bekehrerin und Glaubensheilerin lehrte sie, dass Leiden aus moralischen Mängeln entstehen und dass echte Reue zum Zurechtkommen in der Welt führen kann. Sie setzte sich auch für die Werte der traditionellen Familie ein. Nach dem Zweiten Weltkrieg eroberte sie die Herzen von Hausfrauen, die sich Sorgen um das schlechte Leben in den Wirren nach dem Krieg machten.
 Kotani fehlte es jedoch an Führungskraft, und so spaltete sich die Reiyukai in viele Sekten, darunter die „Risshō Kōseikai“ (立正佼成会). Bestattet wurde Kotani auf dem Friedhof Tama in der Präfektur Tokio.
 Literatur
 S. Noma (Hrsg.): Kotani Kimi. In: Japan. An Illustrated Encyclopedia. Kodansha, 1993. ISBN 4-06-205938-X, S. 833.
 Weblinks
 Biographien Kotani Kimi in der Kotobank, japanisch
 Neue religiöse Bewegung
 Autor
 Japaner
 Geboren 1901
 Gestorben 1971
 Frau
 Nichiren-Buddhismus4
 Person (Neue Religiöse Bewegung)


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 3.3.2012
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 65/2
 Wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym złożony przez Nejvyšší správní soud (Republika Czeska) w dniu 20 października 2011 r. — Mehmet Arslan przeciwko Policii ČR, Krajskému ředitelství policie Ústeckého kraje, odboru cizinecké policie
 (Sprawa C-534/11)
 2012/C 65/03
 Język postępowania: czeski
 Sąd krajowy
 Nejvyšší správní soud
 Strony w postępowaniu przed sądem krajowym
 Strona skarżąca: Mehmet Arslan
 Strona pozwana: Policie ČR, Krajské ředitelství policie Ústeckého kraje, odbor cizinecké policie
 Pytania prejudycjalne
 1)
 Czy art. 2 ust. 1 w związku z motywem 9 dyrektywy Parlamentu Europejskiego i Rady 2008/115/WE z dnia 16 grudnia 2008 r. w sprawie wspólnych norm i procedur stosowanych przez państwa członkowskie w odniesieniu do powrotów nielegalnie przebywających obywateli państw trzecich (1) należy interpretować w ten sposób, że dyrektywa nie ma zastosowania do obywatela państwa trzeciego, który zwrócił się o udzielenie ochrony międzynarodowej w rozumieniu dyrektywy Rady 2005/85/WE z dnia 1 grudnia 2005 r. w sprawie ustanowienia minimalnych norm dotyczących procedur nadawania i cofania statusu uchodźcy w państwach członkowskich (2)?
 2)
 W wypadku odpowiedzi twierdzącej na pytanie pierwsze, czy należy uchylić środek detencyjny, stosowany wobec cudzoziemca w celu jego wydalenia, jeżeli cudzoziemiec ten zwróci się o ochronę międzynarodową w rozumieniu dyrektywy 2005/85/WE, a brak jest innych przesłanek stosowania wobec niego środka detencyjnego?
 (1) Dz.U. L 348, s. 98.
 (2) Dz.U. L 326, s. 13.


type: other

text:
National | Une règle Jordan pour les adolescents?
 Une règle Jordan pour les adolescents?
 La Cour suprême pourrait limiter la durée des procès pour les jeunes contrevenants.
 PAR Doug Beazley 13 mars 2019
 L’égalité devant la loi (comme aiment le rappeler les cours d’appel) ne veut pas dire que tout le monde est traité exactement de la même manière. La Cour suprême du Canada pourrait bien nous le rappeler encore une fois prochainement.
 Le plus haut tribunal du pays a entendu récemment un appel dans K.J.M. c. Sa Majesté la Reine, un dossier rempli de questions intéressantes en droit de la jeunesse. Les faits sont assez communs : une bagarre entre adolescents lors d’une soirée bien arrosée, provoquée par ce que le juge du procès a décrit comme « une raison inexplicable, mais probablement typiquement adolescente », a donné lieu pour un jeune de 15 ans à des accusations de voies de faits graves et de possession d’arme dangereuse (en l’occurrence un couteau de type X-Acto).
 Il a fallu 18 mois avant de terminer le procès de K.J.M. Or, quatre mois avant la fin du procès, en juillet 2016, la Cour suprême a rendu sa décision dans l’arrêt Jordan, et imposé un plafond de 18 mois pour les procès devant les tribunaux provinciaux et de 30 mois devant les cours supérieures.
 K.J.M a demandé un arrêt des procédures au motif qu’il n’avait pas subi son procès dans un délai raisonnable. La cour provinciale a rejeté sa demande, tout comme la Cour d’appel de l’Alberta. La Cour suprême a pris l’affaire en délibéré.
 L’arrêt Jordan a déclenché une avalanche de demandes d’arrêt de procédures à travers le système – mais puisque l’arrêt n’a pas mentionné les tribunaux de la jeunesse, personne ne sait avec certitude comment la norme s’applique à ce type de dossiers.
 On s’attend donc à ce que la Cour suprême réponde à cette question, et à quelques autres dont : est-ce que les jeunes contrevenants devraient avoir droit à des durées moins longues que celles établies dans Jordan? Ou pour reprendre la question posée par la Cour d’appel de l’Alberta : est-ce que les procès qui impliquent des mineurs devraient être encore plus longs que 18 mois pour ne pas faire obstacle à l’objectif de réhabilitation et de réintégration du système de justice pénale pour les adolescents?
 D’une certaine manière, les tribunaux de la jeunesse avaient déjà un seuil de type Jordan avant 2016. Le concept voulant que les procès impliquant des mineurs soient aussi courts que possible est inclus dans la Loi sur le système de justice pénale pour les adolescents.
 « Le système considère qu’il est particulièrement important pour les jeunes qu’il n’y ait pas de longs délais entre l’infraction et la sentence – que le défendeur expérimente des conséquences plus immédiates », dit Michael Dineen de Dawe Dineen à Toronto.
 Les cours reconnaissent que des procédures de 18 mois peuvent paraître beaucoup plus longues pour un adolescent que pour un adulte de 30 ans. « Quand vous avez 14 ou 15 ans, même un procès de 12 mois représente une grande partie de votre vécu jusqu’à ce pont-là », note Markham Silver, c.r., de Calgary. « Vous vous souvenez à quel point les étés pouvaient paraître longs quand vous étiez enfant? »
 Les trois juges de la cour d’appel ont convenu que les jeunes avaient droit à un procès dans un délai raisonnable. Deux d’entre eux ont conclu que le procès de K.J.M. n’avait pas violé la norme établie dans Jordan. La juge dissidente a plutôt statué qu’un délai de 15 mois serait acceptable – ce qui correspond en gros à ce qui était considéré comme raisonnable pour ce type de procès avant Jordan.
 Plusieurs estiment que la Cour suprême statuera que les procès d’adolescents devraient être plus courts que ceux des adultes. « Deviner ce que la CSC va décider dans un cas précis est un peu comme tenter lire l’avenir dans des feuilles de thé », lance toutefois Michael Lacy de Brauti Thorning LLP à Toronto. « Mais je crois que la Cour reconnaîtra le besoin pour les jeunes contrevenants de subir leur procès plus rapidement. »
 « Jordan était un choix audacieux », dit Drew Yewchuk, avocat à la Public Interest Law Clinic de l’Université de Calgary. « Et comme [les juges de la Cour suprême] ne ressentent pas vraiment la pression des premières lignes auxquelles font face les juges des procès, il est peu probable qu’il y ait quoi que ce soit qui leur fasse perdre leur sang-froid. »
 La chose la plus facile pour la Cour serait d’établir un nouveau plafond ferme – une norme à la Jordan spécifique aux jeunes contrevenants. « Je crois davantage qu’ils vont s’en tenir à l’approche du plafond présumé, qu’ils le maintiennent à 18 mois ou qu’ils le réduisent à 15 », dit Me Yewchuk. « Les juges dissidents dans Jordan ont déjà présenté leurs arguments contre cette notion. »
 Une telle approche aurait le mérite d’être simple – mais certains font valoir que ce serait mal adapté au système des tribunaux de la jeunesse, où des mesures alternatives destinées à garder les jeunes contrevenants en dehors des centres de détention peuvent rendre le calcul de la durée des procès plus complexe.
 Il y a aussi la question de l’équité. Prenons l’hypothèse où la Cour suprême introduisait une norme à la Jordan pour les tribunaux de la jeunesse – un plafond ferme de 15 ou même de 12 mois.
 Le droit vous considère comme un mineur jusqu’à l’âge de 18 ans. Me Silver offre une comparaison : un jeune de 17 ans accusé de vol qui atteint l’âge de 18 ans le lendemain de son accusation, et un autre jeune qui est accusé du même vol, mais qui a atteint l’âge de 18 ans la veille des accusations. Le premier aurait le bénéfice d’un procès moins long et son coaccusé – plus vieux d’à peine une journée – ne l’aurait pas.
 « Il est évident pour moi que nous avons besoin d’un critère différent », dit-il. « Un critère qui donne aux juges une plus grande discrétion pour tenir compte des circonstances spécifiques d’un dossier et décider à quel point les délais étaient raisonnables, ou pas. »


type: contracts

text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 22009A0520(01)
 Protokol til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer i forbindelse med republikken Bulgariens og Rumæniens deltagelse som kontraherende parter i medfør af deres tiltrædelse af Den Europæiske Union
 EU-Tidende nr. L 124 af 20/05/2009 s. 0053 - 0062
 Protokoltil aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer i forbindelse med republikken Bulgariens og Rumæniens deltagelse som kontraherende parter i medfør af deres tiltrædelse af Den Europæiske UnionDET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB,repræsenteret ved Rådet for Den Europæiske Union, ogKONGERIGET BELGIEN,REPUBLIKKEN BULGARIEN,DEN TJEKKISKE REPUBLIK,KONGERIGET DANMARK,FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND,REPUBLIKKEN ESTLAND,IRLAND,DEN HELLENSKE REPUBLIK,KONGERIGET SPANIEN,DEN FRANSKE REPUBLIK,DEN ITALIENSKE REPUBLIK,REPUBLIKKEN CYPERN,REPUBLIKKEN LETLAND,REPUBLIKKEN LITAUEN,STORHERTUGDØMMET LUXEMBOURG,REPUBLIKKEN UNGARN,MALTA,KONGERIGET NEDERLANDENE,REPUBLIKKEN ØSTRIG,REPUBLIKKEN POLEN,DEN PORTUGISISKE REPUBLIK,RUMÆNIEN,REPUBLIKKEN SLOVENIEN,DEN SLOVAKISKE REPUBLIK,REPUBLIKKEN FINLAND,KONGERIGET SVERIGE,DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND,i det følgende benævnt "medlemsstaterne", også repræsenteret ved Rådet for Den Europæiske Union,på den ene side, ogDET SCHWEIZISKE FORBUND, i det følgende benævnt "Schweiz",på den anden side,i det følgende benævnt "de kontraherende parter",SOM HENVISER TIL aftalen af 21. juni 1999 mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer (i det følgende benævnt "aftalen"), som trådte i kraft den 1. juni 2002,SOM HENVISER TIL protokollen af 26. oktober 2004 til aftalen af 21. juni 1999 mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer i forbindelse med Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks deltagelse som kontraherende parter i medfør af deres tiltrædelse af Den Europæiske Union( i det følgende benævnt "protokollen af 2004"), som trådte i kraft den 1. april 2006,SOM HENVISER TIL Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union den 1. januar 2007 (i det følgende benævnt "de nye medlemsstater"),SOM TAGER I BETRAGTNING, at de nye medlemsstater skal være kontraherende parter i aftalen,SOM TAGER I BETRAGTNING, at Rådet for Den Europæiske Union ved tiltrædelsesakten tillægges beføjelse til på Den Europæiske Unions medlemsstaters vegne at indgå en protokol om de nye medlemsstaters tiltrædelse af aftalen,ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:Artikel 11. De nye medlemsstater bliver herved kontraherende parter i aftalen:2. Ved denne protokols ikrafttræden bliver aftalens bestemmelser bindende for de nye medlemsstater på samme måde som for de nuværende kontraherende parter i aftalen på de i denne protokol fastlagte vilkår og betingelser.Artikel 2I aftalens korpus og i bilag I foretages følgende tilpasninger:1) Listen over de kontraherende parter i aftalen affattes således:"DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB,KONGERIGET BELGIEN,REPUBLIKKEN BULGARIEN,DEN TJEKKISKE REPUBLIK,KONGERIGET DANMARK,FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND,REPUBLIKKEN ESTLAND,IRLAND,DEN HELLENSKE REPUBLIK,KONGERIGET SPANIEN,DEN FRANSKE REPUBLIK,DEN ITALIENSKE REPUBLIK,REPUBLIKKEN CYPERN,REPUBLIKKEN LETLAND,REPUBLIKKEN LITAUEN,STORHERTUGDØMMET LUXEMBOURG,REPUBLIKKEN UNGARN,MALTA,KONGERIGET NEDERLANDENE,REPUBLIKKEN ØSTRIG,REPUBLIKKEN POLEN,DEN PORTUGISISKE REPUBLIK,RUMÆNIEN,REPUBLIKKEN SLOVENIEN,DEN SLOVAKISKE REPUBLIK,REPUBLIKKEN FINLAND,KONGERIGET SVERIGE,DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND,på den ene side, ogDET SCHWEIZISKE FORBUND,på den anden side,"2) Aftalens artikel 10 affattes således:a) Følgende stykke indsættes efter stk. 1a:"1b. Schweiz kan indtil to år efter ikrafttrædelsen af protokollen til denne aftale i forbindelse med Republikken Bulgariens og Rumæniens deltagelse som kontraherende parter opretholde kvantitative begrænsninger i antallet af arbejdstagere, der er beskæftiget i Schweiz, og antallet af selvstændige, som er statsborgere i Republikken Bulgarien og Rumænien i forbindelse med to kategorier af ophold, nemlig ophold af en varighed på over fire måneder, men under ét år, og ophold af en varighed på mindst ét år. Ophold på under fire måneder underlægges ikke kvantitative begrænsninger.Inden udløbet af ovennævnte overgangsperiode undersøger det blandede udvalg, hvorledes overgangsperioden for statsborgere i de nye medlemsstater er forløbet på grundlag af en rapport fra Schweiz. Ved afslutningen af undersøgelsen og ikke senere end udgangen af nævnte periode giver Schweiz det blandede udvalg meddelelse om, hvorvidt landet fortsat vil anvende kvantitative begrænsninger for arbejdstagere, der er beskæftiget i Schweiz. Schweiz har ret til at anvende sådanne foranstaltninger indtil fem år efter ovennævnte protokols ikrafttræden. Hvis Schweiz ikke giver førnævnte meddelelse, udløber overgangsperioden ved udgangen af den i første afsnit nævnte toårsperiode.Ved udløbet af overgangsperioden som defineret i dette afsnit ophæves alle kvantitative begrænsninger, der finder anvendelse på statsborgere i Republikken Bulgarien og Rumænien. Disse medlemsstater har ret til i samme periode at indføre samme kvantitative begrænsninger for schweiziske statsborgere."b) Følgende stykke indsættes efter stk. 2a:"2b. Schweiz og Republikken Bulgarien og Rumænien kan indtil to år efter ikrafttrædelsen af protokollen til denne aftale i forbindelse med Republikken Bulgariens og Rumæniens deltagelse som kontraherende parter for arbejdstagere fra en af disse kontraherende parter, der er beskæftiget på deres område, opretholde kontrol med fortrinsbehandlingen af arbejdstagere, der integreres på det lovlige arbejdsmarked, og løn- og arbejdsvilkår for statsborgere fra den pågældende kontraherende part. Samme kontrol kan opretholdes for personer, der leverer ydelser, jf. denne aftales artikel 5, stk. 1, inden for følgende fire sektorer: servicevirksomhed i forbindelse med agerbrug, bygge- og anlægsvirksomhed, herunder tilknyttede brancher, overvågningsvirksomhed og rengøringsvirksomhed (NACE-kode [*] 01.41, 45.1-4, 74.60 og 74.70). Schweiz giver i de overgangsperioder, der er nævnt i stk. 1b, 2b, 3b og 4c, fortrinsret til arbejdstagere, der er statsborgere i de nye medlemsstater, frem for arbejdstagere, der ikke er statsborgere i EU- eller EFTA-landene, for så vidt angår adgangen til landets arbejdsmarked. Leverandører af tjenesteydelser, som er liberaliseret i kraft af en specifik aftale om levering af tjenesteydelser mellem de kontraherende parter (herunder aftalen om visse aspekter af offentlige indkøb, såfremt denne omfatter levering af tjenesteydelser), underkastes ikke kontrollen med fortrinsretten for arbejdstagere, der er integreret på det lovlige arbejdsmarked. I samme tidsrum kan kravene om kvalifikationer for at få en opholdstilladelse på under fire måneder [**] og for leverandører af tjenesteydelser i ovennævnte fire sektorer, jf. aftalens artikel 5, stk. 1, opretholdes.Det blandede udvalg undersøger inden to år efter ikrafttrædelsen af protokollen til denne aftale i forbindelse med Republikken Bulgariens og Rumæniens deltagelse som kontraherende parter, hvorledes overgangsordningerne i dette stykke fungerer; dette skal ske på grundlag af en rapport udarbejdet af hver af de kontraherende parter, der gennemfører dem. Ved færdiggørelsen af undersøgelsen og senest to år efter ovennævnte protokols ikrafttræden kan den kontraherende part, der har gennemført overgangsordningerne, og som har givet det blandede udvalg meddelelse om, at den har til hensigt fortsat at anvende sådanne overgangsordninger, fortsætte hermed indtil fem år efter ovennævnte protokols ikrafttræden. Hvis Schweiz ikke giver førnævnte meddelelse, udløber overgangsperioden ved udgangen af den i første afsnit nævnte toårsperiode.Ved udgangen af overgangsperioden som defineret i dette stykke ophæves alle ovennævnte begrænsninger.c) Følgende stykke indsættes efter stk. 3:"3b. Ved ikrafttrædelsen af protokollen til denne aftale i forbindelse med Republikken Bulgariens og Rumæniens deltagelse som kontraherende parter og frem til udgangen af den i stk. 1b omhandlede periode forbeholder Schweiz hvert år (pro rata temporis) inden for den samlede kvote for tredjelande arbejdstagere, der er beskæftiget i Schweiz, og selvstændige, som er statsborgere i disse nye medlemsstater, et mindsteantal nye opholdstilladelser [***] i henhold til følgende plan:Frist | Antal opholdstilladelser for en periode på et år eller mere | Antal opholdstilladelser for en periode på mere end fire måneder og mindre end et år |Indtil udgangen af det første år | 362 | 3620 |Indtil udgangen af det andet år | 523 | 4987 |Indtil udgangen af det tredje år | 684 | 6355 |Indtil udgangen af det fjerde år | 885 | 7722 |Indtil udgangen af det femte år | 1046 | 9090 |d) Følgende stykke indsættes efter stk. 4b:"4c. Ved udgangen af den periode, der er omhandlet i stk. 1b og i dette stykke, og i op til ti år efter ikrafttrædelsen af protokollen til denne aftale i forbindelse med Republikken Bulgariens og Rumæniens deltagelse som kontraherende parter finder bestemmelserne i denne aftales artikel 10, stk. 4, anvendelse på statsborgere i disse nye medlemsstater.I tilfælde af alvorlige forstyrrelser på arbejdsmarkedet eller risiko herfor meddeler Schweiz og de nye medlemsstater, der har gennemført overgangsordninger, dette til det blandede udvalg inden udgangen af den overgangsperiode på fem år, de er omhandlet i stk. 2b, andet afsnit. I så tilfælde kan det pågældende land fortsat anvende de foranstaltninger, der er beskrevet i stk. 1b, 2b og 3b, indtil syv år efter ovennævnte protokols ikrafttræden, på arbejdstagere, der er beskæftiget på dets område. Det årlige antal opholdstilladelser, der er omhandlet i stk. 1b, er i så tilfælde som følger:Frist | Antal opholdstilladelser for en periode på et år eller mere | Antal opholdstilladelser for en periode på mere end fire måneder og mindre end et år |Indtil udgangen af det sjette år | 1126 | 10457 |Indtil udgangen af det syvende år | 1207 | 11664" |e) Følgende stykke indsættes efter stk. 5a:"5b. Overgangsbestemmelserne i stk. 1b, 2b, 3b og 4c, særlig bestemmelserne i stk. 2b vedrørende fortrinsretten for arbejdstagere, der er integreret på det lovlige arbejdsmarked, og kontrollen med løn- og arbejdsvilkårene, finder ikke anvendelse på arbejdstagere og selvstændige, som på tidspunktet for ikrafttrædelsen af protokollen til denne aftale i forbindelse med Republikken Bulgariens og Rumæniens deltagelse som kontraherende stater har tilladelse til at udøve en økonomisk aktivitet på de kontraherende parters område. Sidstnævnte personer har bl.a. ret til geografisk og erhvervsmæssig mobilitet.Indehavere af opholdstilladelser med en gyldighedsperiode på under et år har ret til at få fornyet deres opholdstilladelse; det kan ikke gøres gældende over for dem, at de kvantitative begrænsninger er opbrugt. Indehavere af en opholdstilladelse med en gyldighedsperiode på et år over derover har automatisk ret til at få forlænget deres opholdstilladelse. Følgelig har de pågældende lønmodtagere og selvstændige fra ovennævnte protokols ikrafttræden de rettigheder, der er forbundet med den fri bevægelighed for personer i henhold til de grundlæggende bestemmelser i denne aftale, herunder navnlig artikel 7."3) I artikel 27, stk. 2, i bilag I til aftalen erstattes henvisningen til "artikel 10, stk. 2, 2a, 4a og 4b," med en henvisning til "artikel 10, stk. 2, 2a, 2b, 4a, 4b og 4c".Artikel 3Uanset artikel 25 i bilag I til denne aftale gælder de i bilag 1 til denne protokol omhandlede overgangsperioder.Artikel 41. Bilag II til aftalen ændres i overensstemmelse med bilag 2 til denne protokol.2. Bilag III til aftalen tilpasses ved afgørelse, som træffes af det ved artikel 14 i aftalen nedsatte blandede udvalg.Artikel 51. Bilag 1 og 2 til denne protokol udgør en integrerende del deraf.2. Denne protokol udgør sammen med protokollen af 2004 en integrerende del af aftalen.Artikel 61. Denne protokol godkendes af Rådet for Den Europæiske Union på medlemsstaternes og Det Europæiske Fællesskabs vegne, og af Schweiz i overensstemmelse med egne procedurer.2. Når disse procedurer er afsluttet, giver Rådet for Den Europæiske Union og Schweiz hinanden meddelelse heromArtikel 7Denne protokol træder i kraft på den første dag i den første måned efter datoen for den sidste meddelelse om ratificering eller godkendelse.Artikel 8Denne protokol er gældende i samme tidsrum og i henhold til samme retningslinjer som aftalen.Artikel 91. Denne protokol og de dertil knyttede erklæringer er udfærdiget i to eksemplarer på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.2. Den bulgarske og rumænske udgave af aftalen og samtlige bilag og protokoller hertil og slutakten hertil, har samme gyldighed. Det blandede udvalg, der er nedsat ved aftalens artikel 14, godkender de autentiske tekster til aftalen på de nye sprog.Съставено в Брюксел, на двадесет и седми май две хиляди и осма година.Hecho en Bruselas, el veintisiete de mayo de dos mil ocho.V Bruselu dne dvacátého sedmého května dva tisíce osm.Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende maj to tusind og otte.Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten Mai zweitausendacht.Kahe tuhande kaheksanda aasta maikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Μαΐου δύο χιλιάδες οκτώ.Done at Brussels on the twenty-seventh day of May in the year two thousand and eight.Fait à Bruxelles, le vingt-sept mai deux mille huit.Fatto a Bruxelles, addì ventisette maggio duemilaotto.Briselē, divtūkstoš astotā gada divdesmit septītajā maijā.Priimta du tūkstančiai aštuntų metų gegužės dvidešimt septintą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év május havának huszonhetedik napján.Magħmul fi Brussell, fis- sebgħa u għoxrin jum ta' Mejju tas-sena elfejn u tmienja.Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste mei tweeduizend acht.Sporządzono w Brukseli, dnia dwudziestego siódmego maja roku dwa tysiące ósmego.Feito em Bruxelas, em vinte e sete de Maio de dois mil e oito.Întocmit la Bruxelles, douăzeci și șapte mai două mii opt.V Bruseli dňa dvadsiateho siedmeho mája dvetisícosem.V Bruslju, dne sedemindvajsetega maja leta dva tisoč osem.Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.Som skedde i Bryssel den tjugosjunde maj tjugohundraåtta.За държавите-членкиPor los Estados miembrosZa členské státyFor medlemsstaterneFür die MitgliedstaatenLiikmesriikide nimelΓια τα κράτη μέληFor the Member StatesPour les États membresPer gli Stati membriDalībvalstu vārdāValstybių narių varduA tagállamok részérőlGħall-Istati MembriVoor de lidstatenW imieniu państw członkowskichPelos Estados-MembrosPentru statele membreZa členské štátyZa države članiceJäsenvaltioiden puolestaPå medlemsstaternas vägnar+++++ TIFF +++++За Европейската общностPor la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduAz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapen+++++ TIFF +++++Für die Schweizerische EidgenossenschaftPour la Confédération suissePer la Confederazione svizzera+++++ TIFF +++++[*] NACE: Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 af 9.10.1990 om den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i De Europæiske Fællesskaber (EFT L 293 af 24.10.1990, s. 1). Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EØF) nr. 1882/2003 af 29.9.2003 (EFT L 284 af 31.10.2003, s. 1).[**] Arbejdstagere kan ansøge om kortvarig opholdstilladelse under de kvoter, der er omhandlet i stk. 3b, selv for perioder på under fire måneder."[***] Disse opholdstilladelser gives ud over de kvoter, der er omhandlet i aftalens artikel 10, og som er forbeholdt arbejdstagere og selvstændige, der er statsborgere i medlemsstaterne på tidspunktet for aftalens undertegnelse ( 21. juni 1999) eller i medlemsstater, som blev kontraherende parter i denne aftale ved protokollen af 2004. Opholdstilladelserne gives også ud over de opholdstilladelser, der gives via eksisterende aftaler mellem Schweiz og de nye medlemsstater om udveksling af praktikanter.";--------------------------------------------------BILAG 1Overgangsordning for køb af jord og sekundærbolig1. Republikken BulgarienRepublikken Bulgarien kan i fem år fra datoen for denne protokols ikrafttræden opretholde lovfæstede restriktioner, som var gældende på tidspunktet for denne protokols undertegnelse, for erhvervelse af ejerskab til jord til sekundærboliger af schweiziske statsborgere, der ikke er bosiddende i Bulgarien, og juridiske personer, der er stiftet i overensstemmelse med schweizisk ret.Schweiziske statsborgere, som er lovligt bosiddende i Bulgarien, omfattes ikke af bestemmelserne i det foregående afsnit eller af andre regler eller procedurer end dem, bulgarske statsborgere er omfattet af.Republikken Bulgarien kan i syv år fra datoen for denne protokols ikrafttræden opretholde lovfæstede restriktioner, som var gældende på tidspunktet for denne protokols undertegnelse, for erhvervelse af landbrugsjord, skove og skovbrugsjord af schweiziske statsborgere og juridiske personer, der er stiftet i overensstemmelse med schweizisk ret. Schweiziske statsborgere må under ingen omstændigheder behandles mindre gunstigt med hensyn til erhvervelse af landbrugsjord, skove og skovbrugsjord, end de blev det på datoen for denne protokols undertegnelse, eller behandles mere restriktivt end tredjelandsstatsborgere.Selvstændige landbrugere, der er schweiziske statsborgere, og som ønsker at etablere sig og tage ophold i Republikken Bulgarien, er ikke omfattet af bestemmelserne i det foregående afsnit eller af andre procedurer end dem, der gælder for bulgarske statsborgere.Disse overgangsforanstaltninger tages op til generel revision i løbet af det tredje år efter datoen for denne protokols ikrafttræden. Det blandede udvalg kan beslutte at afkorte eller bringe den i første afsnit nævnte overgangsperiode til ophør.2. RumænienRumænien kan i fem år fra datoen for denne protokols ikrafttræden opretholde lovfæstede restriktioner, som var gældende på tidspunktet for denne protokols undertegnelse, for erhvervelse af ejerskab til jord til sekundærboliger af schweiziske statsborgere, der ikke er bosiddende i Rumænien, og virksomheder, der er oprettet i overensstemmelse med schweizisk ret, men som hverken er etableret eller har en afdeling eller et repræsentationskontor på Rumæniens område.Schweiziske statsborgere, som er lovligt bosiddende i Rumænien, omfattes ikke af bestemmelserne i det foregående afsnit eller af andre regler eller procedurer end dem, rumænske statsborgere er omfattet af.Rumænien kan i syv år fra datoen for denne protokols ikrafttræden opretholde lovfæstede restriktioner, som var gældende på tidspunktet for denne protokols undertegnelse, for erhvervelse af landbrugsjord, skove og skovbrugsjord af schweiziske statsborgere og virksomheder, der er oprettet i overensstemmelse med schweizisk ret, men som hverken er etableret eller har en afdeling eller et repræsentationskontor på Rumæniens område. Schweiziske statsborgere må under ingen omstændigheder behandles mindre gunstigt med hensyn til erhvervelse af landbrugsjord, skove og skovbrugsjord, end de blev det på datoen for denne protokols undertegnelse, eller behandles mere restriktivt end tredjelandsstatsborgere.Selvstændige landbrugere, der er schweiziske statsborgere, og som måtte ønske at etablere sig og tage ophold i Rumænien, er ikke omfattet af bestemmelserne i første afsnit eller andre procedurer end dem, der gælder for rumænske statsborgere.Disse overgangsforanstaltninger tages op til generel revision i løbet af det tredje år efter datoen for denne protokols ikrafttræden. Det blandede udvalg kan beslutte at afkorte eller bringe den i første afsnit nævnte overgangsperiode til ophør.--------------------------------------------------BILAG 2I bilag II til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer foretages følgende ændringer:1) Under overskriften "Ved anvendelsen af aftalen foretages der følgende tilpasninger til forordningen" foretages følgende ændringer i punkt 1 i afsnit A i bilag II til aftalen:a) Under i) vedrørende bilag III, del A, tilføjes efter "Slovakiet — Schweiz":"Bulgarien — SchweizIngen.Rumænien — SchweizIngen overenskomst."b) Under j) vedrørende bilag III, del B, tilføjes efter "Slovakiet — Schweiz":"Bulgarien — SchweizIngen.Rumænien — SchweizIngen overenskomst."2) Følgende indsættes under overskriften "Afsnit A: akter, som der henvises til" under punkt 1 "Forordning (EØF) nr. 1408/71" efter "304 R 631: forordning (EF) nr. 631/2004 ...":"Afsnit 2 (Frie personbevægelser — social sikring) i Rådets forordning (EF) nr. 1791/2006 af 20. november 2006 om tilpasning af visse forordninger, beslutninger og afgørelser vedrørende frie varebevægelser, frie personbevægelser, selskabsret, konkurrencepolitik, landbrug (herunder veterinær- og plantesundhedslovgivning), transportpolitik, fiskale bestemmelser, statistikker, energi, miljø, samarbejde om retlige og indre anliggender, toldunion, eksterne forbindelser, fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og institutionerne på grund af Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, for så vidt dens bestemmelser vedrører EF-retsakter, som er omhandlet i bilag II til denne aftale."3) Følgende indsættes under overskriften "Afsnit A: akter, som der henvises til" under punkt 2. "Forordning (EØF) nr. 574/72" efter "304 R 631: forordning (EF) nr. 631/2004 ...":"Afsnit 2 (Frie personbevægelser — social sikring) i Rådets forordning (EF) nr. 1791/2006 af 20. november 2006 om tilpasning af visse forordninger, beslutninger og afgørelser vedrørende frie varebevægelser, frie personbevægelser, selskabsret, konkurrencepolitik, landbrug (herunder veterinær- og plantesundhedslovgivning), transportpolitik, fiskale bestemmelser, statistikker, energi, miljø, samarbejde om retlige og indre anliggender, toldunion, eksterne forbindelser, fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og institutionerne på grund af Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, for så vidt dens bestemmelser vedrører EF-retsakter, som er omhandlet i bilag II til denne aftale."4) Følgende indsættes under overskriften "Afsnit B: retsakter, som de kontraherende parter skal tage behørigt hensyn til" under punkt "4.18. 383 D 0117: beslutning nr. 117 ...", "4.27. 388 D 64: beslutning nr. 136 ...", "4.37. 393 D 825: beslutning nr. 150 ...", efter "12003 TN 02/02 A: Akt vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, ...", og under punkt "4.77: beslutning nr. 192 ...":"Afsnit 2 (Frie personbevægelser — social sikring) i Rådets forordning (EF) nr. 1791/2006 af 20. november 2006 om tilpasning af visse forordninger, beslutninger og afgørelser vedrørende frie varebevægelser, frie personbevægelser, selskabsret, konkurrencepolitik, landbrug (herunder veterinær- og plantesundhedslovgivning), transportpolitik, fiskale bestemmelser, statistikker, energi, miljø, samarbejde om retlige og indre anliggender, toldunion, eksterne forbindelser, fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og institutionerne på grund af Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, for så vidt dens bestemmelser vedrører EF-retsakter, som er omhandlet i bilag II til denne aftale."5) For bulgarske og rumænske arbejdstagere finder den ordning, som er omhandlet i stk. 1 i afsnittet vedrørende arbejdsløshedsforsikring i protokollen til bilag II, anvendelse indtil udgangen af det syvende år efter denne protokols ikrafttræden.--------------------------------------------------


text:
 Narození
 ? – Sü Si, čínský malíř († 975)
 Úmrtí
 29. srpna – Basileios I., byzantský císař (* okolo 812)
 Hlavy státu
 Velkomoravská říše – Svatopluk I.
 Papež – Štěpán V.
 Anglie – Alfréd Veliký
 Mercie – Æthelred
 Skotské království – Giric
 Východofranská říše – Karel III. Tlustý
 Západofranská říše – Karel III. Tlustý
 První bulharská říše – Boris I.
 Kyjevská Rus – Oleg
 Byzanc – Basileios I. – Leon VI. Moudrý
 Svatá říše římská – Karel III. Tlustý
 Externí odkazy
 9. století