text:
Falco gentilis Linnaeus, 1758
 tik perėjimų metu
 sėslus
 migracijų regionai
 Paprastasis vištvanagis (arba tiesiog vištvanagis, Accipiter gentilis) – vanaginių (Accipitridae) šeimos, (Accipitrinae) pošeimio, tikrųjų vanagų (Accipiter) genties plėšriųjų paukščių rūšis.
 Paplitimas
 Paplitę šiaurinio pusrutulio daugiausiai vidutinių platumų ir subtropikų klimato juostose, rečiau arkties klimato zonos pietesnėse platumose.
 Paplitimas Lietuvoje
 Savaime gyvena Lietuvoje, aptinkamas ištisus metus, gana dažnas, bet įrašytas į Lietuvos raudonosios knygos 3 (R) kategorijos sąrašus.
 Gyvenamoji aplinka
 Gyvena toliau nuo gyvenviečių miško tankmėje, o perėjimui daugiausiai pasirenka juodalksnynus, beržynus ar mišrius medynus.
 Lizdavietės ir perėjimas
 Lizdą krauna 6-20 m aukštyje iš sausų šakų. Gali perėti tame pačiame lizde kelerius metus iš eilės arba užimti juodųjų gandrų, suopių lizdus. Deda 3-4 melsvus ar balsvus kiaušinius. Peri 35-38 dienas.
 Mityba
 Minta įvairiais miško paukščiais: kėkštais, strazdais giesmininkais, kikiliais, margaisiais geniais. Migruodamas medžioja vištas ir kitus naminius paukščius, varnas, balandžius. Taip pat gaudo smulkius žinduolius – voveres, kurmius, pelėnus, kiškius.
 Išvaizda
 Kūno viršutinė pusė pilkai rusva, pilko ar rudo atspalvio. Galva tamsesnė, baltai dėmėta. Antakis baltas. Pakaušyje balti taškučiai. Kūno apatinė pusė balta su skersiniais juodais dryžiais. Uodega ilga, skersai dryžuota. Pauodegys baltas. Snapas melsvai juodas. Kojos geltonos, nagai juosvi. Patelė kiek pilkai rusva su balsvomis dėmelėmis, uodega tamsiai skersai dryžuota. Apatinė kūno pusė rusva arba balsva su juosvomis išilginėmis dėmėmis.
 Kūno matmenys
 Vidutinio dydžio paukščiai, kurių patelės 10–25% stambesnės už patinėlius. Paprastųjų vištvanagių svoris nuo 0,52 kg (smulkiausi patinėliai), iki 2,2 kg (stambiausios patelės). Sparnų skersmuo 28,6–39 cm, uodega 20–28 cm, čiurna 6,8–9 cm.
 Patinėlių kūno ilgis 46–57 cm, išskėstų abiejų sparnų ilgis 89–105 cm, svoris 0,52 – 1,2 kg.
 Patelių kūno ilgis 58–69 cm, išskėstų abiejų sparnų ilgis 108–127 cm, svoris 0,82 – 2,2 kg.
 Paprastiesiems vištvanagiams galioja Bergamno taisyklių dėsniai – jų šiaurinės populiacijos stambiausios, o pietinės smulkiausios. Stambiausios vištvanagių populiacijos gyvena Suomijoje.
 Paprastųjų vištvanagių porūšiai
 IOC World Bird List v11.1 versijoje išskiriama 10 paprastųjų vištvanagių porūšių:
 A. g. buteoides Menzbier, 1882; gyvena šiaurinėje Eurazijoje.
 A. g. albidus Menzbier, 1882; šiaurės rytų Sibire.
 A. g. schvedowi Menzbier, 1882; šiaurės rytų Azijoje ir iki centrinės Kinijos.
 A. g. fujiyamae Swann & Hartert, E, 1923; Japonijoje.
 A. g. gentilis Linnaeus, 1758; centrinėje ir šiaurės Europoje, įskaitant Lietuvą.
 A. g. marginatus Piller & Mitterpacher, 1783; Italijoje ir Balkanuose, Kaukaze iki šiaurinio Irano.
 A. g. arrigonii Kleinschmidt, 1903; Korsikoje ir Sardinijoje.
 A. g. atricapillus Wilson, A, 1812; Šiaurės Amerikos žemyne (išskyrus Kanadą, pietvakarinę JAV ir šiaurės vakarinę Meksiką).
 A. g. laingi Taverner, 1940; Britų Kolumbijos provincijos salose.
 A. g. apache Van Rossem, 1938; pietvakarinė JAV ir šiaurės vakarinė Meksika.
 Taip pat skaityti
 Lietuvos plėšrieji paukščiai
 Paprastasis paukštvanagis
 Šaltiniai
 Nuorodos
 raudonojiknyga.lt / Lietuvos raudonoji knyga
 Galerija
 Vanaginiai paukščiai