type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 30.8.2019.
 COM(2019) 379 final
 2019/0174(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na Drugome ministarskom sastanku Bonskog sporazuma u pogledu Strateškoga akcijskog plana Bonskog sporazuma (BASAP) za razdoblje 2019.–2025. priloženog Ministarskoj izjavi te u pogledu Ministarske izjave
 OBRAZLOŽENJE
 1.Predmet prijedloga
 Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje u ime Unije treba zauzeti u kontekstu Sporazuma o suradnji i postupanju u slučaju onečišćenja Sjevernog mora naftom i drugim štetnim tvarima („Bonski sporazum”) u vezi s predviđenim donošenjem Ministarske izjave i njoj priloženoga Strateškoga akcijskog plana Bonskog sporazuma (BASAP) za razdoblje 2019.–2025.
 2.Kontekst prijedloga
 2.1.Sporazum o suradnji i postupanju u slučaju onečišćenja Sjevernog mora naftom i drugim štetnim tvarima
 Cilj je Sporazuma o suradnji i postupanju u slučaju onečišćenja Sjevernog mora naftom i drugim štetnim tvarima („Bonski sporazum” ili „Sporazum”) borba protiv onečišćenja naftom i drugim štetnim tvarima u području Sjevernog mora te zaštita obalnih područja od pomorskih katastrofa i kroničnog onečišćenja koje uzrokuju brodovi i odobalni objekti. Sporazum je stupio na snagu 1. rujna 1989.
 Europska unija (tadašnja „Europska ekonomska zajednica”) ugovorna je stranka Sporazuma (kako je izmijenjen)
 1
 . Države Sjevernog mora koje su članice Europske unije
 2
 i Norveška također su ugovorne stranke Sporazuma.
 2.2.Bonski sporazum
 Cilj je Sporazuma potaknuti obalne države i Europsku uniju na aktivnu suradnju i uzajamno pružanje pomoći u borbi protiv onečišćenja Sjevernog mora naftom i drugim štetnim tvarima kako bi se zaštitili morski okoliš i interesi obalnih država. U tu se svrhu Sporazumom propisuje da ugovorne stranke provode nadzor koji će im pomoći u otkrivanju i borbi protiv onečišćenja te da se spriječi kršenje propisa o suzbijanju onečišćenja. Bonskim sporazumom Sjeverno more podijeljeno je na različite zone u kojima su ugovorne stranke nadležne za nadzor i procjenu nezgoda. Ugovorne stranke moraju obavijestiti druge ugovorne stranke na koje bi se to moglo odnositi ako primijete naftu ili druge štetne tvari koje bi mogle predstavljati ozbiljnu prijetnju obali ili povezanim interesima bilo koje druge ugovorne stranke. Ugovorne stranke mogu zatražiti pomoć ako dođe do onečišćenja na moru ili na njihovim obalama. U tom slučaju ugovorne stranke od kojih je zatražena pomoć dužne su učiniti sve što je u njihovoj moći kako bi tu pomoć pružile.
 Depozitar Bonskog sporazuma jest Vlada Savezne Republike Njemačke (članak 18. stavak 3. Bonskog sporazuma).
 Ugovorne stranke donose odluke u pogledu Sporazuma u skladu s relevantnim odredbama tog sporazuma i povezanim poslovnikom. U tome im pomažu tajništvo i pomoćna tijela (kao što je Radna skupina za operativna, tehnička i znanstvena pitanja povezana s aktivnostima za suzbijanje onečišćenja [OTSOPA]).
 2.3.Predviđeni akt – Ministarska izjava i Strateški akcijski plan Bonskog sporazuma (BASAP) za razdoblje 2019.–2025.
 Sporazum 2019. obilježava svoju 50. godišnjicu. Tom prigodom ugovorne stranke planiraju donijeti zajedničku izjavu na Drugome ministarskom sastanku Bonskog sporazuma („Ministarska izjava”), koji će se održati u Bonnu 11. listopada 2019. u prisustvu međuvladinih organizacija i promatrača iz susjednih regija, nadležnih za postupanje u slučaju onečišćenja šireg područja Sjevernog mora i pristupnih voda naftom i drugim štetnim tvarima.
 Usprkos smanjenju ukupnog broja slučajnih izljeva nafte u europskim vodama, i dalje povremeno dolazi do slučajnih izljeva većih razmjera (tj. više od 20 000 tona). Iako je većina nafte koja svake godine dospije u ocean ispuštena s kopna, visokih 10–15 % nafte koja završi u oceanu posljedica je slučajnih izljeva. U Ministarskoj izjavi stoga se iznosi zajednička vizija za šire područje Sjevernog mora i pristupnih voda u kojima neće dolaziti do onečišćenja koje se može izbjeći ni do slučajnog i namjernog onečišćenja koje uzrokuju pomorski prijevoz, odobalne naftne i plinske djelatnosti te druge pomorske aktivnosti.
 Ministarska izjava, kao izraz snažne predanosti ostvarivanju takve vizije, potvrda je da se ugovorne stranke Sporazuma ustrajno zalažu za postizanje dogovorenih ciljeva te za poboljšanje prevencije, pripravnosti i odgovora na onečišćenje šireg područja Sjevernog mora i pristupnih voda. S tim ciljem ugovorne stranke planiraju donijeti Strateški akcijski plan Bonskog sporazuma („BASAP”) za razdoblje 2019.–2025., koji će biti priložen Ministarskoj izjavi i u kojem će iznijeti ambiciozne strateške i operativne ciljeve te mjere za njihovu provedbu od 2019. do 2025.
 Svrha je BASAP-a za razdoblje 2019.–2025. olakšati provedbu Bonskog sporazuma. U njemu se iznose vizija, strateški i operativni ciljevi te konkretne mjerljive mjere i realni ciljevi za razdoblje 2019.–2025. kojima će se ugovorne stranke voditi i na kojima će temeljiti svoj rad. U BASAP-u se potvrđuje potreba za održavanjem dobro uspostavljenih sustava i kontinuitetom operativne prirode Sporazuma. Istodobno se govori o mogućim načinima unapređenja dosadašnjeg rada i novim smjerovima.
 Prvi akcijski plan Bonskog sporazuma dogovoren je na Prvome ministarskom sastanku u Dublinu 2010. Kasnije je produljen i ažuriran za razdoblja 2013.–2016. i 2016.–2019. tijekom sastanaka ugovornih stranaka Sporazuma.
 3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije
 Unija želi postići visoku razine zaštite okoliša, ponajprije tako što će na međunarodnoj razini podupirati mjere za rješavanje regionalnih ekoloških problema
 3
 . Usto želi potaknuti suradnju kako bi se unaprijedila djelotvornost sustava za sprečavanje i zaštitu od prirodnih katastrofa i katastrofa izazvanih ljudskim djelovanjem, primjerice zalaganjem za usklađeno djelovanje na međunarodnoj razini u području civilne zaštite
 4
 .
 Ugovorne stranke Bonskog sporazuma već 50 godina njeguju uspješnu regionalnu suradnju u sprečavanju i borbi protiv onečišćenja šireg područja Sjevernog mora koje uzrokuju brodovi i odobalni objekti. Rad u okviru Bonskog sporazuma obuhvaća znanstvene, tehničke i operativne aktivnosti. Ugovorne stranke stekle su široko stručno znanje o načinima uklanjanja prijetnji morskom okolišu i sad su spremne za nove izazove. BASAP-om za razdoblje 2019.–2025. odredit će se smjer i fokus postojećih i novih zadataka, koji će se poduprijeti Ministarskom izjavom.
 Unija je ugovorna stranka Bonskog sporazuma, a zalaže se za snažniju regionalnu suradnju kad je riječ o postupanju u slučaju onečišćenja šireg područja Sjevernog mora i pristupnih voda. Unija bi stoga trebala poduprijeti donošenje Ministarske izjave iz 2019., u kojoj će se pak podržati njoj priložen Strateški akcijski plan za razdoblje 2019.–2025., u skladu s primjenjivim postupkom Unije na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a.
 4.Pravna osnova
 4.1.Postupovna pravna osnova
 4.1.1.Načela
 Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.
 Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali mogu „presudno utjecati na sadržaj propisa koje donese zakonodavac EU-a”
 5
 .
 4.1.2.Primjena u ovom slučaju
 Ministarski sastanak je sastanak ugovornih stranaka na ministarskoj razini. Saziva se na ad hoc osnovi u povodu 50. godišnjice Bonskog sporazuma i previđenih izmjena tog sporazuma.
 Drugi ministarski sastanak ugovornih stranaka održava se 11. listopada 2019. Na tom sastanku treba se donijeti Ministarska izjava kao potvrda ustrajnog zalaganja ugovornih stranaka Sporazuma za postizanje dogovorenih ciljeva te za poboljšanje prevencije, pripravnosti i odgovora na onečišćenje šireg područja Sjevernog mora i pristupnih voda. S tim ciljem ugovorne stranke planiraju donijeti Strateški akcijski plan Bonskog sporazuma („BASAP”) za razdoblje 2019.–2025., koji će biti priložen Ministarskoj izjavi i u kojem će iznijeti ambiciozne strateške i operativne ciljeve te mjere za njihovu provedbu od 2019. do 2025.
 BASAP za razdoblje 2019.–2025. ima pravne učinke za ugovorne stranke. U njemu će se odrediti smjer i fokus postojećih i novih zadataka, koji će se poduprijeti Ministarskom izjavom. Namjera je olakšati provedbu Bonskog sporazuma utvrđivanjem vizije, strateških i operativnih ciljeva Sporazuma te konkretnih mjerljivih mjera i realnih ciljeva za razdoblje 2019.–2025. kojima će se ugovorne stranke voditi i na kojima će temeljiti svoj rad. U BASAP-u se potvrđuje potreba za održavanjem dobro uspostavljenih sustava i kontinuitetom operativne prirode Sporazuma. Istodobno se govori o načinima unapređenja dosadašnjeg rada i novim mogućim smjerovima.
 Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir Sporazuma.
 Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.
 4.2.Materijalnopravna osnova
 4.2.1.Načela
 Materijalnopravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, to jest onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.
 Kad je posrijedi predviđeni akt koji ima nekoliko ciljeva ili elemenata koji su nerazdvojivo povezani te ni jedan nije sporedan u odnosu na druge, materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora, iznimno, uključivati različite pravne osnove koje odgovaraju tim ciljevima ili elementima.
 4.2.2.Primjena u ovom slučaju
 Ciljevi i elementi nacrta Strateškoga akcijskog plana Bonskog sporazuma (BASAP) za razdoblje 2019.–2025. odnose se na zaštitu okoliša i međunarodnu suradnju u području civilne zaštite. Ti su elementi predviđenog akta nerazdvojivo povezani te ni jedan nije sporedan u odnosu na drugi, pri čemu se istodobno potiče usklađeno djelovanje na međunarodnoj razini u području civilne zaštite
 6
 .
 Stoga materijalnopravnu osnovu predložene odluke čine sljedeće odredbe: članci 191. i 196. UFEU-a.
 4.3.Zaključak
 Pravna osnova predložene odluke trebali bi biti članci 191. i 196. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.
 5.Objava predviđenog akta
 Budući da će se odlukama sa sastanka ugovornih stranaka izmijeniti Bonski sporazum, primjereno je objaviti ih u Službenom listu Europske unije nakon njihova donošenja.
 2019/0174 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na Drugome ministarskom sastanku Bonskog sporazuma u pogledu Strateškoga akcijskog plana Bonskog sporazuma (BASAP) za razdoblje 2019.–2025. priloženog Ministarskoj izjavi te u pogledu Ministarske izjave
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 196. i 191. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Unija (tadašnja „Europska ekonomska zajednica”) sklopila je Sporazum o suradnji i postupanju u slučaju onečišćenja Sjevernog mora naftom i drugim štetnim tvarima („Bonski sporazum” ili „Sporazum”) Odlukom Vijeća 84/358/EEZ od 28. lipnja 1984.
 7
 Sporazum je stupio na snagu 1. rujna 1989. Sporazum je izmijenjen 1989., a izmjene su stupile na snagu 1. travnja 1994. Unija (tadašnja „Europska ekonomska zajednica”) prihvatila je te izmjene Odlukom Vijeća 93/540/EEZ od 18. listopada 1993.
 8
 (2)Sporazum 2019. obilježava svoju 50. godišnjicu. Tom prigodom ugovorne stranke planiraju donijeti Ministarsku izjavu na Drugome ministarskom sastanku Bonskog sporazuma („Ministarska izjava”), koji će se održati u Bonnu 11. listopada 2019. u prisustvu međuvladinih organizacija i promatrača iz susjednih regija, nadležnih za postupanje u slučaju onečišćenja šireg područja Sjevernog mora i pristupnih voda naftom i drugim štetnim tvarima.
 (3)Uvažavajući 50 godina uspješne suradnje u okviru Bonskog sporazuma te prepoznajući zajedničke koristi od daljnjeg produbljivanja regionalne suradnje radi prevencije, pripravnosti i odgovora na slučajno i nezakonito onečišćenje mora uzrokovano pomorskim aktivnostima u širem području Sjevernog mora i pristupnim vodama, cilj je Ministarske izjave iz 2019. utvrditi zajedničku viziju za šire područje Sjevernog mora i pristupne vode u kojima neće dolaziti do onečišćenja koje se može izbjeći ni do slučajnog i namjernog onečišćenja koje uzrokuju pomorski prijevoz, odobalne naftne i plinske djelatnosti te druge pomorske aktivnosti.
 (4)Ministarska izjava, kao izraz snažne predanosti ostvarivanju takve vizije, potvrda je da se ugovorne stranke Sporazuma ustrajno zalažu za postizanje dogovorenih ciljeva te za poboljšanje prevencije, pripravnosti i odgovora na onečišćenje šireg područja Sjevernog mora i pristupnih voda. S tim ciljem ugovorne stranke planiraju donijeti Strateški akcijski plan Bonskog sporazuma za razdoblje 2019.–2025., koji će biti priložen Ministarskoj izjavi i u kojem će iznijeti ambiciozne strateške i operativne ciljeve te mjere za njihovu provedbu od 2019. do 2025.
 (5)Važno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na Drugome ministarskom sastanku Bonskog sporazuma jer će odluka koju treba donijeti na tom sastanku proizvoditi pravne učinke za Uniju.
 (6)Budući da je Unija ugovorna stranka Bonskog sporazuma i da se zalaže za produbljivanje suradnje kad je riječ o postupanju u slučaju onečišćenja šireg područja Sjevernog mora i pristupnih voda, primjereno je potpisati i poduprijeti Ministarsku izjavu iz 2019., kojom se podržava njoj priložen Strateški akcijski plan za razdoblje 2019.–2025.,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na Ministarskom sastanku je poduprijeti donošenje Ministarske izjave i njoj priloženog Strateškoga akcijskog plana Bonskog sporazuma (BASAP) za razdoblje 2019.–2025.
 Moguće su manje izmjene teksta nacrta Strateškog akcijskog plana Bonskog sporazuma (BASAP) za razdoblje 2019.–2025. a da se ne dovede u pitanje potpora Unije.
 Članak 2.
 Ova je Odluka upućena Komisiji.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Odluka Vijeća 84/358/EEZ od 28. lipnja 1984. o sklapanju Sporazuma o suradnji u postupanju kod onečišćenja Sjevernog mora naftom i drugim štetnim tvarima (SL L 188, 16.7.1984., str. 7.). Sporazum je izmijenjen 1989., a izmjene su stupile na snagu 1. travnja 1994. Europska ekonomska zajednica prihvatila je te izmjene Odlukom Vijeća 93/540/EEZ od 18. listopada 1993. (SL L 263, 22.10.1993., str. 51.).
 (2)
 Belgija, Danska, Francuska, Irska, Nizozemska, Njemačka, Švedska te Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske (status ratifikacije 10. travnja 2019.).
 (3)
 Članak 191. UFEU-a.
 (4)
 Članak 196. UFEU-a.
 (5)
 Presuda Suda Europske unije od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.
 (6)
 Ugovorne stranke Bonskog sporazuma mogu se osloniti na Mehanizam Unije za civilnu zaštitu (vidjeti Odluku br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013., SL L 347, 20.12.2013., str. 924.).
 (7)
 SL L 188, 16.7.1984., str. 7.
 (8)
 SL L 263, 22.10.1993., str. 51.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 30.8.2019.
 COM(2019) 379 final
 PRILOZI
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na Drugome ministarskom sastanku Bonskog sporazuma u pogledu Strateškoga akcijskog plana Bonskog sporazuma (BASAP) za razdoblje 2019.–2025. priloženog Ministarskoj izjavi te u pogledu Ministarske izjave
 PRILOG 1.
 Ministarska izjava
 Bonn, Njemačka, 11. listopada 2019.
 MI, MINISTRI I ČLANOVI EUROPSKE KOMISIJE, nadležni za postupanje u slučaju onečišćenja šireg područja Sjevernog mora i pristupnih voda naftom i drugim štetnim tvarima sastali smo se u Bonnu 11. listopada 2019. na Drugome ministarskom sastanku Bonskog sporazuma u prisustvu međuvladinih organizacija i promatrača iz susjednih regija;
 UVAŽAVAJUĆI 50 godina uspješne suradnje u okviru Bonskog sporazuma te PREPOZNAJUĆI zajedničke koristi od daljnjeg produbljivanja naše suradnje radi prevencije, pripravnosti i odgovora na slučajno i nezakonito onečišćenje mora koje uzrokuju pomorske aktivnosti u širem području Sjevernog mora i pristupnim vodama;
 POZDRAVLJAJUĆI pristupanje Španjolske Bonskom sporazumu i prilagodbu zone nadležnosti između Francuske i Španjolske, zbog čega će pomorsko područje obuhvaćeno Bonskim sporazumom uključivati i Biskajski zaljev;
 ŽELEĆI poboljšati zaštitu našeg obalnog i morskog okoliša od onečišćenja mora kao posljedice aktivnosti u širem području Sjevernog mora i pristupnim vodama te način na koji surađujemo kad su posrijedi prevencija, pripravnost i odgovor na onečišćenje;
 UZIMAJUĆI U OBZIR ulogu Međunarodne pomorske organizacije (IMO) u reguliranju svjetskog pomorskog prijevoza radi zaštite morskog okoliša i ljudskog zdravlja, razvoj integrirane pomorske politike za Europsku uniju i relevantno zakonodavstvo EU-a
 1
 koje se odnosi na onečišćenje mora i pomorske nezgode;
 NASTAVLJAJUĆI s koordinacijom nacionalnih aktivnosti na (pod)regionalnoj razini za dobrobit svih i imajući u vidu obveze ugovornih stranaka u pogledu izvješćivanja;
 SLUŽEĆI SE široko prihvaćenim informacijskim sustavima koji su definirani kao standard u nadležnim međunarodnim organizacijama;
 PRIMJEĆUJUĆI kontinuiran rast pomorskog prometa i drugih pomorskih aktivnosti kao što je odobalno iskorištavanje nafte i plina te činjenicu da će, usprkos manjem broju opaženih izljeva tijekom posljednjih godina, rizici uvijek postojati;
 DONIJELI smo sljedeću zajedničku Izjavu:
 1.
 Imamo viziju šireg područja Sjevernog mora i pristupnih voda u kojima neće dolaziti do onečišćenja koje se može izbjeći ni do slučajnog i namjernog onečišćenja koje uzrokuju pomorski prijevoz, odobalne naftne i plinske djelatnosti te druge pomorske aktivnosti.
 2.
 Pozdravljamo propise IMO-a koji su doveli do smanjenja onečišćenja mora. Međutim, iako su posljednjih godina provedene brojne mjere, slučajno i nezakonito onečišćenje tvarima osim nafte i dalje je velika prijetnja za šire područje Sjevernog mora i pristupne vode.
 3.
 Itekako smo svjesni gospodarske i društvene vrijednosti našega morskog i obalnog okoliša te uviđamo da su troškovi odgovarajućih resursa za prevenciju, pripravnost i odgovor na onečišćenje mora niski u odnosu na troškove sanacije nakon velikih nesreća koje uzrokuju onečišćenje.
 4.
 Naglašavamo važnost djelotvorne prevencije, pripravnosti i odgovora na izvanredne pomorske situacije. Ponovno potvrđujemo svoju predanost aktivnoj suradnji u okviru Bonskog sporazuma u području planiranja, osposobljavanja i ispitivanja rada sustava za hitni odgovor, što uključuje zajedničke operativne vježbe odgovora. Prepoznajemo važnost sveobuhvatne europske suradnje preko Koordinacijskog centra za odgovor na hitne situacije (ERCC) i uz koordinaciju s Europskom agencijom za pomorsku sigurnost (EMSA).
 5.
 Pozdravljamo dobro uspostavljeni sustav za zračni i satelitski nadzor pomorskog prijevoza, odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti i drugih pomorskih aktivnosti u širem području Sjevernog mora i pristupnim vodama kao važno sredstvo za otkrivanje mogućeg onečišćenja i odvraćanje od nezakonitih ispuštanja na moru te za provedbu naših obveza na temelju Konvencije MARPOL.
 6.
 Pozdravljamo primjenu na nacionalnoj i regionalnoj razini daljinski upravljanih zrakoplovnih sustava (RPAS) koji su uspostavljeni kao nove usluge za pomorski nadzor, praćenje emisija u zrak koje uzrokuje pomorski promet i odgovor na onečišćenje te potičemo ugovorne stranke na razmjenu znanja i iskustva u vezi s nacionalnim sustavima RPAS i njihovom ulogom u provedbenoj praksi.
 7.
 Ponovno potvrđujemo svoju predanost nastavku provedbe nacionalnih programa leta i zajedničkih operacija kao što su koordinirane proširene operacije nadzora onečišćenja (CEPCO) i pozdravljamo uslugu satelitskog snimanja koju nudi EMSA u okviru sustava CleanSeaNet za unapređenje pripravnosti i prevencije onečišćenja.
 8.
 Pozdravljamo razvoj i kontinuirano ažuriranje priručnika i kodeksa Bonskog sporazuma, uključujući Priručnik za suzbijanje onečišćenja i Kodeks Bonskog sporazuma za procjenu naftnih mrlja, koji su jedinstven izvor informacija za djelovanje u okviru prevencije, pripravnosti i odgovora na onečišćenje te su globalno prepoznati u kontekstu Međunarodne konvencije o pripravnosti, odgovoru i suradnji u slučaju onečišćenja (OPRC) i njezina Protokola za opasne i štetne tvari.
 9.
 Ponovno potvrđujemo svoju predanost održavanju i ažuriranju zajedničkih planova Bonskog sporazuma za odgovor na pomorske nezgode (tj. Plan DENGERNETH, MANCHEPLAN, Plan NORBRIT, Plan za četverostranu zonu), koji su važan alat za pokretanje prekograničnih aktivnosti odgovora odmah nakon nezgode, neovisno o tome u kojoj je nacionalnoj zoni nadležnosti došlo do izljeva.
 10.
 Prepoznajući promjenjive rizike povezane s porastom prijevoza opasnih i štetnih tvari, većim brodovima, autonomnim brodovima, novim gorivima, kontinuirano velikom gustoćom prometa, odobalnim naftnim i plinskim djelatnostima i drugim pomorskim aktivnostima, uviđamo važnost održavanja odgovarajuće ravnoteže resursa kako bi se osigurao djelotvoran rad u okviru prevencije i odgovora na onečišćenje u širem području Sjevernog mora i pristupnim vodama. Slažemo se da bi se daljnji razvoj kapaciteta za odgovor u području obuhvaćenom Bonskim sporazumom trebao temeljiti na nacionalnim i zajedničkim procjenama rizika.
 11.
 Ponovno potvrđujemo svoju zajedničku predanost prevenciji onečišćenja mora koje utječe na kvalitetu zraka tako što ćemo surađivati i zajednički doprinositi provedbi i izvršenju međunarodnih propisa i standarda povezanih s onečišćenjem mora te ujedno zajamčiti ravnopravne uvjete za gospodarske subjekte. Ponovno ističemo uspjeh provedbe Direktive (EU) 2016/802
 2
 koji se temelji na ispunjavanju zahtjeva za niske emisije sumpora za kontrolna područja emisija SOx (od 2015. maksimalni sadržaj sumpora je 0,10 %) i podsjećamo na posljednje obveze u okviru IMO-a koje se odnose na osiguravanje dosljedne primjene propisa o globalnoj gornjoj granici sumpora (0,50 % od 2020.) u skladu s Prilogom VI. Konvenciji MARPOL. Koordiniran i strog režim provedbe tih zahtjeva, uključujući i u kontrolnom području emisija SOx u Sjevernom moru, zajedno s visokom stopom usklađenosti brodova sa zahtjevima na razini cijelog EU-a, doveli su do znatnih smanjenja onečišćenja sumporovim dioksidom u obalnim regijama i gradovima. Pozdravljamo razradu naše zajedničke obveze u okviru koje ćemo zajednički doprinositi nadzoru provedbe Priloga VI. MARPOL-u kao i stupanje na snagu Sjevernog mora kao kontrolnog područja emisija NOx (dušikovi oksidi) (NECA) od 2021. Ugovorne stranke zadržavaju pravo da slobodno odaberu način sudjelovanja u mjerama nadzora.
 12.
 Uviđamo da odredbe kao što je odredba o određivanju Sjevernog mora kao posebnog područja na temelju priloga I. i V. MARPOL-u neće biti djelotvorne ako se pravilno ne provode. U tom kontekstu pozdravljamo uspješan rad Mreže istražitelja i tužitelja za Sjeverno more na promicanju propisa i standarda povezanih s onečišćenjem te se slažemo da ćemo nastaviti surađivati s Mrežom na provedbi svih relevantnih priloga Konvenciji MARPOL.
 13.
 Ponovno potvrđujemo svoju predanost pravilnoj provedbi i izvršenju Direktive 2005/35/EZ3 o onečišćenju s brodova (kako je izmijenjena), osobito kad je riječ o suradnji u praćenju i izvršenju, ispunjavanju obveza izvješćivanja i djelotvornim sankcijama, uključujući kaznene sankcije, za kaznena djela onečišćenja.
 14.
 Pozdravljamo donošenje revidirane Direktive Vijeća i Europskog parlamenta o lučkim uređajima za prihvat3 te se obvezujemo na razmjenu informacija i suradnju u cilju sprečavanja nezakonitog ispuštanja otpada u more.
 15.
 Pozdravljamo donošenje novog dokumenta IMO-a o „Evaluaciji i usklađivanju propisa i smjernica o ispuštanju tekućih efluenata iz sustava za čišćenje ispušnih plinova u vode, uključujući uvjete i područja” kao važnog alata za bolje razumijevanje učinaka vode za ispiranje koju ispuštaju ispirači plina/sustavi za čišćenje ispušnih plinova na morski okoliš.
 16.
 Naglašavamo potrebu za koordiniranim istraživačkim i razvojnim programima kako bi se osiguralo da se mjere za suzbijanje onečišćenja provode s pomoću najboljih raspoloživih tehnika i opreme kad su posrijedi postojeći i budući izazovi, primjerice, čini se da uvođenje i raširenija upotreba novih goriva, koja su osmišljena u skladu sa sve brojnijim i strožim propisima o emisijama, zahtijevaju inovativne metode odgovora. Ponovno potvrđujemo da se postupci donošenja odluka temelje na najboljem dostupnom znanju, metodama i alatima potpore. Primamo na znanje utvrđivanje prioriteta za istraživanje i razvoj u okviru Strateškoga akcijskog plana Bonskog sporazuma za razdoblje 2019.–2025.
 17.
 Primamo na znanje razvoj integriranih pristupa pomorskom upravljanju i važnost jačanja suradnje s relevantnim pomorskim sektorima i tijelima radi prelaska na cjelovitije upravljanje našim morima u cilju postizanja dobrog stanja okoliša morskih voda u skladu s Okvirnom direktivom EU-a o pomorskoj strategiji
 3
 .
 18.
 Pozdravljamo „Akcijski plan IMO-a za rješavanje problema morskoga plastičnog otpada s brodova” kojem je cilj proširiti postojeće propise i uvesti nove mjere potpore za rješavanje velikog problema koji predstavlja plastični otpad u morskom okolišu.
 19.
 Ponovno potvrđujemo svoju predanost suradnji s drugim nadležnim međunarodnim i regionalnim organizacijama i tijelima, osobito s Međunarodnom pomorskom organizacijom (IMO), Komisijama OSPAR i HELSINKI, Lisabonskim sporazumom, Sporazumom iz Kopenhagena, Regionalnim centrom za žurne intervencije u slučaju onečišćenja Sredozemnog mora (REMPEC), Organizacijom za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) i Arktičkim vijećem, u cilju razmjene iskustva i dobre prakse te postizanja zajedničkih ciljeva.
 S obzirom na navedeno te kao izraz snažne predanosti ostvarivanju naše vizije potvrđujemo ustrajno zalaganje za postizanje dogovorenih ciljeva te za poboljšanje prevencije, pripravnosti i odgovora na onečišćenje šireg područja Sjevernog mora i pristupnih voda te DONOSIMO Strateški akcijski plan Bonskog sporazuma za razdoblje 2019.–2025., kako je naveden u Prilogu 1., u kojem utvrđujemo ambiciozne strateške i operativne ciljeve te mjere za njihovu provedbu za razdoblje 2019.–2025.
 PRILOG 2.
 Strateški akcijski plan Bonskog sporazuma (BASAP)
 2019.–2025.
 Uvod
 Temeljne zadaće Bonskog sporazuma obuhvaćaju regionalnu suradnju u sprečavanju i borbi protiv onečišćenja mora u širem području Sjevernog mora koje uzrokuju brodovi i odobalni objekti, provedbu nadzora koji pomaže u otkrivanju i borbi protiv onečišćenja na moru te čišćenje nakon pomorskih katastrofa i kaznenih djela onečišćenja. Riječ je o postignućima koja se temelje na 50 godina znanstvenog, tehničkog i operativnog rada Bonskog sporazuma. Ugovorne stranke Bonskog sporazuma surađivale su kako bi stekle široko stručno znanje o načinima uklanjanja prijetnji morskom okolišu te su spremne na nove izazove u suradnji s ugovornim strankama i na angažman u međunarodnoj zajednici.
 Bonski sporazum najstariji je regionalni sporazum koji su sklopile vlade kako bi odgovorile na nezgode u kojima dolazi do onečišćenja. Sporazum je mehanizam u okviru kojeg države Sjevernog mora i Europska unija surađuju i međusobno si pomažu u borbi protiv onečišćenja zbog pomorskih katastrofa i kroničnog onečišćenja koje uzrokuju brodovi i odobalni objekti u području Sjevernog mora. Potpisalo ga je 1969. osam država koje imaju granicu sa Sjevernim morem (Belgija, Danska, Francuska, Nizozemska, Norveška, Njemačka, Švedska i Ujedinjena Kraljevina) ubrzo nakon što se tanker za prijevoz nafte „Torrey Canyon” nasukao uz obalu Cornwalla 1967. pri čemu se izlilo 117 000 tona nafte u prvoj velikoj ekološkoj nesreći koja je pogodila zapadnu Europu. Međutim, Bonski sporazum aktiviran je tek krajem sedamdesetih godina prošlog stoljeća nakon dviju drugih velikih nesreća u kojima je došlo do onečišćenja: erupcija na naftnom polju „Ekofisk” dogodila se 1977., a potonuće tankera „Amoco Cadiz” 1978. Sporazum se otad uspješno primjenjuje, a proširen je 1983. radi uključivanja drugih štetnih tvari i 1987. kako bi obuhvatio suradnju u području nadzora. Do daljnjeg proširenja došlo je 2010. nakon pristupanja Irske kad su Sporazumom obuhvaćene irske vode te povezane norveške vode i vode Ujedinjene Kraljevine.
 Usprkos smanjenju ukupnog broja slučajnih izljeva nafte u europskim vodama, i dalje povremeno dolazi do slučajnih izljeva većih razmjera (tj. više od 20 000 tona). Iako je većina nafte koja svake godine dospije u ocean ispuštena s kopna, visokih 10–15 % nafte koja završi u oceanu posljedica je slučajnih izljeva.
 Svrha je BASAP-a za razdoblje 2019.–2025. olakšati provedbu Bonskog sporazuma kako bi se općenito doprinijelo sprečavanju onečišćenja mora te kako bi se riješili budući izazovi, kao što su neizbježan zaokret na tržištima energije i prirodnih resursa, ekološki problemi utvrđeni u Pariškom sporazumu iz 2015. i pritisci na prostorno planiranje morskog područja koje može prouzrokovati druge rizike za more. S obzirom na takav razvoj događaja i dramatičan pad broja slučajnih izljeva nafte u europskim vodama u posljednjih 30 godina, svi subjekti nadležni za sanaciju naftnih mrlja moraju preusmjeriti pozornost s nafte na sve vrste onečišćenja mora koje se mogu izmjeriti i/ili očistiti. Ključan novi izazov za Bonski sporazum utvrđen je SWOT analizom, a riječ je o onečišćenju zraka koje pogađa ekosustave i zdravlje građana u obalnim područjima s visokom gustoćom stanovništva (Prilog VI. MARPOL-u).
 BASAP za razdoblje 2019.–2025. ugovorne stranke provode na sljedeći način:
 ·u svojim zonama nadležnosti nadziru postoje li prijetnje onečišćenja mora i onečišćenja povezanoga zračnog prostora iznad mora, što uključuje koordinaciju zračnog i satelitskog nadzora,
 ·međusobno se upozoravaju na takve prijetnje,
 ·razrađuju zajedničke operativne pristupe kako bi se mogle osloniti jedne na druge u postizanju potrebnih standarda prevencije i čišćenja,
 ·razrađuju zajedničke i koordinirane operativne pristupe za praćenje usklađenosti i izvršenja Priloga VI. MARPOL-u,
 ·međusobno se podupiru u operacijama odgovora (kad se to od njih zatraži),
 ·razmjenjuju rezultate istraživanja i razvoja te dobre prakse, te
 ·provode zajedničke vježbe.
 Vizija
 Vizija Bonskog sporazuma glasi:
 Čisto šire područje Sjevernog mora u kojem ne dolazi do slučajnog i nezakonitog onečišćenja koje uzrokuju pomorski prijevoz i druge pomorske aktivnosti
 Šire područje Sjevernog mora obuhvaća raznolike i produktivne ekosustave te o njemu ovisi svakodnevni život milijuna osoba. Dio šireg područja Sjevernog mora jedan je od najprometnijih pomorskih putova u svijetu. Vizija Bonskog sporazuma stoga je maksimalno smanjiti prijetnju slučajnog i nezakonitog onečišćenja koje uzrokuju brodovi i druge pomorske aktivnosti.
 Radi ostvarivanja te vizije Bonskog sporazuma dogovoreni su sljedeći strateški ciljevi:
 (a)utvrditi i riješiti probleme koji nastaju u pomorskom sektoru kao cjelini, a koji utječu na morski okoliš obuhvaćen područjem primjene Bonskog sporazuma;
 (b)utvrditi i ocijeniti nove mogućnosti smanjenja rizika za morski okoliš na temelju najboljih raspoloživih tehnika (NRT-i) i najboljih praksi zaštite okoliša;
 (c)utvrditi i ocijeniti nove pristupe praćenju kako bi se osigurala primjena najboljih raspoloživih tehnika i najboljih praksi zaštite okoliša;
 (d)na odgovarajući način pristupiti uklanjanju novoutvrđenih rizika za morski okoliš uzimajući u obzir preporuke OTSOPA-e; te
 (e)u potpunosti iskoristiti rezultate projekata BE-AWARE I i II radi utvrđivanja najdjelotvornijih budućih mjera za smanjenje rizika i mjera odgovora.
 Strateški ciljevi
 A.
 Sprečavanje nezakonitog i slučajnog onečišćenja putem suradnje i zajedničke provedbe međunarodnih propisa i standarda povezanih s onečišćenjem mora, uključujući usklađenost s prilozima MARPOL-u
 Iako su posljednjih godina provedene brojne mjere, nezakonito i slučajno onečišćenje i dalje je velika prijetnja za šire područje Sjevernog mora. Suradnja na djelotvornoj i učinkovitoj provedbi važan je način zaštite morskog okoliša.
 Međunarodni propisi povezani s onečišćenjem mora rezultat su Međunarodne konvencije o sprečavanju onečišćenja mora s brodova iz 1973. (MARPOL), koja je ažurirana 1978. Konvenciju MARPOL sastavila je Međunarodna pomorska organizacija (IMO), a njezina je svrha spriječiti i u najvećoj mogućoj mjeri smanjiti onečišćenje s brodova koje je posljedica slučajnih i rutinskih operacija. Obuhvaća sljedećih šest tehničkih priloga koji se odnose na onečišćenje mora (vidjeti Prilog I.: Aktualna verzija MARPOL-a za priloge od I. do VI.):
 Prilog I. – Pravila o sprečavanju onečišćenja naftom,
 Prilog II. – Pravila o sprečavanju onečišćenja štetnim tekućim tvarima u razlivenom stanju,
 Prilog III. – Pravila o sprečavanju onečišćenja štetnim tvarima koje se prevoze morem u pakiranom obliku,
 Prilog IV. – Pravila o sprečavanju onečišćenja otpadnim vodama s brodova,
 Prilog V. – Pravila o sprečavanju onečišćenja smećem s brodova,
 Prilog VI. – Pravila o sprečavanju onečišćenja zraka s brodova.
 Potrebno je utvrditi zajedničke i koordinirane operativne pristupe za praćenje usklađenosti radi osiguravanja jedinstvene i dosljedne provedbe i izvršenja priloga MARPOL-u, a osobito za provedbu i izvršenje kontrolnog područja emisija u Sjevernom moru na temelju Priloga VI. MARPOL-u u vezi sa sumporovim i dušikovim oksidima kao i s obzirom na stupanje na snagu 2020. globalne gornje granice sumpora za brodove koji plove izvan kontrolnih područja emisija.
 B.
 Poticanje i uspostava djelotvorne pripravnosti na izvanredne situacije
 Utvrđene su međunarodne i europske obveze, uključujući globalne protokole i regionalne zone zajedničke nadležnosti, kako bi se osiguralo da su države u širem području Sjevernog mora pripravne reagirati u slučaju nezgode u kojoj dođe do onečišćenja. Potrebno je surađivati s drugim regionalnim i međunarodnim organizacijama radi utvrđivanja sinergija i izbjegavanja udvostručivanja rada. Za postizanje djelotvorne pripravnosti potrebni su odgovarajuće znanje, planiranje, osposobljavanje i ispitivanje rada sustava za hitni odgovor. Pri planiranju mjera za suzbijanje onečišćenja trebalo bi uzeti u obzir najbolje raspoložive savjete o zaštiti okoliša.
 C.
 Organizacija optimalnih kapaciteta za odgovor
 Usprkos svemu što je učinjeno da se poveća pomorska sigurnost, uvijek će postojati rizik od nezgoda. Pojačan pomorski promet te opasne i štetne tvari doprinose većem riziku za morski okoliš. Ugovorne stranke dosad su uložile znatne resurse u odgovarajuće kapacitete za odgovor. Radi daljnjeg povećanja učinkovitosti, ne samo u financijskom smislu, daljnji razvoj kapaciteta za odgovor trebao bi se temeljiti na procjenama rizika, analizi nedostataka te regionalnim i podregionalnim pristupima. Potrebni su programi koordiniranog istraživanja i razvoja kako bi se mjere za suzbijanje onečišćenja provodile s pomoću najboljih raspoloživih tehnika i opreme.
 Za postizanje tih strateških ciljeva Bonskog sporazuma dogovoreni su sljedeći operativni ciljevi:
 Operativni ciljevi:
 Operativni ciljevi povezani sa strateškim ciljem A (sprečavanje)
 A.I.
 Provoditi odgovarajući nadzor pomorskog prijevoza i pomorskih aktivnosti u širem području Sjevernog mora te osigurati učinkovito izvješćivanje o opažanjima u zonama nadležnosti na temelju Bonskog sporazuma.
 A.II.
 Pružati ažurirane informacije upravi i posadi zrakoplova o planiranju i provedbi letova radi suzbijanja onečišćenja unutar područja obuhvaćenog Bonskim sporazumom.
 A.III.
 Osigurati zajedničke operativne pristupe za praćenje usklađenosti s prilozima MARPOL-u.
 A.IV.
 Učinkovito prikupljati dokaze u slučaju nezgoda u kojima dođe do onečišćenja te blisko surađivati s istražiteljima i tužiteljima na izvršenju propisa i standarda povezanih s onečišćenjem u širem području Sjevernog mora.
 A.V.
 Prenositi i širiti informacije javnosti i stručnjacima o sprečavanju nezakonitog i slučajnog onečišćenja.
 Ciljevi za provedbu strateškog cilja B (pripravnost)
 B.I.
 Postići suglasnost o načinu na koji je primjereno odgovoriti na izvanredne pomorske situacije te informirati o nacionalnim sustavima i strategijama za nepredviđene situacije.
 B.II.
 Održavati odgovarajuću razinu osposobljenosti interventnog osoblja i njegovati suradnju jedinica za borbu protiv onečišćenja iz ugovornih stranaka te poticati pripravnost na djelotvorne multinacionalne operacije borbe protiv onečišćenja.
 B.III.
 Osigurati pravilno koncipiran odgovor ugovornih stranaka u cilju zaštite morskog okoliša te utvrditi prioritete na najprikladnijoj osnovi.
 B.IV.
 Surađivati s drugim međunarodnim i europskim organizacijama te susjednim pomorskim regijama radi utvrđivanja sinergija i izbjegavanja udvostručivanja rada.
 Ciljevi za provedbu strateškog cilja C (odgovor)
 C.I.
 Upoznati ugovorne stranke s načinima na koji drugi odgovaraju na nezgode radi poticanja razvoja najbolje prakse.
 C.II.
 Razvijati i ažurirati zajedničke operativne pristupe kad su posrijedi nezgode u kojima dolazi do onečišćenja te poticati izradu i zajedničko shvaćanje odgovarajućih strategija odgovora.
 C.III.
 Poticati programe koordiniranog istraživanja i razvoja koji se odnose na tehnologije, opremu i druga operativna sredstva za odgovor.
 C.IV.
 Pobrinuti se da u cijelom području sjeveroistočnog Atlantika postoji odgovarajuća ravnoteža resursa za odgovor, što će se temeljiti na podregionalnim procjenama rizika.
 Mjere
 Kako bi se ostvarili vizija, strateški i operativni ciljevi, u sljedećem Strateškom akcijskom planu Bonskog sporazuma (BASAP) utvrđuju se konkretne mjerljive mjere i realni ciljevi za razdoblje 2019.–2025. kojima će se ugovorne stranke voditi i koje će staviti u fokus svojeg rada. U BASAP-u se potvrđuje potreba za održavanjem dobro uspostavljenih sustava i nastavkom rada koji je potreban za kontinuitet operativne prirode Sporazuma. Istodobno se govori o mogućim načinima unapređenja dosadašnjeg rada i novim smjerovima.
 U okviru Bonskog sporazuma dogovorene su sljedeće mjere:
 Mjere povezane sa strateškim ciljem A (sprečavanje)
 A.1.
 Provoditi operacije zračnog i satelitskog nadzora, uključujući nacionalne letove, regionalne letove, letove u okviru programa Tour d’Horizon i letove u okviru operacija CEPCO/SuperCEPCO, za potrebe otkrivanja, istraživanja, prikupljanja dokaza i praćenja izljeva nafte i drugih štetnih tvari.
 A.2.
 Održavati učinkovitost sustava za standardno izvješćivanje te upotrebljavati taj sustav za prijavljivanje otkrivenog onečišćenja Bonskom sporazumu i Komisiji u okviru Direktive 2005/35/EZ o onečišćenju s brodova, kao i IMO-u.
 A.3.
 U suradnji s Europskom agencijom za pomorsku sigurnost optimalno iskorištavati satelitske snimke, a u kontekstu najnovijeg razvoja pseudosatelita na velikoj visini (HAPS) i daljinski upravljanih zrakoplovnih sustava (RPAS) koji su dostupni državama šireg područja Sjevernog mora uspostaviti usklađen sustav koji pokriva cijelo šire područje Sjevernog mora kako bi se poboljšalo otkrivanje nezgoda u kojima dolazi do onečišćenja.
 A.4.
 Produbiti suradnju na otkrivanju kaznenih djela povezanih s Prilogom V. MARPOL-u i njegovom provedbom.
 A.5.
 Produbiti suradnju na otkrivanju kaznenih djela povezanih s Prilogom VI. MARPOL-u i njegovom provedbom, uključujući putem postojećeg režima nadzora države luke, kao i primjenom naprednih namjenskih alata za praćenje usklađenosti i razmjenom rezultata provedbenih mjera putem zajedničkih informacijskih sustava (npr. Thetis-EU).
 A.6.
 Održavati i ažurirati Priručnik za zračne operacije i atlas BAOAC.
 A.7.
 U suradnji s Mrežom istražitelja i tužitelja za Sjeverno more (NSN) održavati i ažurirati Priručnik za Sjeverno more o kaznenim djelima onečišćenja mora.
 A.8.
 Surađivati putem mreže OSINET na identifikaciji naftnih mrlja, što uključuje vježbe interkalibracije u laboratorijima i daljnji razvoj zajedničkih metoda za identifikaciju naftnih mrlja.
 A.9.
 Jačati suradnju s istražiteljima i tužiteljima:
 a.
 do 2022. – u suradnji s NSN-om utvrditi moguće načine objavljivanja osuđujućih presuda za kaznena djela onečišćenja mora;
 b.
 do 2025. – u suradnji s NSN-om uspostaviti postupke u okviru kojih se javnost može informirati o ekološkim rezultatima relevantnih brodarskih društava i društava koja upravljaju brodovima.
 A.10.
 Povezati se s IMO-om kako bi se utvrdilo na koji način Bonski sporazum može dodatno doprinijeti usklađivanju s Prilogom VI. MARPOL-u uzimajući u obzir najnoviji razvoj događaja u IMO-u u vezi s primjenom globalne gornje granice sumpora do 2020. (npr. stroži režim nadzora države luke te zabrana prijevoza goriva namijenjenih za izgaranje sa sadržajem sumpora višim od 0,50 %).
 A.11.
 Preko Odbora za zaštitu morskog okoliša IMO-a podupirati proces revizije uvjeta iz Priloga II. MARPOL-u koji se odnose na ispuštanje tvari visoke viskoznosti i skrućujućih tvari.
 A.12.
 Održavati i ažurirati internetske stranice Bonskog sporazuma te objavljivati elektroničke publikacije (tj. priručnike, izvješća).
 A.13.
 Poduprijeti/promicati preporuke za preventivne mjere u okviru projekata BE-AWARE.
 Mjere povezane sa strateškim ciljem B (pripravnost)
 B.1.
 Održavati i ažurirati poglavlja Priručnika Bonskog sporazuma za suzbijanje onečišćenja te ih prilagođavati prema potrebi.
 B.2.
 Poticati razmjenu informacija o olupinama koje bi mogle uzrokovati onečišćenje te uspostaviti nacionalne baze podataka.
 B.3.
 Planirati i provoditi operativne vježbe i osposobljavanje na regionalnoj i podregionalnoj razini.
 B.4.
 Poticati razvoj nacionalnih sustava za savjetovanje o zaštiti okoliša te povezanu razmjenu informacija.
 B.5.
 Kontinuirano razmjenjivati informacije s drugim regionalnim i međunarodnim organizacijama, osobito s Mehanizmom Unije za civilnu zaštitu (UCPM), EMSA-om, EPPR-om (Arktičko vijeće), HELCOM-om, IMO-om, Komisijom OSPAR, Lisabonskim sporazumom i REMPEC-om sudjelovanjem na međusektorskim sastancima, te, po potrebi, jačati suradnju s tim organizacijama, primjerice u vezi sa zajedničkom izradom Priručnika za odgovor na opasne i štetne tvari.
 B.6.
 Jačati suradnju s Komisijom OSPAR i drugim međunarodnim organizacijama uključenima u zaštitu morskog okoliša od onečišćenja i odobalnih objekata.
 B.7.
 Razviti strategiju za opasne i štetne tvari za potrebe suradnje s drugim međunarodnim organizacijama kao što su HELCOM, EMSA ili Savjetodavna tehnička skupina (CTG) u cilju provedbe načela iz OPRC-a o opasnim i štetnim tvarima.
 B.8.
 Povezati se s IMO-om kako bi se utvrdilo na koji način Bonski sporazum može dodatno doprinijeti boljoj provedbi protokola OPRC-a za opasne i štetne tvari na međunarodnoj razini.
 B.9.
 Nastaviti s razvojem kapaciteta za odgovor na temelju analize rizika za okoliš kako bi se držao korak s pomorskim rizicima koji se mijenjaju.
 Mjere povezane sa strateškim ciljem C (odgovor)
 C.1.
 Održavati sustav za prijavljivanje nezgoda u kojima dolazi do onečišćenja te utvrditi stečena iskustva.
 C.2.
 Voditi i ažurirati zajedničke planove za odgovor na pomorske nezgode (Plan DENGERNETH, MANCHEPLAN, Plan za četverostranu zonu, Plan NORBRIT [Plan za Biskajski zaljev]).
 C.3.
 Pojačano razvijati zajedničke pristupe zaštiti divljih vrsta, što uključuje utvrđivanje najbolje prakse i informiranje javnosti o tome što se poduzima u okviru zaštite divljih vrsta.
 C.4.
 Razmjenjivati stečena iskustva u okviru odgovora na onečišćenje koje uzrokuju odobalne vjetroelektrane.
 C.5.
 Poticati povezivanje i koordinaciju s odgovorom na onečišćenje obale.
 C.6.
 Poticati istraživanje i razvoj te razmjenu informacija o tehnologijama, opremi i drugim operativnim sredstvima za odgovor, osobito o senzorima za integrirani nadzor, tehnologiji za odgovor na nesreće do kojih dođe noću, u uvjetima loše vidljivosti i lošim vremenskim uvjetima, o traganju za kontejnerima izgubljenima na moru i njihovu vađenju, o nesrećama koje uključuju teško ulje i kemijskim nesrećama te o nesrećama koje uključuju goriva novih generacija.
 C.7.
 Poticati istraživanje kad su u pitanju zajednički istraživački prioriteti: do 2019.–2022. izraditi zajednički prijedlog za istraživanje goriva nove generacije.
 C.8.
 Poticati razmjenu informacija o nacionalnim sustavima za procjenu rizika, što obuhvaća vuču u izvanrednim situacijama.
 Dopuna 1.
 Zadaci 1.–18. povezani sa strateškim ciljem A (sprečavanje)
 Zadatak
 Strateška
 mjera
 Opis
 Ciljni datum
 Voditelj
 Napredak
 Status
 1.
 A.1.
 Provoditi operacije zračnog i satelitskog nadzora, uključujući nacionalne letove, regionalne letove, letove u okviru programa Tour d’Horizon i letove u okviru operacija CEPCO/SuperCEPCO, za potrebe otkrivanja, istraživanja, prikupljanja dokaza i praćenja izljeva nafte i drugih štetnih tvari, uzimajući u obzir strateške potrebe za nadzorom.
 aktivnosti se provode tijekom godine
 ugovorne stranke
 u tijeku
 2.
 A.1.
 Zadržati pokrivenost zračnim nadzorom i njegovu učinkovitost te analizirati strateške potrebe za nadzorom, među ostalim na temelju evaluacije postojećih skupova podataka o otkrivanju opaženih onečišćenja naftom i drugim tvarima.
 ugovorne stranke
 CleanSeaNet – EMSA
 ribarstvo – Agencija EU-a EFCA
 NL – voditelj zadatka zajedno s ugovornim strankama
 NL treba izraditi nacrt i proslijediti ga voditeljima delegacija
 BE – Prilog VI. MARPOL-u
 3.
 A.3.
 A.4.
 A.5.
 Razmotriti sastavljanje minimalnih preporuka o operacijama nadzora u području obuhvaćenom Bonskim sporazumom te o očekivanim rezultatima (Prilog VI. MARPOL-u, daljinski upravljani zrakoplovni sustavi).
 EU (za opcije pojednostavnjenja pomorskog nadzora, npr. za potrebe ribarstva i praćenja onečišćenja)
 BE – suvoditelj (Prilog VI.)
 EU – dronovi
 Početne rasprave o Prilogu VI. MARPOL-u započele na sastanku OTSOPA 19.
 EMSA pustila u rad operativnu uslugu RPAS.
 u tijeku
 4.
 A.2.
 Održavati učinkovit standard praćenja i izvješćivanja služeći se odgovarajućim sustavom za prijavljivanje otkrivenog onečišćenja Bonskom sporazumu.
 aktivnosti se provode prema potrebi
 ugovorne stranke
 u tijeku
 5.
 A.3.
 U suradnji s Europskom agencijom za pomorsku sigurnosti optimalno iskorištavati satelitske snimke, npr. putem mreže CleanSeaNet, kako bi se reagiralo na prvo upozorenje o otkrivanju mogućeg onečišćenja s pomoću zračnog nadzora.
 aktivnosti se provode prema potrebi
 ugovorne stranke
 u tijeku
 6.
 A.3.
 Izvješćivati o razvoju i odgovoriti na razvoj pseudosatelita na velikoj visini (HAPS) i daljinski upravljanih zrakoplovnih sustava (RPAS).
 aktivnosti se provode prema potrebi
 ugovorne stranke
 EU/EMSA – HAPS i RPAS
 u tijeku
 8.
 A.13.
 Poduprijeti/promicati provedbu shema odvojene plovidbe te tijelima nadležnima za mjere smanjenja rizika ukazati na druge preporuke iz projekata BE-AWARE koje se odnose na sustave za nadzor plovidbe, sustav AIS u vjetroelektranama i e-navigaciju.
 u tijeku
 ugovorne stranke
 Irska, Norveška i Nizozemska održale su radionice
 Za provedbu su nadležne razne nacionalne službe.
 9.
 A.6.
 B.I.
 Održavati i ažurirati Priručnik za zračne operacije.
 godišnje na sastancima OTSOPA-e
 NO i ugovorne stranke
 u tijeku
 10.
 A.6.
 B.I.
 U okviru ažuriranja internetskih stranica Bonskog sporazuma održavati internetsko izdanje Kodeksa Bonskog sporazuma za procjenu naftnih mrlja (BAOAC) namijenjenog posadi zrakoplova i stručnjacima, uključujući atlas fotografija.
 aktivnosti se provode prema potrebi
 FR i ugovorne stranke
 u tijeku
 11.
 A.4.
 A.5.
 A.10.
 Jačati i proširiti suradnju na otkrivanju i opažanju kaznenih djela u vezi s prilozima MARPOL-u te doprinijeti provedbi i povezati se s IMO-om.
 u tijeku
 ugovorne stranke/NSN/Tajništvo
 u tijeku
 12.
 A.5.
 A.10.
 Razmotriti izradu zajedničke tehničke strategije i operativnog pristupa za praćenje usklađenosti s graničnim vrijednostima za NOx i SOx.
 BE, DK (još nije potvrđeno), FR
 NL? EMSA (još nije potvrđeno)
 nova
 13.
 A.7.
 A.9.
 Jačati suradnju s Mrežom istražitelja i tužitelja za Sjeverno more (NSN) te zajednički raditi na:
 a.
 održavanju i ažuriranju Priručnika za Sjeverno more o kaznenim djelima onečišćenja mora;
 b.
 organiziranju radionica na teme od zajedničkog interesa;
 c.
 pomaganju s objavom osuđujućih presuda te praćenju ekoloških rezultata brodarskih društava, ako je to potrebno.
 NL/Tajništvo
 Moguće teme za seminar 2019.–2025.:
 opasne i štetne tvari,
 morski otpad
 u tijeku
 14.
 A.8.
 Nastaviti s aktivnostima OSINET-a u cilju:
 a.
 produbljivanja znanja i iskustva relevantnih laboratorija u pogledu forenzičkog istraživanja naftnih mrlja, što obuhvaća i vježbe interkalibracije; te
 b.
 ažuriranja/razvoja analitičkih postupaka i referentnih metoda, uključujući za uzimanje uzoraka nafte na moru
 DE/OSINET
 u tijeku
 15.
 A.12.
 B.1.
 Održavati i ažurirati internetske stranice Bonskog sporazuma te objavljivati elektroničke publikacije (tj. priručnike, izvješća).
 aktivnosti se provode prema potrebi
 Tajništvo/ugovorne stranke
 Tajništvo treba istražiti mogućnost čuvanja izvora odluka/mjera.
 u tijeku
 17.
 A.2.
 Revidirati postojeće preporuke za obavijesti i provesti nužne prilagodbe, kad je to potrebno.
 aktivnosti se provode prema potrebi
 ugovorne stranke
 nova
 18.
 A.12.
 Provoditi komunikacijsku strategiju Bonskog sporazuma.
 Tajništvo
 u tijeku
 Zadaci 19.–30. povezani sa strateškim ciljem B (pripravnost)
 Zadatak
 Strateška mjera
 Opis
 Ciljni datum
 Voditelj
 Napredak
 Status
 19.
 B.1.
 A.12.
 Održavati i ažurirati različita poglavlja Priručnika Bonskog sporazuma za suzbijanje onečišćenja.
 aktivnosti se provode prema potrebi
 ugovorne stranke i Tajništvo
 u tijeku
 20.
 B.2.
 Nastaviti s razmjenom informacija o olupinama koje bi mogle uzrokovati onečišćenje (metode pražnjenja, procjena rizika itd.).
 aktivnosti se provode prema potrebi
 ugovorne stranke
 u tijeku
 21.
 B.4.
 B.5.
 Povećati spremnost na primanje/slanje/prosljeđivanje međunarodne pomoći služeći se smjernicama EU-a o potpori države domaćina.
 u tijeku
 ugovorne stranke i EU
 u tijeku
 22.
 B.3.
 Planirati i provoditi operativne vježbe i osposobljavanje na regionalnoj i podregionalnoj razini, uzimajući u obzir strateške potrebe.
 ugovorne stranke
 u tijeku
 23.
 B.3.
 Organizirati zajedničke operativne vježbe za borbu protiv onečišćenja (BONNEX DELTA) s obzirom na regionalne strateške potrebe za osposobljavanjem.
 ugovorne stranke, u skladu sa zajedničkim akcijskim planom
 u tijeku
 24.
 B.3.
 Uspostaviti sustav za stupnjevane zajedničke vježbe u cilju testiranja i vježbanja suradnje u borbi protiv izljeva.
 u tijeku
 DK
 DK ima vojno stručno znanje, koje koristi za potporu vježbama.
 25.
 B.4.
 Poticati razvoj nacionalnih sustava za savjetovanje o zaštiti okoliša te povezanu razmjenu informacija. Razmotriti uspostavu načina (podregionalne) suradnje.
 OTSOPA 2020.
 UK
 u tijeku
 26.
 B.5.
 B.7.
 B.8.
 Jačati suradnju s REMPEC-om i HELCOM-om na izradi zajedničkog priručnika za odgovor na opasne i štetne tvari.
 Tajništvo, FR
 nova
 27.
 B.6.
 Jačati suradnju s Komisijom OSPAR, regionalnim sporazumima i drugim međunarodnim organizacijama uključenima u zaštitu morskog okoliša od onečišćenja koje uzrokuju pomorski prijevoz, odobalna naftna i plinska postrojenja te druge pomorske aktivnosti, uzimajući u obzir obveze na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji i Okvirne direktive o vodama
 4
 .
 Tajništvo, BE i NL ugovorne stranke (razmjena informacija o provedbi Okvirne direktive o pomorskoj strategiji)
 Tajništvo treba kontaktirati OSPAR u vezi s obvezom D8 na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji, koja se odnosi na praćenje i procjenu znatnog akutnog onečišćenja, te o tome izvijestiti skupinu OTSOPA 2020.
 Na sastanku BONN 19 treba razmotriti mogućnost obostranog sudjelovanja Bonskog sporazuma i HELCOM-a na ključnim sastancima. (usp. BAAP 2016.–2019., točka A.3.3.).
 nova
 29.
 B.9.
 Analizirati trendove u okviru projekta BE-AWARE 2030.
 Ocijeniti rezultate i postupiti u skladu s njima.
 u tijeku
 NL i ugovorne stranke
 nova
 30.
 B.9.
 Razmjenjivati informacije/iskustva u vezi sa sve većim plovilima, energijom iz obnovljivih izvora, industrijom odobalne nafte i plina, UPP gorivima i širenju luka, autonomnim brodovima i radioaktivnim materijalima.
 ugovorne stranke
 nova
 adaci 31.–40. povezani sa strateškim ciljem C (odgovor)
 Zadatak
 Strateška mjera
 Opis
 Ciljni datum
 Voditelj
 Napredak
 Status
 31.
 C.1.
 C.4.
 Razmjenjivati informacije o stečenom iskustvu koje se odnose na nezgode, uključujući nezgode u vjetroelektranama i mjestima zakloništa te gospodarenje otpadom nakon nezgoda u kojima je došlo do onečišćenja.
 OTSOPA
 BONN
 ugovorne stranke
 u tijeku
 32.
 C.1.
 C.5.
 Održavati učinkovitost sustava POLREP za prijavljivanje nezgoda u kojima dolazi do onečišćenja te za upravljanje zahtjevima i ponudama za pomoć služeći se Zajedničkim komunikacijskim i informacijskim sustavom Europske komisije u izvanrednim slučajevima onečišćenja mora (CECIS MP).
 u tijeku
 EU, NO, DK
 šestomjesečni projekt koji obuhvaća dvije radionice i devet zemalja
 u tijeku
 33.
 C.2.
 Izraditi, održavati i ažurirati zajedničke planove za odgovor na pomorske nezgode (Plan DENGERNETH (Njemačka), MANCHEPLAN (Ujedinjena Kraljevina i Francuska), Plan za četverostranu zonu (Belgija), Plan NORBRIT (Ujedinjena Kraljevina i Norveška), Memorandum o razumijevanju između Ujedinjene Kraljevine i Irske), [Biskajski zaljev].
 aktivnosti se provode prema potrebi
 relevantne ugovorne stranke
 u tijeku
 34.
 C.3.
 Nastaviti s razmjenom informacija o nacionalnim sustavima za zaštitu divljih vrsta.
 u tijeku
 FR, SE i ugovorne stranke
 u tijeku
 35.
 C.7.
 C.6.
 Poticati i, ako je to moguće, provoditi istraživanje i razvoj te razmjenjivati informacije o gorivima nove generacije.
 NO i projektni partneri
 prijedlog za poziv GU ECHO na podnošenje ponuda za 2019.
 u tijeku
 36.
 C.7.
 C.6.
 Utvrditi odgovore i uspostaviti pripravnost na goriva nove generacije.
 NO i projektni partneri
 ovisno o ishodu zadatka 35.
 37.
 C.6.
 Razmjenjivati informacije o nezgodama u kojima dolazi do onečišćenja i poticati daljnje istraživanje takvih nezgoda, uključujući:
 ·nesreće do kojih dođe noću, u uvjetima loše vidljivosti i lošim vremenskim uvjetima,
 ·nesreće koje uključuju teško ulje i kemijske nesreće, potencijalno u okviru projekata financiranih izvana,
 ·tehnologije, opremu i druga operativna sredstva za odgovor, osobito senzore za integrirani nadzor, izradu modela plutanja naftne mrlje i alate za potporu odlučivanju te tehnologije odgovora.
 ugovorne stranke
 u tijeku
 39.
 C.6.
 Razmotriti i izraditi projektni prijedlog za regionalnu procjenu rizika od opasnih i štetnih tvari.
 ugovorne stranke i Tajništvo
 u tijeku
 40.
 C.6.
 Poticati kontinuirano istraživanje opasnih i štetnih tvari, među ostalim u području tehnologija odgovora na opasne i štetne tvari, ispitivanje svojstava i ponašanja takvih tvari u nestandardnim uvjetima, kao i daljnji razvoj i validaciju naprednih alata za potporu odlučivanju.
 ugovorne stranke
 u tijeku
 41.
 C.8.
 Razmjenjivati informacije o nacionalnim sustavima za procjenu rizika, što obuhvaća vuču u izvanrednim situacijama.
 aktivnosti se provode prema potrebi
 ugovorne stranke
 nova
 Prilog I.
 Aktualna verzija MARPOL-a
 Aktualna verzija MARPOL-a za priloge od I. do VI. i Protokol 1.
 MARPOL obuhvaća pravila namijenjena sprečavanju slučajnog onečišćenja te onečišćenja zbog rutinskih operacija koja su podijeljena u šest tehničkih priloga.
 (a)Prilog I. – Pravila o sprečavanju onečišćenja naftom
 Izmjene Priloga I. – stupile na snagu 1. ožujka 2018. –
 Rezolucija MEPC.276(70)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene obrasca B Dodatka međunarodnoj svjedodžbi o sprečavanju onečišćenja uljem (IOPP))
 Izmjene Priloga I. – stupile na snagu 1. siječnja 2017. –
 Rezolucija MEPC.266(68)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene pravila 12. – spremnici za ostatke ulja (mulj))
 Izmjene Priloga I. – stupile na snagu 1. siječnja 2017. –
 Rezolucija MEPC.265(68)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene priloga I., II., IV. i V. MARPOL-u radi uvođenja obvezne primjene odredaba Polarnog kodeksa koje se odnose na okoliš)
 Izmjena Priloga I. – stupila na snagu 1. ožujka 2016. –
 Rezolucija MEPC.256(67)
 ·Izmjena Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjena pravila 43. – posebni zahtjevi za upotrebu ili prijevoz ulja u antarktičkom području)
 Izmjene Priloga I. – stupile na snagu 1. siječnja 2016. –
 Rezolucija MEPC.248(66)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene Priloga 1. MARPOL-u – zahtjevi u pogledu obvezne opremljenosti instrumentom za stabilnost) –
 MEPC 66/21/Corr.1
 Izmjene Priloga I. – stupile na snagu 1. siječnja 2016. –
 Rezolucija MEPC.246(66)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene priloga I., II., III., IV. i V. MARPOL-u radi uvođenja obvezne primjene Kodeksa III)
 Izmjene Priloga I. – stupile na snagu 1. siječnja 2015. –
 Rezolucija MEPC.238(65)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene priloga I. i II. MARPOL-u radi uvođenja obvezne primjene Kodeksa RO)
 Izmjene Priloga I. – stupile na snagu 1. listopada 2014. –
 Rezolucija MEPC.235(65)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene obrazaca A i B dodataka svjedodžbi IOPP na temelju Priloga I. MARPOL-u)
 Izmjene Priloga I. – stupile na snagu 1. kolovoza 2013. –
 Rezolucija MEPC.216(63)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (regionalni dogovori o lučkim uređajima za prihvat na temelju priloga I., II., IV. i V. MARPOLU-u)
 Izmjene Priloga I. – stupile na snagu 1. kolovoza 2011. –
 Rezolucija MEPC.190(60)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1997. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (sjevernoameričko kontrolno područje emisija)
 Izmjene Priloga I. – stupile na snagu 1. kolovoza 2011. –
 Rezolucija MEPC.189(60)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (dodavanje novog poglavlja 9. u Prilog I. MARPOLU-u)
 Izmjene Priloga I. – stupile na snagu 1. siječnja 2011. –
 Rezolucija MEPC.187(59)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene pravila 1., 12., 13., 17. i 38. iz Priloga I. MARPOL-u, Dodatka svjedodžbi IOPP i dijelova I. i II. Knjige o uljima)
 Izmjene Priloga I. – stupile na snagu 1. siječnja 2011. –
 Rezolucija MEPC.186(59)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (dodavanje novog poglavlja 8. u Prilog I. MARPOLU-u i posljedične izmjene obrasca B Dodatka svjedodžbi IOPP)
 Izmjene Priloga I. – stupile na snagu 1. prosinca 2008. –
 Rezolucija MEPC.164(56)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (uređaji za prihvat izvan posebnih područja i ispuštanje otpadnih voda)
 Izmjene Priloga I. – stupile na snagu 1. kolovoza 2007. –
 Rezolucija MEPC.141(54)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene pravila 1., dodavanje pravila 12.A, posljedične izmjene svjedodžbe IOPP i izmjene pravila 21. revidiranog Priloga I. MARPOL-u)
 Tekst Priloga I. MARPOL-u – od 1. siječnja 2007. –
 Rezolucija MEPC.117(52)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (revidirani Prilog I. MARPOLU-u)
 (b)Prilog II. – Pravila o sprečavanju onečišćenja štetnim tekućim tvarima u razlivenom stanju
 Izmjene Priloga II. MARPOL-u – stupile na snagu 1. rujna 2017. –
 Rezolucija MEPC.270(69)
 ·Izmjene Priloga Međunarodnoj konvenciji o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973., kako je izmijenjena s njom povezanim Protokolom iz 1978. (izmjene Priloga II. MARPOL-u – revidirani postupak skupine GESAMP za procjenu opasnosti)
 Izmjene Priloga II. – stupile na snagu 1. siječnja 2017. –
 Rezolucija MEPC.265(68)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene priloga I., II., IV. i V. MARPOL-u radi uvođenja obvezne primjene odredaba Polarnog kodeksa koje se odnose na okoliš)
 Izmjene Priloga II. – stupile na snagu 1. siječnja 2016. –
 Rezolucija MEPC.246(66)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene priloga I., II., III., IV. i V. MARPOL-u radi uvođenja obvezne primjene Kodeksa III)
 Izmjene Priloga II. – stupile na snagu 1. siječnja 2015. –
 Rezolucija MEPC.238(65)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene priloga I. i II. MARPOL-u radi uvođenja obvezne primjene Kodeksa RO)
 Izmjene Priloga II. – stupile na snagu 1. kolovoza 2013. –
 Rezolucija MEPC.216(63)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (regionalni dogovori o lučkim uređajima za prihvat na temelju priloga I., II., IV. i V. MARPOLU-u)
 Tekst Priloga II. MARPOL-u – od 1. siječnja 2007. –
 Rezolucija MEPC.118(52)
 (kako je izmijenjena)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (revidirani Prilog II. MARPOLU-u)
 Međunarodni kodeks za prijevoz kemikalija u razlivenom stanju (IBC) koji se provodi putem pravila 11. iz Priloga II. – tankeri izgrađeni 1. srpnja 1986. ili kasnije –
 Rezolucija MEPC.119(52)
 ·Izmjene Međunarodnog kodeksa za gradnju i opremanje brodova za prijevoz opasnih kemikalija u razlivenom stanju (Kodeks IBC)
 ·
 Rezolucija MEPC.225(64)
 izmjene poglavlja 17., 18. i 19. koje su stupile na snagu 1. lipnja 2014.
 ·
 BLG.1/Circ.19
 Proizvodi koji su razvrstani ili ponovno razvrstani od donošenja izmijenjenog Kodeksa IBC 2004.
 ·
 BLG.1/Circ.19/Corr.1
 Proizvodi koji su razvrstani ili ponovno razvrstani od donošenja izmijenjenog Kodeksa IBC 2004.
 Kodeks za prijevoz kemikalija u razlivenom stanju (BCH) koji se provodi putem pravila 11. iz Priloga II. – tankeri izgrađeni prije 1. srpnja 1986. –
 Rezolucija MEPC.144(54)
 ·Izmjene Kodeksa za gradnju i opremanje brodova za prijevoz opasnih kemikalija u razlivenom stanju (Kodeks BCH)
 (c)Prilog III. – Pravila o sprečavanju onečišćenja štetnim tvarima koje se prevoze morem u pakiranom obliku
 Izmjena Priloga III. MARPOL-u – (izmjena Dodatka o kriterijima za utvrđivanje štetnih tvari u pakiranom obliku) stupila je na snagu 1. ožujka 2016. –
 Rezolucija MEPC.257(67)
 ·Izmjena Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973.
 Izmjene Priloga III. – stupile na snagu 1. siječnja 2016. –
 Rezolucija MEPC.246(66)
 Tekst Priloga III. MARPOL-u – od 1. siječnja 2014. –
 Rezolucija MEPC.193(61)
 Tekst Priloga III. MARPOL-u – od 1. siječnja 2010. –
 Rezolucija MEPC.156(55)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene priloga I., II., III., IV. i V. MARPOL-u radi uvođenja obvezne primjene Kodeksa III)
 (d)Prilog IV. – Pravila o sprečavanju onečišćenja otpadnim vodama s brodova
 Izmjene Priloga IV. – stupile na snagu 1. rujna 2017. –
 Rezolucija MEPC.274(69)
 ·Izmjene Priloga Međunarodnoj konvenciji o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973., kako je izmijenjena Protokolom iz 1978. (izmjene Priloga IV. MARPOL-u – posebno područje Baltičkog mora i obrazac svjedodžbe ISPP)
 Izmjene Priloga IV. – stupile na snagu 1. siječnja 2017. –
 Rezolucija MEPC.265(68)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene priloga I., II., IV. i V. MARPOL-u radi uvođenja obvezne primjene odredaba Polarnog kodeksa koje se odnose na okoliš)
 Izmjene Priloga IV. – stupile na snagu 1. siječnja 2016. –
 Rezolucija MEPC.246(66)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene priloga I., II., III., IV. i V. MARPOL-u radi uvođenja obvezne primjene Kodeksa III)
 Izmjene Priloga IV. – stupile na snagu 1. kolovoza 2013. –
 Rezolucija MEPC.216(63)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (regionalni dogovori o lučkim uređajima za prihvat na temelju priloga I., II., IV. i V. MARPOLU-u)
 Izmjene Priloga IV. – stupile na snagu 1. siječnja 2013. –
 Rezolucija MEPC.200(62)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (odredbe o posebnom području i određivanje Baltičkog mora kao posebnog područja na temelju Priloga IV. MARPOL-u)
 ·
 MEPC 62/24/Corr.1
 – sadržava nekoliko ispravaka Rezolucije MEPC.200(62)
 Izmjene Priloga IV. – stupile na snagu 1. prosinca 2008. –
 Rezolucija MEPC.164(56)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (uređaji za prihvat izvan posebnih područja i ispuštanje otpadnih voda)
 Izmjene Priloga IV. – stupile na snagu 1. kolovoza 2007. –
 Rezolucija MEPC.143(54)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (dodavanje pravila 13. Prilogu IV. MARPOLU-u)
 Tekst Priloga IV. MARPOL-u – od 1. kolovoza 2005. –
 Rezolucija MEPC.115(51)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (revidirani Prilog IV. MARPOLU-u)
 (e)Prilog V. – Pravila o sprečavanju onečišćenja smećem s brodova
 Tekst Priloga V. MARPOL-u
 – od 31. prosinca 1988.
 Izmjene Priloga V. – stupile na snagu 1. ožujka 2018. –
 Rezolucija MEPC.277(70)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene Priloga V. MARPOL-u – tvari štetne za morski okoliš i obrazac Knjige o smeću)
 Izmjene Priloga V. – stupile na snagu 1. siječnja 2017. –
 Rezolucija MEPC.265(68)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene priloga I., II., IV. i V. MARPOL-u radi uvođenja obvezne primjene odredaba Polarnog kodeksa koje se odnose na okoliš)
 Izmjene Priloga V. – stupile na snagu 1. siječnja 2016. –
 Rezolucija MEPC.246(66)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene priloga I., II., III., IV. i V. MARPOL-u radi uvođenja obvezne primjene Kodeksa III)
 Izmjene Priloga V. – stupile na snagu 1. kolovoza 2013. –
 Rezolucija MEPC.216(63)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (regionalni dogovori o lučkim uređajima za prihvat na temelju priloga I., II., IV. i V. MARPOLU-u)
 Izmjene Priloga V. – stupile na snagu 1. siječnja 2013. –
 Rezolucija MEPC.201(62)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (revidirani Prilog V. MARPOLU-u)
 ·
 MEPC 62/24/Corr.1
 – sadržava nekoliko ispravaka Rezolucije MEPC.201(62)
 Izmjene Priloga V. MARPOL-u – stupile na snagu 1. kolovoza 2005. –
 Rezolucija MEPC.116(51)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene Dodatka Prilogu V. MARPOLU-u)
 Izmjene Priloga V. MARPOL-u – stupile na snagu 1. ožujka 2002. –
 Rezolucija MEPC.89(45)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene Priloga V. MARPOLU-u)
 Izmjene Priloga V. MARPOL-u – stupile na snagu 1. siječnja 1997. –
 Rezolucija MEPC.65(37)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1978. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjena pravila 2. i dodavanje novog pravila 9. u Prilog V.)
 (f)Prilog VI. – Pravila o sprečavanju onečišćenja zraka s brodova
 Izmjene Priloga VI. – stupile na snagu 1. siječnja 2019. –
 Rezolucija MEPC.286(71)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1997. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973., kako je izmijenjena Protokolom iz 1978. (radi proglašavanja Baltičkog mora i Sjevernog mora kontrolnim područjima emisija NOx te radi izmjene dostavnice o gorivu)
 Izmjene Priloga VI. – stupile na snagu 1. ožujka 2018. –
 Rezolucija MEPC.278(70)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1997. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (izmjene Priloga VI. MARPOL-u – sustav prikupljanja podataka o potrošnji loživih ulja na brodovima)
 Izmjene Priloga VI. – stupile na snagu 1. rujna 2017. –
 Rezolucija MEPC.271(69)
 ·Izmjene Priloga Međunarodnoj konvenciji o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973., kako je izmijenjena Protokolom iz 1978. (izmjene pravila 13. iz Priloga VI. MARPOL-u – zahtjevi za bilježenje operativne usklađenosti s obzirom na kontrolna područja emisija NOx iz razreda III)
 Izmjene Priloga VI. MARPOL-u – stupile na snagu 1. ožujka 2016. –
 Rezolucija MEPC.258(67)
 ·Izmjena Priloga Protokolu iz 1997. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973., kako je izmijenjena Protokolom iz 1978. (izmjene pravila 2. i 13. te Dodatka svjedodžbi IAPP)
 Izmjene Priloga VI. – stupile na snagu 1. siječnja 2016. –
 Rezolucija MEPC.247(66)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1997. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973., kako je izmijenjena Protokolom iz 1978. (radi uvođenja obvezne primjene Kodeksa III)
 Izmjene Priloga VI. – stupile na snagu 1. ožujka 2015. –
 Rezolucija MEPC.251(66)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1997. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973., kako je izmijenjena Protokolom iz 1978. (izmjene pravila 2., 13., 19. i 20. i Dodatka svjedodžbi IAPP iz Priloga VI. MARPOL-u te certifikacije motora s dvojnim gorivom na temelju Tehničkog kodeksa za NOx iz 2008.)
 Izmjene Priloga VI. – stupile na snagu 1. kolovoza 2013. –
 Rezolucija MEPC.217(63)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1997. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973., kako je izmijenjena Protokolom iz 1978. (regionalni dogovori o lučkim uređajima za prihvat na temelju Priloga VI. MARPOL-u te certifikacija brodskih dizelskih motora opremljenih sustavima za selektivnu katalitičku redukciju na temelju Tehničkog kodeksa za NOx iz 2008.)
 Izmjene Priloga VI. – stupile na snagu 1. siječnja 2013. –
 Rezolucija MEPC.203(62)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1997. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (dodavanje pravila o energetskoj učinkovitosti brodova)
 ·
 MEPC 62/24/Corr.1
 – sadržava nekoliko ispravaka Rezolucije MEPC.203(62)
 Izmjene Priloga VI. – stupile na snagu 1. siječnja 2013. –
 Rezolucija MEPC.202(62)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1997. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973. (određivanje kontrolnog područja emisija u Karipskom moru)
 ·
 MEPC 62/24/Corr.1
 – sadržava nekoliko ispravaka Rezolucije MEPC.202(62)
 Izmjene Priloga VI. – stupile na snagu 1. veljače 2012. –
 Rezolucija MEPC.194(61)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1997. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973., kako je izmijenjena Protokolom iz 1978. (revidirani obrazac Dodatka svjedodžbi IAPP)
 Izmjene Priloga VI. – stupile na snagu 1. kolovoza 2011. –
 Rezolucija MEPC.190(60)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1997. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973., kako je izmijenjena Protokolom iz 1978. (sjevernoameričko kontrolno područje emisija)
 Tekst Priloga VI. MARPOL-u – od 1. srpnja 2010. –
 Rezolucija MEPC.176(58)
 ·Izmjene Priloga Protokolu iz 1997. uz Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973., kako je izmijenjena Protokolom iz 1978. (revidirani Prilog VI. MARPOL-u)
 (1)
 Norveška nije članica Europske unije. Norveška doprinosi na temelju jednakovrijednoga nacionalnog zakonodavstva i zakonodavstva EU-a koje je obvezujuće za nju kao članicu Europskoga gospodarskog prostora (EGP).
 (2)
 Izvješće Komisije o provedbi standarda u pogledu sumpora za brodska goriva iz Direktive (EU) 2016/802, COM(2018) 188 final, 16.4.2018.
 (3)
 Norveška nije članica Europske unije. Norveška doprinosi na temelju jednakovrijednoga nacionalnog zakonodavstva i zakonodavstva EU-a koje je obvezujuće za nju kao članicu Europskoga gospodarskog prostora (EGP).
 (4)
 Norveška nije članica Europske unije. Norveška doprinosi na temelju jednakovrijednoga nacionalnog zakonodavstva i zakonodavstva EU-a koje je obvezujuće za nju kao članicu Europskoga gospodarskog prostora (EGP).


type: wikipedia

text:
Die Landtagswahl im Burgenland wurde am 3. Dezember 2000 durchgeführt und war die 19. Landtagswahl im Bundesland Burgenland. Die Sozialdemokratische Partei Österreichs (SPÖ) konnten bei dieser vorverlegten Neuwahl ihren ersten Platz ausbauen und mit 17 Mandaten die relative Mandatsmehrheit halten. Die Österreichische Volkspartei (ÖVP) musste leichte Verluste hinnehmen und verlor eines ihrer bisher 14 Mandate. Auch die Freiheitliche Partei Österreichs (FPÖ) büßte Stimmenanteile und eines ihrer ursprünglich 5 Mandate ein. Großer Gewinner der Wahl waren Die Grünen Burgenland (GRÜNE), die 3 Prozentpunkte hinzugewannen und mit 2 Mandaten erstmals in den Landtag einzogen.
 Der Landtag der XVIII. Gesetzgebungsperiode konstituierte sich in der Folge am 28. Dezember 2000 und wählte an diesem Tag die Landesregierung Niessl I unter dem neuen Landeshauptmann Hans Niessl, die der Landesregierung Stix II nachfolgte.
 Ergebnisse
 Gesamtergebnis
 Einzelnachweise
 Weblinks
 Land Burgenland Gemeinde-, Landes- und Bundeswahlen
 Landtagswahlen im Burgenland seit 1945 Alle Ergebnisse im Überblick auf dem Onlineportal vol.at
 2000
 Burgenland Landtag
 00, Burgenland


text:
Het jaar 1601 is het 1e jaar in de 17e eeuw volgens de christelijke jaartelling.
 Gebeurtenissen
 januari
 17 - het Verdrag van Lyon wordt door Karel Emanuel I van Savoye en Hendrik IV van Frankrijk gesloten. Het regelt een uitruil van gebieden bij de grens.
 29 - Olivier van Noort bereikt met twee overgebleven schepen Djaratan op Java. Hier blijft hij zes dagen.
 juli
 4 - Begin van het Beleg van Oostende.
 30 - Rijnberk wordt heroverd door Maurits van Nassau, de latere prins van Oranje
 augustus
 26 - Olivier van Noort keert terug van een reis om de wereld van bijna drie jaar.
 november
 25 - Het Termunterzijlvest wordt heropgericht voor het beheer van het Termunterzijldiep en haar kunstwerken.
 zonder datum
 De Oude Compagnie fuseert met de Nieuwe Brabantse Compagnie tot Verenigde Amsterdamse Compagnie.
 In Engeland wordt de Armenwet aangenomen: de armenzorg wordt staatszaak.
 Onder begeleiding van een aanzienlijke Mongoolse macht wordt Yönten Gyatso, zelf een Mongool, geïnstalleerd als dalai lama. Velen erkennen zijn gezag niet en dit leidt tot een burgeroorlog in Tibet.
 Beeldende kunst
 Bouwkunst
 Geboren
 augustus
 17 - Pierre de Fermat, Frans wiskundige (overleden 1665)
 september
 27 - Lodewijk XIII van Frankrijk (overleden 1643)
 datum onbekend
 Johannes Eudes, Frans priester, theoloog, congregatiestichter en heilige (overleden 1680)
 Overleden
 oktober
 24 - Tycho Brahe (54), Deens astronoom
 datum onbekend
 Joris Hoefnagel (56), Vlaams schilder


type: contracts

text:
 13.12.2012
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 341/25
 BESLUIT VAN HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER
 Nr. 173/2012
 van 28 september 2012
 tot wijziging van bijlage XI (Elektronische communicatie, audiovisuele diensten en informatiemaatschappij) bij de EER-overeenkomst
 HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER,
 Gezien de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, gewijzigd bij het Protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte („de EER-overeenkomst”), en met name artikel 98,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Verordening (EU) nr. 531/2012 van het Europees Parlement en de Raad van 13 juni 2012 betreffende roaming op openbare mobielecommunicatienetwerken binnen de Unie (1) dient in de EER-overeenkomst te worden opgenomen.
 (2)
 De in de Overeenkomst opgenomen Verordening (EG) nr. 717/2007 van het Europees Parlement en de Raad (2) wordt bij Verordening (EU) nr. 531/2012 ingetrokken en dient derhalve uit de Overeenkomst te worden geschrapt.
 (3)
 Bijlage XI bij de EER-overeenkomst moet derhalve dienovereenkomstig worden gewijzigd,
 BESLUIT:
 Artikel 1
 In bijlage XI bij de EER-overeenkomst komt de tekst van punt 5cu (Verordening (EG) nr. 717/2007 van het Europees Parlement en de Raad) als volgt te luiden:
 „32012 R 0531: Verordening (EU) nr. 531/2012 van het Europees Parlement en de Raad van 13 juni 2012 betreffende roaming op openbare mobielecommunicatienetwerken binnen de Unie (PB L 172 van 30.6.2012, blz. 10).
 De bepalingen van de verordening worden voor de toepassing van de overeenkomst als volgt aangepast:
 a)
 in artikel 1, lid 6, worden de volgende alinea’s toegevoegd:
 „Bij ontstentenis van een door de Europese Centrale Bank bekendgemaakte wisselkoers van de euro ten opzichte van de IJslandse kroon op de datum van inwerkingtreding van Besluit nr. 173/2012 van 28 september 2012 van het Gemengd Comité van de EER waarbij deze verordening in de Overeenkomst werd opgenomen, is de wisselkoers van toepassing zoals deze door de IJslandse Centrale Bank op diezelfde datum is bekendgemaakt.
 Met het oog op de daaropvolgende grenswaarden en maximale kosten als bepaald in artikel 7, lid 2, artikel 9, lid 1, en artikel 12, lid 1, is voor het vaststellen van de herziene waarden, in het geval van de IJslandse kroon en bij ontstentenis van een desbetreffende bekendmaking van de Europese Centrale Bank, de referentiewisselkoers van toepassing die door de IJslandse Centrale Bank twee maanden voor de datum van inwerkingtreding van de herziene waarden zijn bekendgemaakt.”;
 b)
 in artikel 1, lid 7, worden de volgende alinea’s toegevoegd:
 „Bij ontstentenis van een door de Europese Centrale Bank bekendgemaakte wisselkoers van de euro ten opzichte van de IJslandse kroon op de datum van inwerkingtreding van Besluit nr. 173/2012 van 28 september 2012 van het Gemengd Comité van de EER waarbij deze verordening in de Overeenkomst werd opgenomen, is de wisselkoers van toepassing zoals deze door de IJslandse Centrale Bank op diezelfde datum is bekendgemaakt.
 Met het oog op de daaropvolgende grenswaarden en maximale kosten als bepaald in artikel 8, lid 2, artikel 10, lid 2, en artikel 13, lid 2, is voor het vaststellen van de herziene waarden, in het geval van de IJslandse kroon en bij ontstentenis van een desbetreffende bekendmaking van de Europese Centrale Bank, het gemiddelde van de referentiewisselkoersen van toepassing die door de IJslandse Centrale Bank twee, drie en vier maanden voor de datum van inwerkingtreding van de herziene waarden zijn bekendgemaakt.” ”.
 Artikel 2
 De in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken teksten in de IJslandse en de Noorse taal van Verordening (EU) nr. 531/2012 zijn authentiek.
 Artikel 3
 Dit besluit treedt in werking op 1 november 2012 of op de dag volgende op die van de laatste kennisgeving aan het Gemengd Comité van de EER, zoals bedoeld in artikel 103, lid 1, van de EER-overeenkomst (3), indien die later is.
 Artikel 4
 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Gedaan te Brussel, 28 september 2012.
 Voor het Gemengd Comité van de EER
 De voorzitter
 Atle LEIKVOLL
 (1) PB L 172 van 30.6.2012, blz. 10.
 (2) PB L 171 van 29.6.2007, blz. 32.
 (3) Grondwettelijke vereisten aangegeven.