type: wikipedia

text:
Regula de aur sau etica reciprocității e un percept etic găsit în multe religii și filozofii. Regula poate fi sintetizată în următoarea frază: Comportă-te cu ceilalți așa cum ai vrea să se comporte ei cu tine. Varianta negată – Nu te purta cu ceilalți într-un mod în care nu ți-ar plăcea să se poarte alții cu tine – mai este numită regula de argint.
 În creștinism e probabil cel mai important percept nou introdus în Noul Testament, invalidând astfel unele prevederi anacronice ale Vechiului Testament, cum ar fi sclavia sau pedeapsa capitală pentru păcate minore. Regula de argint este prezentă în înțelepciunea populară românească sub forma mai multor proverbe, dintre care cel mai cunoscut este Ce ție nu-ți place, altuia nu-i face!
 Regula de aur este principiul de a trata pe ceilalți așa cum doriți să fiți tratați. Este o maximă care se găsește în majoritatea religiilor și culturilor. Poate fi considerată o etică a reciprocității în unele religii, deși diferitele religii o tratează diferit.
 Maximul poate apărea ca o ordonanță pozitivă sau negativă care guvernează conduita:
 Tratați-i pe ceilalți așa cum ați dori ca alții să vă trateze (formă pozitivă sau directivă).
 Nu tratați pe alții în moduri în care nu ați dori să fiți tratați (formă negativă sau prohibitivă) [1]
 Ceea ce le dorești altora, îți dorești ție (formă empatică sau receptivă) [1]
 „Semnul regulii de aur” care atârna deasupra ușii intrării angajatului la fabrica Acme Sucker Rod din Toledo, Ohio, 1913. Afacerea era deținută de primarul din Toledo, Samuel M. Jones.
 „Semnul regulii de aur” care atârna deasupra ușii intrării angajatului la fabrica Acme Sucker Rod din Toledo, Ohio, 1913. Afacerea era deținută de primarul din Toledo, Samuel M. Jones.
 Ideea datează cel puțin din timpurile confucianiste timpurii (551–479 î.e.n.), potrivit lui Rushworth Kidder, care identifică conceptul care apare în mod evident în budism, islam, creștinism, hinduism, iudaism, taoism, zoroastrianism și „restul lumii religii majore ". 143 de lideri ai marilor credințe ale lumii au susținut Regula de Aur ca parte a „Declarației către o etică globală” din 1993 Potrivit lui Greg M. Epstein, este „un concept căruia în esență nici o religie nu-l lipsește în totalitate”, dar credința în Dumnezeu nu este necesară pentru a o susține. Simon Blackburn afirmă, de asemenea, că Regula de Aur poate fi „găsită într-o anumită formă în aproape orice tradiție etică”.
 Termenul „Regula de aur”, sau „legea de aur”, a început să fie folosit pe scară largă la începutul secolului al XVII-lea în Marea Britanie de către teologi și predicatori anglicani [7], cea mai veche utilizare cunoscută fiind cea a anglicanilor Charles Gibbon și Thomas Jackson în 1604
 Egiptul antic
 Posibil cea mai timpurie afirmare a maximei reciprocității, reflectând vechea zeiță egipteană Ma'at, apare în povestea „Țăranului elocvent”, care datează din Regatul Mijlociu (c. 2040–1650 î.Hr.): „Acum acesta este poruncă: Fă-l pe făptuitor ca să-l facă să facă. "[9] [10] Acest proverb întruchipează principiul do ut des. [11] Papirusul O perioadă târzie (c. 664-323 î.Hr.) conține o afirmare negativă timpurie a Regulii de Aur: „Ceea ce urăști să ți se facă, nu-i face altuia.” [12]
 India antică
 Tradiția sanscrită
 În Mahābhārata, epopeea antică a Indiei, există un discurs în care înțeleptul Brihaspati îi spune regelui Yudhishthira următoarele
 Niciodată nu ar trebui să le faci altora ceva ce ar fi considerat ca o vătămare a propriului sine. Pe scurt, aceasta este dharma. Orice altceva cedează dorinței.
 - Mahābhārata 13.114.8 (ediție critică)
 Mahābhārata este, de obicei, datată în perioada cuprinsă între 400 î.Hr. și 400 î.Hr.
 Tradiția tamilă
 În capitolul 32 din partea despre virtutea Tirukkuṛaḷ (c. Secolul I î.Hr. până la secolul V d.Hr.), Valluvar spune:
 Nu face altora ceea ce știi că te-a rănit.
 - Kural 316
 De ce îi rănești pe alții știind ce înseamnă să fii rănit?
 - Kural 318
 Mai mult, în versetul 312, Valluvar spune că este determinarea sau codul celor nepătați (virtuoși) să nu facă rău, chiar și în schimb, celor care au prețuit dușmănia și le-au făcut rău. Potrivit lui, pedeapsa potrivită pentru cei care au făcut răul este să-i rușineze arătându-le bunătate, în schimb și să uite atât răul, cât și binele făcut de ambele părți (versetul 314).
 Grecia antică
 Regula de Aur în forma sa prohibitivă (negativă) era un principiu comun în filozofia greacă veche. Exemple ale conceptului general includ:
 „Evitați să faceți ceea ce ați învinui pe alții pentru că ar face”. - Thales (c. 624 – c. 546 î.e.n.)
 „Ceea ce nu doriți să vi se întâmple, nu o faceți nici voi înșivă.” - Sextus Pitagoreanul. [18] Cea mai veche referință existentă la Sextus este făcută de Origen în secolul al III-lea al erei comune.
 „Nu face altora ceea ce te enervează atunci când îți fac asta.” - Isocrate (436-338 î.e.n.)
 Persia antică
 Textele Pahlavi ale zoroastrianismului (c. 300 î.e.n. – 1000 CE) au fost o primă sursă pentru Regula de Aur: „Numai că natura este bună, care se abține de la a face altcuiva, nu este bună pentru ea însăși”. Dadisten-I-dinik, 94,5, și „Orice lucru care vă este dezagreabil nu faceți altora”. Shayast-na-Shayast 13:29
 Roma antică
 Seneca cel Tânăr (c. 4 î.Hr. - 65 d.Hr.), un practicant al stoicismului (c. 300 î.Hr.-200 d.Hr.) a exprimat regula de aur în eseul său referitor la tratamentul sclavilor: „Tratați-vă inferiorul așa cum ați dori superiorul tratează-te. "
 Contextul religios
 Potrivit lui Simon Blackburn, Regula de Aur „poate fi găsită într-o anumită formă în aproape orice tradiție etică”.
 Religiile abrahamice
 Vezi și: Religiile abrahamice
 Iudaism
 Vezi și: Iudaismul și etica evreiască
 O regulă de reciprocitate altruistă a fost afirmată pozitiv într-un binecunoscut verset al Torei (ebraică: ואהבת לרעך כמוך):
 Nu vă veți răzbuna și nu veți purta ranchiună împotriva rudelor voastre. Iubește-ți aproapele ca pe tine însuți: Eu sunt DOMNUL.
 - Levitic 19:18
 Hillel cel Bătrân (c. 110 î.Hr. - 10 e.n.), a folosit acest verset ca un mesaj important al Torei pentru învățăturile sale. Odată, a fost provocat de un gentil care a cerut să fie convertit sub condiția ca Tora să i se explice în timp ce stătea pe un picior. Hillel l-a acceptat ca candidat la convertirea la iudaism, dar, bazându-se pe Levitic 19:18, i-a informat bărbatului:
 Ceea ce vă urăște, nu faceți semenilor voștri: aceasta este întreaga Tora; restul este explicația; du-te și învață.
 - Folio Shabbath: 31a, Talmud babilonian
 Hillel a recunoscut iubirea frățească drept principiul fundamental al eticii evreiești. Rabinul Akiva a fost de acord și a sugerat că principiul iubirii trebuie să-și aibă fundamentul în Geneza capitolul 1, care învață că toți oamenii sunt descendenții lui Adam, care a fost făcut după chipul lui Dumnezeu (Sifra, Ḳedoshim, iv .; Yer. Ned. ix. 41c; Genesis Rabba 24). [25] Conform literaturii rabinice evreiești, primul om Adam reprezintă unitatea omenirii. Acest lucru este ecou în preambulul modern al Declarației Universale a Drepturilor Omului. [26] [27] Și se mai învață că Adam este ultimul în ordine, în funcție de caracterul evolutiv al creației lui Dumnezeu: [25]
 De ce a fost creat primul singur exemplar de om? Să ne învețe că cel care distruge un singur suflet distruge o lume întreagă și că cel care salvează un singur suflet salvează o lume întreagă; în plus, deci nicio rasă sau clasă nu poate pretinde o strămoșie mai nobilă, spunând: „Tatăl nostru s-a născut primul”; și, în cele din urmă, să depună mărturie despre măreția Domnului, care a făcut ca minunata diversitate a omenirii să emane dintr-un singur tip. Și de ce a fost creat Adam ultimul dintre toate ființele? Pentru a-l învăța smerenia; căci, dacă va fi stăpânitor, să-și amintească că mușca mică l-a precedat în ordinea creației.
 Publicatiile evreiești
 budism
 Vezi și: Budismul și etica budistă
 Buddha (Siddhartha Gautama, c. 623-543 î.Hr.) [50] [51] a făcut din acest principiu una dintre pietrele de temelie ale eticii sale în secolul al VI-lea î.Hr. Apare în multe locuri și sub mai multe forme de-a lungul Tripitaka.
 Comparându-se cu ceilalți în termeni precum „Așa cum sunt așa sunt și ei, așa cum sunt și eu și eu”, el nu ar trebui să omoare și nici să-i facă pe alții să omoare.
 - Sutta Nipata 705
 Unul care, în timp ce el însuși caută fericirea, apasă cu violență pe alte ființe care doresc și fericirea, nu va atinge fericirea de mai departe.
 - Dhammapada 10. Violența
 Nu-i răniți pe alții în moduri pe care vi le-ați părea rănitoare.
 - Udanavarga 5:18
 Așezându-se în locul altuia, nu ar trebui să omoare și nici să-l provoace pe altul. [52]
 Jainism
 Vezi și: Jainism și Ahimsa în Jainism
 Regula de Aur este primordială în filozofia jainistă și poate fi văzută în doctrinele Ahimsa și Karma. Ca parte a interdicției de a provoca suferința oricărei ființe vii, jainismul interzice să le ofere altora ceea ce este dăunător pentru sine.
 Următoarele rânduri din Sutra Acaranga rezumă filosofia jainismului:
 Nimic din ceea ce respiră, care există, care trăiește sau care are esența sau potențialul vieții, nu ar trebui distrus sau stăpânit, subjugat, rănit sau negat de esența sau potențialul său. În sprijinul acestui Adevăr, vă pun o întrebare - „Este dorință pentru voi durerea sau durerea?” Dacă spui „da este”, ar fi o minciună. Dacă spui „Nu, nu este”, vei exprima adevărul. Așa cum tristețea sau durerea nu vă sunt de dorit, tot așa este pentru toți cei care respiră, există, trăiesc sau au orice esență a vieții. Pentru voi și pentru toți, este nedorit, dureros și respingător. [53]
 Un om ar trebui să se rătăcească tratând toate creaturile așa cum ar fi el însuși.
 - Sutrakritanga, 1.11.33
 În fericire și suferință, în bucurie și durere, ar trebui să privim toate creaturile așa cum ne privim pe noi înșine.
 - Lord Mahavira, 24 Tirthankara
 Sikhism
 Vezi și: Sikhism și Karma
 Prețioase precum bijuteriile sunt mintea tuturor. A le face rău nu este deloc bine. Dacă îți dorești Preaiubitul tău, atunci nu rănești inima nimănui.
 - Guru Arjan Dev Ji 259, Guru Granth Sahib
 Religiile chineze
 Vezi și: Religiile din Asia de Est
 Confucianismul
 Vezi și: Confucianismul
 己 所 不欲 , 勿 施 於 人。
 „Ceea ce nu îți dorești pentru tine, nu-l face altora.”
 子貢 問 曰 : 「有 一 言 而 可以 終身 行 之 者?」 」:「 其 恕 乎! 己 所 不欲 , 勿 施 於 人。 」
 Zi gong (un discipol al lui Confucius) a întrebat: „Există vreun cuvânt care să poată ghida o persoană de-a lungul vieții?”
 Maestrul a răspuns: „Ce zici de„ shu ”[reciprocitate]: să nu impui niciodată altora ceea ce nu ai alege pentru tine?”
 --Confucius, Analecte XV.24, tr. David Hinton (o altă traducere este în proiectul online de text chinez) [54]
 Aceeași idee este prezentată și în V.12 și VI.30 din Analecte (c. 500 î.Hr.), care pot fi găsite în online Chinese Text Project. Frazeologia diferă de versiunea creștină a Regulii de aur. Nu presupune să faci nimic altora, ci doar să eviți să faci ceea ce ar fi dăunător. Nu exclude să faci fapte bune și să iei poziții morale.
 Taoismul
 Vezi și: Taoism
 Înțeleptul nu are niciun interes propriu, ci ia interesele oamenilor ca ale sale. El este bun cu genul; El este, de asemenea, bun cu cei nemiloși: căci Virtutea este bună. El este credincios credincioșilor; El este, de asemenea, credincios celor necredincioși: căci Virtutea este credincioasă.
 - Tao Te Ching, capitolul 49
 Consideră câștigul aproapelui ca pe propriul tău câștig, iar pierderea vecinului ca pe propria ta pierdere.
 - T'ai Shang Kan Ying P'ien
 Mohism
 Vezi și: Mohism
 Dacă oamenii ar considera statele altor persoane în același mod în care le privesc pe ale lor, cine ar incita atunci propriul stat să atace statul altuia? Căci cineva ar face pentru ceilalți așa cum ar face pentru sine. Dacă oamenii ar privi orașele altor persoane în același mod în care le privesc pe ale lor, cine ar incita atunci propriul lor oraș să atace cel al altuia? Căci cineva ar face pentru ceilalți așa cum ar face pentru sine. Dacă oamenii ar privi familiile altor persoane în același mod în care le privesc pe ale lor, cine ar incita atunci propria familie să o atace pe cea a altuia? Căci cineva ar face pentru ceilalți așa cum ar face pentru sine. Așadar, dacă statele și orașele nu se atacă reciproc și familiile nu fac ravagii și se fură reciproc, ar fi acest lucru un prejudiciu pentru lume sau un beneficiu? Desigur, trebuie spus că este un beneficiu pentru lume.
 - Mozi, c. 400 î.Hr. [55]
 Mozi a considerat regula de aur ca un corolar al virtuții cardinale a imparțialității și a încurajat egalitarismul și altruismul în relații.
 Religiile iraniene
 Vezi și: Religiile iraniene
 Zoroastrismul
 Nu faceți altora orice vă este dăunător.
 - Shayast-na-Shayast 13.29
 Noi mișcări religioase
 Wicca
 Vezi și: Wicca
 Iată aceste cuvinte și ascultați-le bine, cuvintele lui Dea, Zeița Mamei voastre, „Vă poruncesc astfel, copii ai Pământului, că ceea ce considerați că este dăunător pentru voi înșivă, vă va fi interzis să faceți altuia , pentru violență și ură dă ri
 se la aceeași. Porunca mea este astfel: să întoarceți toată violența și ura cu liniște și dragoste, căci Legea mea este iubire pentru toate lucrurile. Numai prin dragoste veți avea pace; da și adevărat, numai pacea și dragostea vor vindeca lumea și vor supune tot răul. "
 - Cartea căilor, Wicca devoțională
 Scientologie
 Vezi și: Scientologie
 Calea spre fericire exprimă Regula de Aur atât în forma sa negativă / prohibitivă, cât și în forma sa pozitivă. Forma negativă / prohibitivă este exprimată în preceptul 19 astfel:
 19. Încearcă să nu le faci altora lucruri pe care nu ai vrea să ți le facă.
 - Calea spre fericire, preceptul 19 [56] [57]
 Forma pozitivă este exprimată în preceptul 20 ca:
 20. Încearcă să îi tratezi pe ceilalți așa cum ai vrea ca ei să te trateze pe tine.
 - Calea spre fericire, preceptul 20 [58] [59]
 Religiile africane tradiționale
 Yoruba
 Vezi și: Religia yoruba
 Cel care va lua un băț ascuțit pentru a ciupi o pasăre ar trebui mai întâi să-l încerce singur pentru a simți cum doare.
 - Proverb Yoruba
 Odinani
 Vezi și: Odinani
 Egbe bere, ugo bere. (Lasă vulturul să se cocoțe, lasă șoimul să se cocoțeze.)
 - Proverb Igbo
 Nke si ibe ya ebene gosi ya ebe o ga-ebe. (Oricine spune că celălalt nu se va cocoși, să-i arate celuilalt unde se cocoță.)
 - Proverb Igbo
 Etică globală
 Articolul principal: Către o etică globală: o declarație inițială
 „Declarația către o etică globală” [60] din Parlamentul religiilor lumii [61] [62] (1993) a proclamat regula de aur („Trebuie să-i tratăm pe alții așa cum dorim ca alții să ne trateze pe noi”) ca principiu comun pentru multe religii. [3] Declarația inițială a fost semnată de 143 de lideri din toate credințele majore ale lumii, inclusiv credința Bahá'í, brahmanismul, Brahma Kumaris, budismul, creștinismul, hinduismul, indigenul, interconfesional, islamul, jainismul, iudaismul, nativul american, neo-păgânul, sikhismul, Taoism, teosof, universalist unitar și zoroastrian. [3] [63] În folclorul mai multor culturi, Regula de Aur este descrisă de alegoria lingurilor lungi.
 Umanism
 Vezi și: Umanism
 În opinia lui Greg M. Epstein, un capelan umanist de la Universitatea Harvard, „„ face celorlalți ”... este un concept pe care, în esență, nici o religie nu-l ratează complet. Dar nici una dintre aceste versiuni ale regulii de aur nu necesită un Dumnezeu. ". [64] Diverse surse identifică Regula de Aur ca un principiu umanist: [65] [66]
 A încerca să trăiești conform Regulii de Aur înseamnă să încerci să empatizezi cu alți oameni, inclusiv cu cei care ar putea fi foarte diferiți de noi. Empatia stă la baza bunătății, compasiunii, înțelegerii și respectului - calități pe care le apreciem cu toții să ni se arate, oricine am fi, orice am gândi și de oriunde am veni. Și, deși nu este posibil să știm ce simte cu adevărat să fii o persoană diferită sau să trăiești în circumstanțe diferite și să ai experiențe de viață diferite, nu este dificil pentru majoritatea dintre noi să ne imaginăm ce ne-ar provoca suferința și să încercăm să evitați să provocați suferință altora. Din acest motiv, mulți oameni găsesc corolarul Regulii de Aur - „nu tratați oamenii într-un mod în care nu ați dori să fiți tratați voi înșivă” - mai pragmatic. [65]
 - Maria MacLachlan, Think Humanism [67]
 Nu faceți altora ceea ce nu ați dori să vă facă. [este] (...) cea mai mare, simplă și cea mai importantă axiomă morală pe care umanitatea a inventat-o vreodată, una care reapare în scrierile aproape oricărei culturi și religii de-a lungul istoriei, cea pe care o cunoaștem drept Regula de Aur. Directivele morale nu trebuie să fie complexe sau obscure pentru a merita și, de fapt, tocmai simplitatea acestei reguli este cea care o face grozavă. Este ușor de conceput, ușor de înțeles și ușor de aplicat, iar aceste trei lucruri sunt semnele distinctive ale unui sistem moral puternic și sănătos. Ideea din spatele ei este ușor de înțeles: înainte de a efectua o acțiune care ar putea dăuna unei alte persoane, încercați să vă imaginați în poziția lor și să vă gândiți dacă ați dori să fiți destinatarul acelei acțiuni. Dacă nu ați dori să fiți într-o astfel de poziție, probabil că nici cealaltă persoană nu ar dori, așa că nu ar trebui să o faceți. Trăsătura umană de bază și fundamentală a empatiei, abilitatea de a experimenta în mod indirect cum se simte altcineva, face acest lucru posibil și este principiul empatiei prin care ar trebui să ne trăim viața.
 - Adam Lee, Ebon Musings, „Un decalog pentru lumea modernă” [68]
 Existențialism
 Vezi și: Existențialism
 Când spunem că omul alege pentru sine, înseamnă că fiecare dintre noi trebuie să se aleagă pe sine; dar prin asta înțelegem și că, alegând pentru sine, alege pentru toți oamenii. Căci, de fapt, dintre toate acțiunile pe care le poate întreprinde un om pentru a se crea pe sine așa cum vrea el, nu există una care să nu fie creativă, în același timp, a unei imagini a omului, așa cum crede că ar trebui să fie. . A alege între acest lucru sau acela este în același timp să afirmi valoarea a ceea ce este ales; căci nu suntem în stare să alegem niciodată cel mai rău. Ceea ce alegem este întotdeauna cu atât mai bine; și nimic nu poate fi mai bun pentru noi decât dacă este mai bun pentru toți.
 - Jean-Paul Sartre, Existențialismul este un umanism, pp. 291–292 [69]
 Alte contexte
 Drepturile omului
 Potrivit lui Marc H. Bornstein și William E. Paden, Regula de Aur este, fără îndoială, cea mai esențială bază pentru conceptul modern al drepturilor omului, în care fiecare individ are dreptul la un tratament corect și o responsabilitate reciprocă de a asigura justiția pentru ceilalți. . [70]
 Cu toate acestea, Leo Damrosch a susținut că noțiunea că Regula de Aur se referă la „drepturi” în sine este o interpretare contemporană și nu are nicio legătură cu originea sa. Dezvoltarea „drepturilor” umane este un ideal politic modern care a început ca un concept filozofic promulgat prin filosofia lui Jean Jacques Rousseau în Franța secolului al XVIII-lea, printre altele. Scrierile sale l-au influențat pe Thomas Jefferson, care a încorporat apoi referința lui Rousseau la „drepturi inalienabile” în Declarația de Independență a Statelor Unite din 1776. Damrosch a susținut că a confunda Regula de Aur cu drepturile omului înseamnă a aplica gândirea contemporană conceptelor antice. [71]
 Știință și economie
 Informații suplimentare: Reciprocitatea (psihologia socială) și altruismul reciproc
 Au fost publicate cercetări care susțin că un anumit „simț” al fair-play-ului și al Regulii de Aur pot fi afirmate și înrădăcinate în termeni de neuro
 Vezi și
 Empatie
 Legături externe
 Site-ul religioustolerance.org
 Principii etice
 Etică religioasă
 Etică socială


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 32004L0002
 Directive 2004/2/CE de la Commission du 9 janvier 2004 modifiant les directives 86/362/CEE, 86/363/CEE et 90/642/CEE du Conseil en ce qui concerne les teneurs maximales pour les résidus de fénamiphos (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
 Journal officiel n° L 014 du 21/01/2004 p. 0010 - 0018
 Directive 2004/2/CE de la Commissiondu 9 janvier 2004modifiant les directives 86/362/CEE, 86/363/CEE et 90/642/CEE du Conseil en ce qui concerne les teneurs maximales pour les résidus de fénamiphos(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES,vu le traité instituant la Communauté européenne,vu la directive 86/362/CEE du Conseil du 24 juillet 1986 concernant la fixation de teneurs maximales pour les résidus de pesticides sur et dans les céréales(1), modifiée en dernier lieu par la directive 2003/62/CE de la Commission(2), et notamment son article 10,vu la directive 86/363/CEE du Conseil du 24 juillet 1986 concernant la fixation de teneurs maximales pour les résidus de pesticides sur et dans les denrées alimentaires d'origine animale(3), modifiée en dernier lieu par la directive 2003/60/CE de la Commission(4), et notamment son article 10,vu la directive 90/642/CEE du Conseil du 27 novembre 1990 concernant la fixation de teneurs maximales pour les résidus de pesticides sur et dans certains produits d'origine végétale, y compris les fruits et légumes(5), modifiée en dernier lieu par la directive 2003/69/CE de la Commission(6), et notamment son article 7,considérant ce qui suit:(1) Pour les céréales et les produits d'origine végétale, y compris les fruits et légumes, les teneurs en résidus reflètent l'utilisation des quantités minimales de pesticides nécessaires pour assurer une protection efficace des végétaux, appliquées de telle sorte que la quantité de résidus soit à la fois la plus réduite possible et toxicologiquement acceptable, notamment eu égard à la protection de l'environnement et à la protection des consommateurs en termes d'estimation d'une dose journalière admissible. Pour les denrées d'origine animale, les teneurs en résidus reflètent la consommation par les animaux de céréales et de produits d'origine végétale traités avec des pesticides, tout en tenant compte, le cas échéant, des conséquences directes de l'utilisation de médicaments vétérinaires. Les teneurs communautaires maximales en résidus (TMR) représentent la limite supérieure des quantités de ces résidus susceptibles de se trouver dans des produits lorsque les producteurs ont respecté les bonnes pratiques agricoles.(2) Les TMR de pesticides sont constamment réexaminées et sont modifiées de manière à prendre en considération les informations et les données nouvelles. Elles sont fixées au seuil de détection lorsque les utilisations autorisées de produits phytopharmaceutiques ne donnent pas de teneurs en résidus de pesticides détectables sur ou dans les denrées alimentaires, lorsqu'il n'y a pas d'utilisation autorisée, lorsque les utilisations qui ont été autorisées par les États membres n'ont pas été étayées par les données nécessaires, ou encore lorsque les utilisations dans les pays tiers entraînant la présence de résidus sur ou dans les denrées alimentaires pouvant être mises en circulation sur le marché communautaire n'ont pas été étayées par les données nécessaires.(3) Pour le fénamiphos, un État membre a fait savoir à la Commission qu'il souhaitait réviser les TMR nationales conformément à l'article 8 de la directive 90/642/CEE, au vu des préoccupations liées à l'exposition des consommateurs. Une proposition de révision des TMR communautaires a été soumise à la Commission.(4) L'exposition des consommateurs durant leur vie entière ou pendant une courte durée au fénamiphos visé à la présente directive par l'intermédiaire des produits alimentaires a été réexaminée et évaluée conformément aux procédures et aux pratiques communautaires en usage, en tenant compte des orientations publiées par l'Organisation mondiale de la santé(7). Il a été calculé que les TMR fixées dans la présente directive n'entraînent pas d'exposition inacceptable pour les consommateurs.(5) Lorsque cela se justifiait, l'exposition aiguë des consommateurs à ces pesticides par l'intermédiaire de chacune des denrées alimentaires susceptibles de contenir des résidus a été mesurée et évaluée conformément aux procédures et aux pratiques en usage dans l'Union européenne, en tenant compte des orientations publiées par l'Organisation mondiale de la santé. Il en a été conclu que la présence de résidus de pesticides à des niveaux égaux ou inférieurs aux TMR proposées dans la présente directive n'aurait pas d'effets toxiques aigus.(6) Les partenaires commerciaux de la Communauté ont été consultés dans le cadre de l'Organisation mondiale du commerce sur les TMR proposées dans la présente directive et il a été tenu compte de leurs observations sur ces teneurs.(7) Les avis du comité scientifique des plantes, et en particulier les orientations et recommandations concernant la méthodologie à suivre pour la protection des consommateurs de produits agricoles traités avec des pesticides, ont été pris en considération.(8) Il y a lieu de modifier en conséquence les annexes des directives 86/362/CEE, 86/363/CEE et 90/642/CEE.(9) Les mesures prévues à la présente directive sont conformes à l'avis du comité permanent de la chaîne alimentaire et de la santé animale,A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DIRECTIVE:Article premierÀ l'annexe II, partie A, de la directive 86/362/CEE, les lignes suivantes sont ajoutées:">TABLE>"Article 2L'annexe II, partie B, de la directive 86/363/CEE est complétée comme suit:">TABLE>"Article 3L'annexe II de la directive 90/642/CEE est modifiée comme suit:"Les TMR pour le fénamiphos indiquées à l'annexe de la présente directive s'ajoutent aux TMR figurant à l'annexe II de la directive 90/642/CEE."Article 4Les États membres adoptent et publient les dispositions nécessaires pour se conformer à la présente directive le 31 juillet 2004, terme de rigueur. Ils en informent immédiatement la Commission.Les États membres appliquent ces dispositions à compter du 1er août 2004.Lorsque les États membres adoptent ces dispositions, elles contiennent une référence à la présente directive ou sont accompagnées d'une telle référence lors de leur publication officielle. Les modalités de cette référence sont arrêtées par les États membres.Article 5La présente directive entre en vigueur le septième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.Article 6Les États membres sont destinataires de la présente directive.Fait à Bruxelles, le 9 janvier 2004.Par la CommissionDavid ByrneMembre de la Commission(1) JO L 221 du 7.8.1986, p. 37.(2) JO L 154 du 21.6.2003, p. 70.(3) JO L 221 du 7.8.1986, p. 43.(4) JO L 155 du 24.6.2003, p. 15.(5) JO L 350 du 14.12.1990, p. 71.(6) JO L 175 du 15.7.2003, p. 37.(7) Guide pour le calcul prévisionnel des quantités de résidus de pesticides apportés par l'alimentation (révisé), préparé par le système mondial de surveillance continue de l'environnement/programme alimentaire (GEMS/Food programme) en collaboration avec le comité du Codex sur les résidus de pesticides et publié par l'Organisation mondiale de la santé, 1997 (OMS/FSF/FOS/97.7).ANNEXE">TABLE>"


text:
 8.1.2015
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 4/7
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/20 AL COMISIEI
 din 5 ianuarie 2015
 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (a),
 întrucât:
 (1)
 Pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament.
 (2)
 Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 stabilește regulile generale pentru interpretarea Nomenclaturii combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricăror alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe aceasta sau care îi adaugă acesteia subdiviziuni suplimentare și care sunt stabilite prin dispoziții specifice ale Uniunii, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură privind comerțul cu mărfuri.
 (3)
 În temeiul acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana (1) a tabelului din anexă trebuie clasificate la codul NC indicat în coloana (2), pe baza motivelor care figurează în coloana (3) a tabelului menționat.
 (4)
 Este necesar să se prevadă posibilitatea invocării în continuare de către titular, pentru o anumită perioadă de timp, în conformitate cu articolul 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului (2), a informațiilor tarifare obligatorii care sunt emise în legătură cu mărfurile vizate de prezentul regulament, dar care nu sunt conforme cu acesta. Perioada respectivă ar trebui să fie de trei luni.
 (5)
 Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Mărfurile descrise în coloana (1) a tabelului din anexă se clasifică în Nomenclatura combinată la codul NC indicat în coloana (2) a tabelului menționat.
 Articolul 2
 Informațiile tarifare obligatorii care nu sunt conforme cu prezentul regulament pot fi în continuare invocate, în conformitate cu articolul 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92, timp de trei luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
 Articolul 3
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 5 ianuarie 2015.
 Pentru Comisie,
 pentru președinte
 Heinz ZOUREK
 Director general pentru impozitare și uniune vamală
 (1) JO L 256, 7.9.1987, p. 1.
 (2) Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului vamal comunitar (JO L 302, 19.10.1992, p. 1).
 ANEXĂ
 Descrierea mărfurilor
 Clasificare
 (Cod NC)
 Motive
 (1)
 (2)
 (3)
 Un aparat electronic (denumit și „server media”) care cuprinde o memorie flash integrată de 2 TB, un hard disk cu o capacitate de stocare de 4 TB și un procesor MPEG pentru diferite formate de imagini și de fișiere video și audio.
 Aparatul este echipat, printre altele, cu următoarele interfețe:
 —
 2 porturi de recepție (ingest port) din cupru de 1 Gbe (Ethernet Gigabit), utilizate pentru recepție;
 —
 2 porturi de difuzare în flux continuu (streaming port) de tip SFP (Small Form-factor Pluggable) de 10 Gbe, utilizate pentru emisie;
 —
 2 porturi de gestionare din cupru de 1 Gbe pentru gestionarea aparatului;
 —
 2 porturi USB.
 Aparatul utilizează următoarele formate media:
 —
 MPEG-2 TS și MPEG-4 (H.264);
 —
 bitrate variabil (VBR) și bitrate constant (CBR);
 —
 de înaltă definiție (HD) și de definiție standard (SD).
 Aparatul este capabil să furnizeze până la 2 500 de fluxuri cu o viteză de 3,75 Mbps.
 Aparatul este utilizat de furnizorii de televiziune prin cablu sau prin internet pentru a distribui consumatorilor produse multimedia la cerere.
 Între serverele media, instalate în rețeaua furnizorilor, se face schimb (se primesc și se transmit) de produse multimedia, precum secvențe video, imagini, date și sunete. Aparatul înregistrează conținutul primit și îl transmite la cerere prin streaming OTT (tehnologie „over the top”) către echipamentele terminale ale clienților, de exemplu televizoare, mașini automate de prelucrare a datelor, console de jocuri și telefoane mobile.
 8525 60 00
 Clasificarea se stabilește pe baza regulilor generale 1, 3 litera (c) și 6 de interpretare a Nomenclaturii combinate, precum și pe baza textului de la codurile NC 8525 și 8525 60 00.
 Aparatul este conceput pentru a îndeplini două sau mai multe funcții alternative (telecomunicații de la poziția 8517, înregistrare sau reproducere videofonică de la poziția 8521 și emisie de la poziția 8525). Nu este posibil să se stabilească funcția principală a aparatului, în sensul notei 3 la secțiunea XVI, deoarece fiecare funcție este la fel de importantă pentru utilizarea aparatului. Prin urmare, clasificarea trebuie să se facă la ultima poziție, în ordinea numerotării, dintre cele care merită în mod egal să fie luate în considerare. Clasificarea la subpozițiile 8517 sau 8521 este așadar exclusă.
 Dat fiind că aparatul nu este numai în măsură să emită, ci și să primească, în cadrul rețelei furnizorilor, conținut video (semnale de televiziune) de la alte servere media, clasificarea la subpoziția 8525 50 00 este exclusă.
 Prin urmare, aparatul trebuie clasificat la codul NC 8525 60 00 ca aparat de emisie care încorporează un aparat de recepție.


type: caselaw

text:
 8.11.2008
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 285/17
 Apelācijas sūdzība, ko par 2008. gada 19. maija spriedumu lietā T-220/07 Transports Schiocchet — Excursions/Komisija 2008. gada 21. jūlijā iesniegusi Transports Schiocchet — Excursions SARL
 (Lieta C-335/08 P)
 (2008/C 285/28)
 Tiesvedības valoda — franču
 Lietas dalībnieki
 Apelācijas sūdzības iesniedzēja: Transports Schiocchet — Excursions SARL (pārstāvis — D. Schönberger, advokāts)
 Cits lietas dalībnieks: Eiropas Kopienu Komisija
 Apelācijas sūdzības iesniedzējas prasījumi:
 —
 atcelt Pirmās instances tiesas 2008. gada 19. maija rīkojumu;
 —
 izskatot lietu pēc būtības, apmierināt pirmajā instancē izvirzītās prasības un līdz ar to pasludināt galīgo spriedumu tiesvedībā;
 —
 pakārtoti, nosūtīt lietu Pirmās instances tiesai atkārtotai izskatīšanai;
 —
 piespriest Komisijai atlīdzināt visus tiesāšanās izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Apelācijas sūdzības iesniedzēja apelācijas sūdzības pamatojumam izvirza trīs pamatus.
 Pirmajā pamatā apelācijas sūdzības iesniedzēja norāda, ka Pirmās instances tiesa ir pārkāpusi tiesiskās drošības principu, kurš ir piemērojams Kopienu tiesiskās kārtības lēmumiem, EK līguma 235. pantu un 288. panta otro daļu, kā arī Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 13. pantu, jo apstrīdētā rīkojuma 39. punktā Pirmās instances tiesa ir nolēmusi, ka fakts, ka prasītāja valsts tiesā ir iesniegusi prasību, nedz pārtrauc, nedz aptur noilguma termiņu, lai gan iepriekšējos nolēmumos, kam ir res judicata spēks, Pirmās instances tiesa tieši pretēji ir iedrošinājusi celt prasību valsts tiesās.
 Otrajā pamatā apelācijas sūdzības iesniedzēja norāda uz vairākām kļūdām, kuras Pirmās instances tiesa ir pieļāvusi, novērtējot ārpuslīgumiskās atbildības iestāšanās nosacījumus, uz kļūdām, kas izriet no apelācijas sūdzības iesniedzējas prasības pieteikuma prasījumu un faktu sagrozīšanas, EKL 288. panta otrās daļas, kā arī EKL 230. panta, saistībā ar apgalvoto Komisijas nostājas atbalstu no valsts tiesu puses un laikposma, kurā tika nodarīti zaudējumi, novērtēšanu.
 Trešajā pamatā apelācijas sūdzības iesniedzēja norāda uz Regulas 684/92 (1) 4. panta 2. punkta un 2. panta 1.3 punkta pārkāpumu, jo Pirmās instances tiesa, vadoties pēc Komisijas sniegtās interpretācijas, apelācijas sūdzības iesniedzējas konkurentu darbības kļūdaini ir kvalificējusi kā “speciālu reisu” (4. panta 2. punkts), kuram nav nepieciešama atļauja, lai gan šajā gadījumā runa ir par paralēlu vai pagaidu reisu (2. panta 1.3 punkts), kurš ir pakļauts tādiem pašiem noteikumiem kā apelācijas sūdzības iesniedzējas veiktie regulārie reisi.
 (1) OV L 74, 1. lpp.


text:
 Avis juridique important
 |
 31971R1179
 Regolamento (CEE) n. 1179/71 della Commissione, del 4 giugno 1971, che modifica il regolamento (CEE) n. 685/69 per quanto concerne l' ammasso privato del burro e della crema di latte
 Gazzetta ufficiale n. L 123 del 05/06/1971 pag. 0018 - 0018 edizione speciale danese: serie I capitolo 1971(II) pag. 0310 edizione speciale inglese: serie I capitolo 1971(II) pag. 0352 edizione speciale greca: capitolo 03 tomo 6 pag. 0205
 ++++( 1 ) GU n . L 148 del 28 . 6 . 1968 , pag . 13 . ( 2 ) GU n . L 143 del 1 * . 7 . 1970 , pag . 1 . ( 3 ) GU n . L 169 del 18 . 7 . 1968 , pag . 1 . ( 4 ) GU n . L 116 del 28 . 5 . 1971 , pag . 1 . ( 5 ) GU n . L 90 del 15 . 4 . 1969 , pag . 12 . ( 6 ) GU n . L 70 del 24 . 3 . 1971 , pag . 16 . REGOLAMENTO ( CEE ) N . 1179/71 DELLA COMMISSIONE del 4 giugno 1971 che modifica il regolamento ( CEE ) n . 685/69 per quanto concerne l'ammasso privato del burro e della crema di latte LA COMMISSIONE DELLE COMUNITA EUROPEE , visto il trattato che istituisce la Comunita economica europea , visto il regolamento ( CEE ) n . 804/68 del Consiglio , del 27 giugno 1968 , relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari ( 1 ) , modificato per ultimo dal regolamento ( CEE ) n . 1253/70 ( 2 ) , in particolare l'articolo 6 , paragrafo 7 , considerando che il regolamento ( CEE ) n . 985/68 del Consiglio , del 15 luglio 1968 , che stabilische le norme generali che disciplinano le misure d'intervento sul mercato del burro e della crema di latte ( 3 ) , modificato per ultimo dal regolamento ( CEE ) n . 1075/71 ( 4 ) , prevede nell'articolo 8 , paragrafo 2 , che l'aiuto all'ammasso privato è subordinato alla conclusione di un contratto di ammasso con l'organismo d'intervento ; che le modalità del contratto di ammasso sono fissate nell'articolo 23 del regolamento ( CEE ) n . 685/69 della Commissione del 14 aprile 1969 , relativo alle modalità di applicazione degli interventi sul mercato del burro e della crema di latte ( 5 ) , modificato per ultimo dal regolamento ( CEE ) n . 606/71 ( 6 ) ; considerando che il regolamento ( CEE ) n . 1075/71 ha soppresso l'esigenza inizialmente prevista nell'articolo 8 , paragrafo 4 , del regolamento ( CEE ) n . 985/68 , secondo la quale i contratti di ammasso privato potevano essere stipulati , da parte dell'organismo d'infervento di uno Stato membro , solo per il burro prodotto nello Stato membro in questione ; che oramai i suddetti contratti stipulati da un organismo d'intervento possono concernere tutto il burro prodotto nella Comunita ; che è pertanto opportuno completare le disposizioni relative alla stipulazione dei contratti , fissate nell'articolo 23 del regolamento ( CEE ) n . 685/69 , per adattarle alle nuove condizioni ; considerando che le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del Comitato di gestione per il latte e i prodotti lattiero-caseari , HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO : Articolo 1 L'articolo 23 del regolamento ( CEE ) n . 685/69 è modificato nel modo seguente : a ) al paragrafo 4 viene aggiunta l'indicazione seguente : " e ) lo Stato membro di fabbricazione . " b ) il seguente paragrafo 5 viene inserito : " 5 . Allorché l'ammasso del burro è effettuato in uno Stato membro diverso dallo Stato membro di fabbricazione , la stipulazione del contratto di ammasso è subordinata all'esibizione della prova che il burro risponde alle condizioni richieste per la concessione degli aiuti all'ammasso privato nello Stato membro di fabbricazione . " c ) il vecchio paragrafo 5 diventa paragrafo 6 . Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 7 giugno 1971 . Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri . Fatto a Bruxelles , il 4 giugno 1971 . Per la Commissione Il Presidente Franco M . MALFATTI


type: other

text:
Korterelamute rekonstrueerimise toetuse andmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
 Korterelamute rekonstrueerimise toetuse andmise tingimused ja kord
 Korterelamute rekonstrueerimise toetuse andmise tingimused ja kord - sisukord
 § 2 Toetuse andmise eesmärgid ja väljundnäitajad
 § 3 Meetme rakendusüksus ja –asutus
 § 6 Puhastulu arvestamine
 § 9 Abikõlblikud kulud
 § 10 Tehniline konsultant
 § 11 Mitteabikõlblikud kulud
 § 12 Projekti abikõlblikkuse periood
 § 13 Toetuse osakaal
 § 14 Toetusega saavutatav tulemus
 § 15 Toetusega saavutatava tulemuse erisus
 § 16 Eelnevalt teostatud rekonstrueerimistööde arvestamine
 § 17 Toetuse piirsumma
 § 18 Rekonstrueerimise erisused
 § 19 Toetuse taotlemine
 § 20 Nõuded taotlejale
 § 21 Taotleja ja toetuse saaja kohustused
 § 22 Nõuded taotlusele
 § 23 Taotluse menetlemine
 § 24 Projektide valikukriteeriumid ja -metoodika
 § 25 Taotluse rahuldamine või osaline rahuldamine
 § 26 Taotluse rahuldamata jätmine
 § 27 Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine
 § 28 Rekonstrueerimistööde hanked
 § 29 Projekteerimistööde ja teenuste hanked
 5 Toetuse maksmise tingimused ja aruannete esitamine
 § 30 Toetuse maksmise tingimused
 § 31 Maksetaotluse menetluse peatamine ja toetuse maksmisest keeldumine
 § 32 Aruannete esitamise tähtajad ja kord
 6 Toetuse saaja ja rakendusüksuse õigused ja kohustused ning finantskorrektsioonid
 § 33 Toetuse saaja õigused ja kohustused
 § 34 Rakendusüksuse ülesanded
 § 35 Finantskorrektsioonid
 § 36 Määruse rakendamine
 § 37 Määruse kehtetuks tunnistamine
 RT I, 26.04.2019, 7
 Vastu võetud 04.04.2019 nr 24
 RT I, 09.04.2019, 6
 22.04.2019 RT I, 26.04.2019, 6 29.04.2019
 (1) Määrus kehtestatakse Ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2014–2020 prioriteetse suuna „Energiatõhusus” meetme „Energiatõhususe saavutamine elamumajanduses” tegevuse „Korterelamute rekonstrueerimise toetamine” eesmärkide elluviimiseks.
 (2) Toetust antakse vastavalt Vabariigi Valitsuse seaduse § 30 lõike 31 alusel kinnitatud konkurentsivõime kavas ja selle tegevuskavas aastateks 2018–2020 nimetatud valitsuse poliitika põhisuuna „Majanduse üldise ressursi- ja energiamahukuse vähendamine” meetmele „Energiasäästu investeeringute paketi elluviimine korterelamute rekonstrueerimiseks”.
 (3) Toetust antakse § 8 lõikes 1 nimetatud tegevuste elluviimiseks korterelamus, mis on ehitatud ja kasutusse võetud enne 1993. aastat ning milles on korteriühistu või mis on tervikuna kohaliku omavalitsuse üksuse omandis.
 (4) Toetust ei anta korterelamu osas, mille rekonstrueerimiseks on eraldatud § 36 lõikes 2 nimetatud määruse või majandus- ja kommunikatsiooniministri 17. augusti 2010. a määruse nr 52 „Rohelise investeerimisskeemi „Korterelamute rekonstrueerimise toetus” kasutamise tingimused ja kord” alusel korterelamute rekonstrueerimise 25-protsendise, 35-protsendise või 40-protsendise osakaaluga toetust.
 § 2. Toetuse andmise eesmärgid ja väljundnäitajad
 1) elamusektori kaasajastamine;
 2) avaliku ruumi ja elukeskkonna parendamine;
 3) korterelamute ohutuse tagamine;
 4) korterelamute energiatõhususe ja parema sisekliima saavutamine;
 5) taastuvenergia kasutuselevõtu soodustamine;
 6) kodumajapidamiste energiakulude vähendamine;
 7) energiasõltuvuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine.
 (2) Määrus panustab meetme järgmiste väljundnäitajate saavutamisesse:
 1) paranenud energiatarbimisklassiga korterite arv;
 2) rekonstrueeritud hoonete pindala;
 § 3. Meetme rakendusüksus ja –asutus
 (1) Rakendusüksus on perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse (edaspidi struktuuritoetuse seadus) § 12 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse kinnitatud perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse meetmete nimekirjale Sihtasutus KredEx.
 (2) Rakendusasutus on vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 12 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse kinnitatud perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse meetmete nimekirjale Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.
 1) energiakasutus – soojus- või elektrienergia kasutus vaadeldavas süsteemipunktis;
 2) energiamärgis – ehitusseadustiku § 66 alusel kehtestatud nõuetele vastav märgis, mis annab infot projekteeritava või olemasoleva hoone projekteeritud energiavajaduse või tegeliku energiatarbimise kohta;
 3) energiatõhususarv – arvutuslik summaarne tarnitud energiate kaalutud erikasutus hoone tüüpilisel kasutusel, millest arvatakse maha summaarne eksporditud energiate erikasutus;
 4) korterelamu – elamu, milles on kolm või enam korteriomandit või mis on tervikuna kohaliku omavalitsuse üksuse omandis ja milles ei pea olema moodustatud korteriomandeid;
 5) lokaalne taastuvenergia – ehitusseadustiku § 65 lõike 3 alusel kehtestatud nõuetele vastav energia, mida kasutatakse eelkõige hoone toimimiseks või kasutamiseks;
 6) mõõdetud energiakasutuse andmetel põhinev energiamärgis – ehitusseadustiku § 66 lõike 6 alusel kehtestatud nõuetele vastav olemasoleva hoone energiamärgis;
 7) projekt – omafinantseeringuga teostatav määruse nõuetele vastav rekonstrueerimiseks vajalik tehnilise konsultandi teenuse osutamine, ehitusprojekti koostamine, rekonstrueerimistööd ja omanikujärelevalve, millega kaasnevate kulude hüvitamiseks toetust taotletakse või kasutatakse;
 8) põhiprojekt – korterelamu rekonstrueerimiseks vajalik ehitusprojekt, mis on koostatud vastavalt ehitusseadustiku § 13 lõike 3 alusel kehtestatud nõuetele, standardi EVS 932:2017 või samaväärsetele nõuetele ja käesoleva määruse nõuetele;
 9) põhiprojekti ekspertiis – tegevus, mille käigus kontrollitakse ehitusprojekti kui tervikut või ehitusprojekti osa koosmõjus ehitusprojekti kui tervikuga ning vastavust põhiprojektile kehtestatud nõuetele;
 10) rekonstrueerimine – ehitusseadustiku § 4 lõike 3 punktide 1–3 kohane hoone põhikonstruktsioonide ja tehnosüsteemide ümberehitamine, mille tulemusena suureneb hoone energiatõhusus ja paraneb sisekliima;
 11) rekonstrueerimistööd – § 8 lõike 1 punktides 1–13 nimetatud tööd;
 12) renoveerimislaen – korterelamu rekonstrueerimisele ja energiasäästu saavutamisele suunatud krediidi- või finantseerimisasutuse väljastatav laen;
 13) sisekliima tagamine – energia kasutamine ruumiõhu kvaliteedi tagamiseks ning valgustamiseks vastavalt hoone tüüpilisele kasutusele.
 Rakendusüksuse toimingu või otsuse peale tuleb enne halduskohtusse kaebuse esitamist esitada vaie rakendusüksuse kaudu rakendusasutusele vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 51.
 § 6. Puhastulu arvestamine
 Tulu teenivale projektile, mille puhul projekti abikõlblikud kulud enne puhastulu mahaarvamist on üle 1 000 000 euro, kohaldatakse Vabariigi Valitsuse 1. septembri 2014. a määruse nr 143 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetusest hüvitatavate kulude abikõlblikuks lugemise, toetuse maksmise ning finantskorrektsioonide tegemise tingimused ja kord” (edaspidi ühendmäärus) § 5 lõigetes 1–5 sätestatut ning puhastulu määratakse diskonteeritud puhastulu meetodil.
 (1) Kui määruse alusel antav toetus on riigiabi, kohaldatakse komisjoni 20. detsembri 2011. a otsuses nr 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3–10) (edaspidi komisjoni 20. detsembri 2011. a otsus) sätestatud tingimusi.
 (2) Kui määruse alusel antav toetus on vähese tähtsusega abi, kohaldatakse komisjoni määrust (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8) (edaspidi komisjoni määrus (EL) nr 1407/2013) või komisjoni määrust (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.04.2012, lk 8–13) (edaspidi komisjoni määrus (EL) nr 360/2012) ja konkurentsiseaduse §-des 31 ja 33 sätestatut.
 (1) Toetuse andmisel on toetatavateks tegevusteks:
 1) fassaadi rekonstrueerimine, soojustamine ja sellega kaasnevad tööd;
 2) rõdude ja lodžade rekonstrueerimine, klaasi paigaldamine või rõdude asendamine ja sellega kaasnevad tööd;
 3) katuse ja katuslae rekonstrueerimine, soojustamine ning sellega kaasnevad tööd;
 4) akende, välis- ja tuletõkkeuste vahetamine või renoveerimine ning sellega kaasnevad tööd;
 5) keldri rekonstrueerimine, soojustamine ja sellega kaasnevad tööd;
 6) küttesüsteemi asendamine, rekonstrueerimine ja tasakaalustamine, küttesüsteemi tasakaalustamise protokolli koostamine ning sellega kaasnevad tööd;
 7) vee- ja kanalisatsioonisüsteemi paigaldamine, asendamine või rekonstrueerimine ja sellega kaasnevad tööd;
 8) soojustagastusega ventilatsioonisüsteemi ehitamine või ventilatsioonisüsteemi rekonstrueerimine, ventilatsioonisüsteemi mõõdistamise protokolli koostamine ning sellega kaasnevad tööd;
 9) lokaalse taastuvenergia kasutamiseks vajalike seadmete soetamine ja paigaldamine;
 10) lifti juhtimissüsteemi ja ajami osaline või täielik rekonstrueerimine või lifti asendamine ning sellega kaasnevad tööd;
 11) üldkasutatavatel pindadel asuva hoone elektrisüsteemi asendamine või rekonstrueerimine ja sellega kaasnevad tööd;
 12) üldkasutatavate pindade ja korterite akende soojustuse tasapinda paigaldamine ning kütte- ning ventilatsioonisüsteemi väljaehitamisest tuleneva siseviimistluse taastamine;
 13) hoonesse sisse- ja väljapääsu tagamiseks trepimademetele panduste ja käsipuude paigaldamine ning lifti ehitamine ja sellega kaasnevad tööd;
 14) punktides 1–13 nimetatud tööde teostamiseks vajaliku ehitusprojekti koostamine ja selle aluseks oleva ehitusuuringu ja ehitise auditi tegemine;
 15) tehnilise konsultandi teenuse kasutamine vastavalt § 10 lõikele 3;
 16) omanikujärelevalve teostamine.
 (2) Projekteerimist ja ehitamist teostav isik peab oma pädevust tõendama kutse- või pädevustunnistusega, mis põhineb kutseseaduse alusel määratud asjakohasel kutsestandardil või muu õigusakti nõuetel.
 (3) Toetust ei anta projektile, mille raames on rekonstrueerimistöödega alustatud enne taotluse rakendusüksusele esitamist.
 § 9. Abikõlblikud kulud
 (1) Abikõlblikud kulud on § 2 lõikes 2 nimetatud väljundnäitajate saavutamiseks ja taotluse rahuldamise otsusega kinnitatud toetatavate tegevuste elluviimiseks vajalikud kulud, mis vastavad ühendmääruse §-s 2 nimetatud kulu abikõlblikkuse ning määruse tingimustele.
 (2) Abikõlblike kulude hulka võib arvata ainult neid kulusid, mis on tekkinud projekti abikõlblikkuse perioodil. Abikõlbliku kulu eest peab olema tasutud projekti abikõlblikkuse perioodil või 45 kalendripäeva jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi, kuid mitte hiljem kui 31. augustil 2023. aastal.
 (3) Omanikujärelevalve kulud on abikõlblikud, kui omanikujärelevalvet teostab ehitusseadustiku §-s 23 sätestatud pädev isik.
 (4) Tehnilise konsultandi teenuse kulu on abikõlblik, kui taotleja on sõlminud lepingu § 10 lõikes 2 sätestatud nõuetele vastava isikuga.
 (5) Paragrahvi 8 lõike 1 punktis 12 nimetatud kulu on abikõlblik kuni 15 protsendi ulatuses rekonstrueerimistööde kogumaksumusest.
 § 10. Tehniline konsultant
 (1) Taotleja peab sõlmima lepingu tehnilise konsultandiga või ettevõtjaga, kelle kaudu osutab tehniline konsultant teenust, välja arvatud juhul, kui taotleja ei saanud temast sõltumatutel põhjustel ühtegi pakkumust.
 (2) Tehnilise konsultandina võib tegutseda füüsiline isik, kes on sooritanud nõutaval tasemel Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi poolt heaks kiidetud koolitusmooduli alusel läbiviidud korterelamute rekonstrueerimise pädevuskoolituse eksami ning kes vastab vähemalt ühele järgmistest nõuetest:
 2) vastavalt Vabariigi Valitsuse 18. detsembri 2008. a määruse nr 178 „Kõrgharidusstandard” lisale 3 „Õppekavagrupid õppevaldkondades, nendes kõrgharidustaseme õpet läbiviivad õppeasutused ning nende antavad diplomid ja akadeemilised kraadid” diplom või akadeemiline kraad tehnika, tootmise ja ehituse õppevaldkonda kuuluvas õppekavagrupis;
 3) ehitiste energiatõhususe kutseala kutse energiaaudiitor, tase 6;
 4) ehitiste energiatõhususe kutseala kutse diplomeeritud energiatõhususe spetsialist, tase 7, välja arvatud osakutse energiakasutuse modelleerija;
 5) ehitiste energiatõhususe kutseala kutse volitatud energiatõhususe spetsialist, tase 8;
 6) kinnisvarateenuste kutseala kutse korteriühistu juht, tase 4;
 7) kinnisvarateenuste kutseala kutse kinnisvara haldur, tase 4 või 5;
 8) kinnisvarateenuste kutseala kutse kinnisvara haldusjuht, tase 6.
 (3) Tehnilise konsultandi ülesandeks on koostöös taotlejaga hoone rekonstrueerimise ehitusprojekti projekteerimise ja ehitushangete korraldamine ja rekonstrueerimistööde koordineerimine. Tehniline konsultant võib teostada omanikujärelevalvet, kui ta on § 9 lõikes 3 nimetatud pädev isik.
 (4) Tehniline konsultant peab pakkuma sõltumatut teenust. Tal ei tohi olla majanduslikke huvisid ettevõtjate suhtes, kellelt võetakse projekteerimis- või rekonstrueerimistöödeks hinnapakkumisi ning kes teostavad nimetatud töid ja kellelt võetakse hinnapakkumisi omanikujärelevalve teostamiseks, välja arvatud juhul, kui omanikujärelevalvet teostava ettevõtja juures tegutseb tehniline konsultant ehitusseadustiku § 21 lõike 1 punktis 1 nimetatud isikuna. Tehniline konsultant ei tohi kuuluda korteriühistu valitsejana tegutseva juriidilise isiku juhtorganitesse või tegutseda korteriühistu valitsejast juriidilise isikuga lepingulistes suhetes ega olla korteriühistu valitseja poolt nimetud majahalduriks toetust taotlevas korteriühistus.
 (5) Rakendusüksus avaldab oma kodulehel nimekirja lõikes 2 sätestatud nõuetele vastavatest isikutest.
 (6) Rakendusüksusel on õigus tehniline konsultant lõikes 5 nimetatud nimekirjast eemaldada, kui selgub et isik ei vasta lõikes 2 sätestatud nõuetele või tema tegevus ei vasta lõikes 3 sätestatule või esineb põhjendatud kahtlus tema pädevuse osas. Nimekirjast eemaldatud tehnilise konsultandi teenuse osutamise lepingust tulenev kulu on abikõlblik, kui vastav leping on sõlmitud taotleja ja tehnilise konsultandi vahel enne isiku nimekirjast eemaldamist.
 § 11. Mitteabikõlblikud kulud
 Abikõlblik ei ole lisaks ühendmääruse §-s 4 nimetatud kuludele:
 1) lisakorruse ehitamise, pööningu- või soklikorruse väljaehitamise ja nimetatud tegevustega seotud ettevalmistavate tööde kulu;
 2) käesoleva määruse § 33 lõike 3 kohase ekspertiisi tegemise kulu.
 § 12. Projekti abikõlblikkuse periood
 (1) Projekti abikõlblikkuse periood on toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatud kuni 24 kuu pikkune ajavahemik meetme abikõlblikkuse perioodi jooksul, millal projekti tegevused algavad ja lõpevad ning projekti elluviimiseks vajalikud abikõlblikud kulud tekivad.
 (2) Meetme tegevuse abikõlblikkuse periood algab 1. jaanuaril 2014. aastal ja lõpeb 31. augustil 2023. aastal.
 (3) Enne taotluse rakendusüksusele esitamise kuupäeva on abikõlblik § 8 lõike 1 punktides 14 ja 15 sätestatud kulu. Kui tehniline konsultant teostab ka omanikujärelevalvet, ei ole omanikujärelevalve teostamise kulu abikõlblik enne taotluse rahuldamise otsuses sätestatud projekti tegevuste alguse tähtpäeva.
 (4) Lõikes 3 nimetamata tegevuste elluviimiseks võetud kohustuste kulu ei ole abikõlblik enne taotluse rahuldamise otsuses sätestatud projekti tegevuste alguse tähtpäeva, välja arvatud juhul, kui tegevuste elluviimiseks vajalike kohustuste täitmine taotleja poolt on seatud sõltuvusse taotluse rahuldamise otsuse kehtima hakkamisest.
 (5) Toetuse saaja võib taotleda projekti abikõlblikkuse perioodi pikendamist üks kord projekti abikõlblikkuse perioodi jooksul maksimaalselt 18 kuu võrra, kui projekti elluviimisel on ilmnenud toetuse saajast sõltumatud erakorralised asjaolud ja tingimusel, et abikõlblikkuse periood ei ületa 42 kuud ning projekti tegevused lõpetatakse hiljemalt 31. augustil 2023. aastal.
 § 13. Toetuse osakaal
 (1) Toetuse maksimaalne osakaal rekonstrueerimistööde abikõlblikest kuludest projekti kohta § 14 lõikes 1 nimetatud juhul on:
 1) Tallinnas ja Tartu linnas asustusüksusena asuva korterelamu rekonstrueerimisel 30 protsenti;
 2) punktis 1 nimetatud asustusüksustega külgnevate valdade asustusüksustes, kus kinnisvara taotluse esitamisele eelneva aasta turuväärtus on Maa-ameti tehingute andmebaasi andmetel kõrgem kui 500 €/m2, ja Elva linnas, Haapsalu linnas, Keila linnas, Kohila alevis, Kuressaare linnas, Maardu linnas, Otepää linnas, Paikuse alevis, Pärnu linnas, Rakvere linnas, Rapla linnas, Sauga alevikus, Uuemõisa alevikus ning Viljandi linnas asustusüksusena asuva korterelamu rekonstrueerimisel 40 protsenti;
 3) punktides 1 ja 2 nimetamata asustusüksuses asuva korterelamu rekonstrueerimisel 50 protsenti;
 4) punktis 1 nimetatud asustusüksuses asuva § 18 lõikes 1 nimetatud korterelamu rekonstrueerimisel 40 protsenti;
 5) punktis 1 nimetamata asustusüksuses asuva § 18 lõikes 1 nimetatud korterelamu rekonstrueerimisel 50 protsenti.
 (2) Toetuse maksimaalne osakaal rekonstrueerimistööde abikõlblikest kuludest projekti kohta §-s 15 nimetatud juhul on lõike 1 punktides 2–5 nimetatud korterelamu rekonstrueerimise osakaalust 10 protsenti madalam. Paragrahvis 15 nimetatud juhul ei saa toetust taotleda lõike 1 punktis 1 nimetatud korterelamu rekonstrueerimiseks.
 (3) Toetuse osakaal on 50 protsenti järgmistest abikõlblikest kuludest:
 1) ehitusprojekti koostamise kulu;
 2) tehnilise konsultandi teenuse osutamise kulu;
 3) omanikujärelevalve teenuse osutamise kulu.
 § 14. Toetusega saavutatav tulemus
 (1) Rekonstrueerimise toetamisel peab toetuse saaja projekti elluviimise tulemusena:
 1) saavutama rekonstrueerimistööde tulemusena vähemalt energiatõhususarvu klassi C (energiatõhususarv ETA ≤150 kWh/(m2*a));
 2) rekonstrueerima keskküttesüsteemi vähemalt korteripõhiselt reguleeritavana ja paigaldama radiaatoritele piirajatega varustatud termostaatventiilid, mis võimaldaks reguleerida ruumi temperatuuri vahemikus 18–23 kraadi Celsiuse skaala järgi;
 3) eemaldama korterites asuvad ruumiõhust sõltuvad loomuliku tõmbega korstnalõõriga ühendatud gaasiveesoojendid või gaasikatlad, välja arvatud kinnise põlemiskambriga ruumiõhust sõltumatud gaasiveesoojendid või gaasikatlad;
 4) soojustama ja rekonstrueerima välisseinad täies mahus soojusläbivuse tasemega U≤0,20 W/(m2*K), kusjuures välisseina soojusläbivuse nõue ei kohaldu välisseina osadele, kuhu ei ole tehnilistel põhjusel mõistlik vajaliku paksusega soojustust paigaldada;
 5) vahetama kõik projekti alustamise hetkel vahetamata aknad kolmekordse klaaspaketiga akende vastu, mille avatäite kompleksne soojusläbivuse tase paigaldatuna on U≤1,10 W/(m2·K);
 6) paigaldama kõik aknad soojustuse tasapinda või lisasoojustama aknapaled, kusjuures soojustuse tasapinda paigaldamise või aknapalede lisasoojustamise tulemusena peab välisseina ja akna liitekoha arvutuslik keskmine joonsoojusläbivus olema ≤0,05 W/(m*K);
 7) soojustama ja rekonstrueerima katuse soojusläbivuse tasemega U≤0,12 W/(m2*K);
 8) paigaldama soojustagastusega sissepuhke ja väljatõmbe ventilatsioonisüsteemi, mis teenindab kõiki korterite ruume või soojuspumbaga soojustagastusega väljatõmbe ventilatsioonisüsteemi, mis tagab võrdväärse sisekliima ja on varustatud välisõhu eelsoojendamise ja filtreerimise seadmetega nagu värske õhu radiaatorid;
 9) tagama, et soojuspumbaga soojustagastuse puhul on soojuspumba tarbitav elekter ja soojuspumba toodetav soojusenergia eraldi arvestitega mõõdetav;
 10) tagama korterite pideva ventilatsiooni.
 (2) Lõikes 1 sätestatud juhul peab toetuse saaja tagama kõigi järgmiste nõuete täitmise:
 1) sissepuhke välisõhuvooluhulgad vähemalt 10 l/s magamis- ja elutubades müratasemel mitte üle 25 dB(A);
 2) väljatõmbe õhuvooluhulgad 1-toaliste korterite WC-s ja pesuruumis kokku vähemalt 10 l/s ja köögis 6 l/s, 2-toaliste korterite WC-s ja pesuruumis kokku vähemalt 15 l/s ja köögis 8 l/s, 3- ja enamatoaliste korterite WC-s vähemalt 10 l/s ja pesuruumis vähemalt 15 l/s ja köögis 8 l/s;
 3) kui ventilatsioonisüsteemi projekteerimisel, ehitamisel või mõõdistamisel selgub, et mõne ruumi väljatõmbe õhuvooluhulka ei ole võimalik objektiivsetel põhjustel täita, loetakse punktis 2 toodud väljatõmbe õhuvooluhulkade nõue täidetuks kogu korteri õhuvahetuskordsuse 0,5 1/h saavutamisega;
 4) punktis 3 toodud erisus kohaldub kuni 20 protsendile korteritest;
 5) sissepuhke-väljatõmbe ventilatsiooniseadmetel peab olema järelküttekalorifeer, mis võimaldab tagada sissepuhketemperatuuri 18 kraadi Celsiuse skaala järgi;
 6) kasutama ilma elektrilise eelküttekalorifeerita ventilatsiooniseadmeid.
 (3) Paragrahvis kasutatakse järgmisi tähiseid:
 1) a – aasta;
 2) dB(A) – A-korrigeeritud helirõhutase detsibellides;
 3) h – tund;
 4) K – kelvin;
 5) kWh – kilovatt-tund;
 6) l – liiter;
 7) W – vatt;
 8) m – meeter;
 9) m2 – ruutmeeter;
 10) s – sekund.
 § 15. Toetusega saavutatava tulemuse erisus
 Kui projekti elluviimise tulemusena ei tagata § 14 lõike 1 punktides 1, 6, 8 või 9 või lõike 2 punktides 5 ja 6 nimetatud nõudeid, peab toetuse saaja projekti elluviimise tulemusena saavutama rekonstrueerimistööde tulemusena vähemalt energiatõhususarvu klassi D (energiatõhususarv ETA ≤180 kWh/(m2*a)).
 § 16. Eelnevalt teostatud rekonstrueerimistööde arvestamine
 Paragrahvi 14 lõikes 1 ja §-s 15 sätestatud tulemuse saavutamisel arvestatakse toetuse saamiseks nõutud rekonstrueerimistöid järgmiselt:
 1) välisseina ja katuse soojusläbivusele seatud nõuete täitmiseks juba teostatud välisseinte ja katuse lisasoojustamise tööde ümbertegemine ei ole kohustuslik ja soojusläbivuse taseme nõue tuleb tagada toetuse taotluses märgitud välisseinte ja katuse soojustamise tööde ulatuses;
 2) § 14 lõikes 1 toodud akna ja välisseina külmasilla arvutusliku joonsoojusläbivuse nõue ei kohaldu, kui välisseinad on eelnevalt soojustatud;
 3) kui keskküttesüsteem on eelnevalt rekonstrueeritud korteripõhiselt reguleeritavaks, ei pea radiaatoritele eelnevalt paigaldatud termostaatventiile välja vahetama temperatuuri piiranguga termostaatventiilide vastu.
 § 17. Toetuse piirsumma
 (1) Toetuse maksimaalne summa on 1 000 000 eurot projekti kohta.
 (2) Omafinantseeringu määr peab katma projekti abikõlblikest kuludest selle osa, mida toetusest ei hüvitata. Omafinantseeringuna ei käsitleta teisi riigi, kohaliku omavalitsuse üksuse või muude Euroopa Liidu institutsioonide või fondide antud toetusi.
 (3) Paragrahvi 13 lõike 1 punktis 1 nimetatud korterelamu rekonstrueerimise projektidele eraldatakse toetuseks taotluste rahastamise iga-aastasest eelarvest kuni 30 protsenti.
 § 18. Rekonstrueerimise erisused
 (1) Toetuse taotlemisel üld- või detailplaneeringu alusel miljööväärtuslikule hoonestusalale jääva, väärtusliku üksikobjektina määratletud, kultuurimälestiseks tunnistatud, muinsuskaitsealal asuva või UNESCO maailmapärandi nimekirja kuuluva korterelamu rekonstrueerimiseks kehtivad järgmised erisused:
 1) aknad võib jätta uute vastu vahetamata, kui kohaliku omavalitsuse üksus või Muinsuskaitseamet ei ole andnud luba akende vahetamiseks;
 2) fassaad võib olla nõutud soojusläbivuse tasemest vähem soojustatud või soojustamata, kui kohaliku omavalitsuse üksus või Muinsuskaitseamet on keelanud välisseinte lisasoojustamise kultuuriväärtuse või miljööväärtuse kaitse kaalutlustel.
 (2) Lõikes 1 nimetatud korterelamu rekonstrueerimisel ei kohaldata § 14 lõike 1 punktis 1 ja §-s 15 nimetatud energiatõhususarvu klassi nõuet. Toetuse saamiseks peab rekonstrueerimistööde elluviimisel hoone energiatõhususarvu väärtus olema vähemalt ühe energiatõhususarvu klassi võrra kõrgem kui taotlusega esitatava mõõdetud energiakasutuse andmetel põhineva energiamärgise väärtus.
 (3) Kaugküttevõrguga ühendamata korterelamu või kaugküttega, mis töötab ainult kütteperioodil, ühendatud korterelamu, kus sooja tarbevett valmistatakse lokaalselt elektriboileritega, rekonstrueerimisel tuleb rekonstrueerimistööde elluviimisel saavutada § 13 lõikes 1 sätestatud osakaaluga toetuse saamiseks energiatõhususarv, mis vastab vähemalt energiatõhususarvu klassile D ja § 13 lõikes 2 sätestatud osakaaluga toetuse saamiseks energiatõhususarv, mis vastab vähemalt energiatõhususarvu klassile E. Nimetatud erisus ei laiene kaugküttevõrguga ühendamata korterelamule, mis rekonstrueerimise käigus ühendatakse kaugküttevõrguga.
 (4) Tõhusa kaugküttevõrguga, mis töötab aasta läbi, ühendatud korterelamu rekonstrueerimisel on väljatõmbeõhu soojuspumba kasutamine lubatud viie või enama korrusega korterelamutes.
 § 19. Toetuse taotlemine
 (1) Taotlusi saab esitada jooksvalt kuni taotluste rahastamise eelarve ammendumiseni.
 (2) Taotluste vastuvõtmise alguskuupäevast ja rahastamise eelarvest teavitab rakendusüksus üleriigilise levikuga päevalehes ja oma kodulehel vähemalt 30 kalendripäeva enne taotluste vastuvõtu algust.
 (3) Kui esitatud taotluste maht ületab taotluste rahastamise eelarve, peatab või lõpetab rakendusüksus taotluste vastuvõtmise ja teatab peatamisest või lõpetamisest oma kodulehel. Taotluse rahuldamise otsus tehakse taotluste rahastamise eelarve mahus.
 (4) Rakendusüksuse juht kinnitab vastava aasta taotluste rahastamise eelarve enne taotluste vastuvõtmisega alustamist kooskõlastades selle eelnevalt rakendusasutusega.
 (5) Taotlus esitatakse taotleja esindusõigusliku isiku poolt rakendusüksuse kodulehel kirjeldatud viisil.
 § 20. Nõuded taotlejale
 1) korteriühistu esindusõiguslik isik;
 2) vald või linn, kui korterelamu on tervikuna kohaliku omavalitsuse üksuse omandis.
 (2) Ärieesmärkide saavutamisele suunatud taotlust ei rahuldata. Ühes korterelamus asuvatest korteriomanditest vähemalt 80 protsenti peavad olema kohaliku omavalitsuse üksuse või vähemalt 5 erineva füüsilise isiku omandis.
 (3) Kui korterelamus on kuni 5 korteriomandit, peab igal korteriomandil olema erinev füüsilisest isikust omanik või vähemalt ühe korteriomandi omanik olema kohaliku omavalitsuse üksus.
 (4) Kui korterelamu on tervikuna kohaliku omavalitsuse üksuse omandis, peavad kõik eluruumid olema kohaliku omavalitsuse üksuse sotsiaal- või munitsipaaleluruumid.
 (5) Taotleja peab vastama Vabariigi Valitsuse 21. augusti 2014. a määruse nr 133 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse taotlemise ja taotluste menetlemise nõuded ja tingimused toetuse andmise tingimuste määruse kehtestamiseks” (edaspidi taotluste menetlemise määrus) § 2 nõuetele.
 (6) Toetuse andmisel võetakse arvesse komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 artiklis 5 või komisjoni määruse (EL) nr 360/2012 artikli 2 lõigetes 6–8 sätestatud erinevateks eesmärkideks antava vähese tähtsusega abi kumuleerimisreegleid. Taotlejale kolme järjestikuse majandusaasta jooksul antud vähese tähtsusega abi koos määruse alusel antava toetusega ei tohi ületada vastavalt 200 000 või 500 000 eurot.
 § 21. Taotleja ja toetuse saaja kohustused
 (1) Taotleja on lisaks struktuuritoetuse seaduse § 21 lõigetes 1 ja 2 sätestatule kohustatud:
 1) tõendama rakendusüksuse nõudmisel projekti omafinantseeringu ja mitteabikõlblike kulude tasumise suutlikkust;
 2) saama rekonstrueerimise investeeringute katmiseks sihtotstarbelist laenu väljastavast krediidi- või finantseerimisasutusest positiivse otsuse asjaomase laenulepingu sõlmimiseks või omama osas, mida toetus ei kata, projekti elluviimiseks omafinantseeringut;
 3) kaasama rekonstrueerimistööde planeerimisse ja teostamisse tehnilise konsultandi, kes vastab §-s 10 sätestatud tingimustele ning kellega peab leping tehnilise konsultandi teenuse osutamiseks olema sõlmitud hiljemalt taotluse esitamise hetkeks, kui § 10 lõikest 1 ei tulene teisiti;
 4) tagama, et korteriühistust taotlejal on üldkoosoleku kehtiv otsus toetuse abil plaanitavate rekonstrueerimistööde teostamise kohta ning renoveerimislaenu võtmise vajadusel üldkoosoleku kehtiv otsus renoveerimislaenu võtmiseks ulatuses, mida ei kata taotletava osakaaluga toetus ja muu olemasolev omafinantseering;
 5) võtma projekteerimistööde, ehitusuuringu, ehitise auditi ja tehnilise konsultandi teenuse tellimisel hinnapakkumised vastavalt §-s 29 sätestatule.
 1) teostama rekonstrueerimistööde jaoks pakkumiste võtmise menetluse läbi riigihangete registri vastavalt §-s 28 sätestatule;
 2) teostama rekonstrueerimistööd vastavalt määruses ja taotluse rahuldamise otsuses nimetatud tingimustele;
 3) sõlmima rekonstrueerimistööde teostajaga lepingu, mille kohaselt annab tööde teostaja rekonstrueerimistöödele garantii vähemalt viieks aastaks pärast tööde üleandmise-vastuvõtmise kuupäeva;
 4) sõlmima tehnosüsteemide regulaarse hooldusjuhise täitmise tagamiseks hoolduslepingud kehtivusega vähemalt viis aastat pärast tööde üleandmise-vastuvõtmise kuupäeva;
 5) tagama taotluse kõrvaltingimusega rahuldamise otsuse kehtima hakkamisest kõrvaltingimuse täitmise vastavalt § 25 lõikele 4;
 6) võtma omanikujärelevalve ja tehnosüsteemide hoolduse teenuse tellimisel hinnapakkumised vastavalt §-s 29 sätestatule.
 § 22. Nõuded taotlusele
 1) taotletava toetuse suurus ja selle osakaal abikõlblikest kuludest ei ületa § 13 lõikes 1 või 2 sätestatud toetuse osakaalu ega § 17 lõikes 1 sätestatud piirsummat;
 2) kõik projekti elluviimisega seonduvad abikõlblikud kulud peavad olema esitatud rakendusüksuse kinnitatud vormil.
 (2) Taotlus peab sisaldama lisaks taotluste menetlemise määruse § 4 lõikes 2 nimetatud kinnitustele järgmiseid andmeid ja dokumente:
 1) taotleja nimi, aadress, telefoni number, e-posti aadress;
 2) taotleja kontaktisik ja tema telefoni number;
 3) korterelamu ehitisregistri kood;
 4) projekti eesmärk, kavandatavate toetatavate tegevuste kirjeldus ja tegevuste elluviimise koht;
 5) toetatavate tegevuste orienteeruv ajakava ja toetuse maksmise orienteeruv ajakava;
 6) taotletav toetuse osakaal;
 7) teave taotluses nimetatud projekti kuludele teisest meetmest või muudest välisabi vahenditest toetuse taotlemise ja saamise kohta;
 8) kinnitus, et toetuse saaja on nõus haldusaktide, dokumentide ja teabe kättetoimetamisega elektrooniliselt;
 9) hoone mõõdetud energiakasutuse andmetel põhinev energiamärgis, mis on koostatud mitte varem kui 3. mail 2013. a;
 10) põhiprojekt ja energiatõhususe tõendamise energiaarvutus rakendusüksuse poolt kinnitatud vormil või simulatsioonarvutusena;
 11) põhiprojekti koostanud ettevõtja ehitusseadustiku § 25 kohane majandustegevusteade või kinnitus ettevõtja ning tema vastutusel ja heaks tegutseva pädeva isiku õigussuhte osas;
 12) korteriühistust taotleja puhul üldkoosoleku otsuse protokoll, milles on fikseeritud rekonstrueerimistööde teostamise otsus, rekonstrueerimistööde ja kaasnevate teenuste kirjeldus, vajadusel renoveerimislaenu võtmise otsus projekti elluviimiseks ja laenu võimalik maksimaalne summa;
 13) kohaliku omavalitsuse üksusest taotleja puhul akt, milles on fikseeritud rekonstrueerimistööde teostamise otsus, rekonstrueerimistööde ja kaasnevate teenuste kirjeldus, vajadusel renoveerimislaenu võtmise otsus projekti elluviimiseks ja laenu võimalik maksimaalne summa;
 14) tehnilise konsultandiga sõlmitud leping rekonstrueerimistööde juhtimiseks;
 15) korteriühistust taotleja puhul korteriühistu liikmete nimekiri taotluse esitamise kuupäeva seisuga;
 16) § 21 lõike 1 punktis 5 nimetatud hinnapakkumised;
 17) ülesande andmise akt komisjoni 20. detsembri 2011. a otsuse artikli 4 tähenduses juhul, kui tegemist on üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajaliku taristu arendamisega.
 (3) Toetuse abil finantseeritavad rekonstrueerimistööd peavad olema ehitusprojektis kirjeldatud ja kuuluma toetatavate rekonstrueerimistööde hulka.
 (4) Ehitusprojekti muudatus tuleb rakendusüksusega kooskõlastada enne vastavate rekonstrueerimistööde tegemist.
 § 23. Taotluse menetlemine
 (1) Rakendusüksus teostab taotleja ja esitatud taotluse suhtes järgmisi toiminguid:
 5) hinnangu andmine riigiabi või vähese tähtsusega abi reeglitega kokkusobivuse kohta;
 7) põhiprojekti ja energiaarvutuste ekspertiisi tegemise korraldamine;
 8) taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemine;
 (2) Taotlusi vaadatakse läbi nende vastuvõtmise järjekorras.
 (3) Rakendusüksus korraldab põhiprojekti ja energiaarvutuste esmase ekspertiisi koostamise alustamise 10 tööpäeva jooksul taotluse menetlusse võtmisest.
 (4) Taotluse läbivaatamise käigus kontrollitakse taotluse ja selle lisadokumentide ning taotleja vastavust määruse nõuetele ja taotletava toetuse kulude abikõlblikkust.
 (5) Rakendusüksus võib taotluse läbivaatamise käigus nõuda taotlejalt selgitusi ja lisainformatsiooni taotluses ja selle lisades esitatud andmete kohta või taotluse täiendamist või muutmist, kui esitatud taotlus või projekti kirjeldus ei ole piisavalt selge või selles esineb puudusi, näidates ühtlasi, millised puudused vajavad kõrvaldamist. Taotlejale antakse puuduste kõrvaldamiseks kuni 10-tööpäevane tähtaeg vastavasisulise teate väljastamise kuupäevast arvates. Taotluse menetlustähtaja kulgemine peatub kuni puuduste kõrvaldamiseni.
 (6) Taotlus ja taotleja tunnistatakse nõuetele vastavaks juhul, kui on täidetud kõik määruses taotlusele ja taotlejale esitatud nõuded.
 (7) Taotlust ei tunnistata nõuetele vastavaks, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
 1) taotlus ei vasta määruses taotlusele esitatavatele nõuetele ja taotleja ei ole taotluses esinevaid puudusi määratud tähtaja jooksul kõrvaldanud;
 2) taotleja mõjutab õigusvastaselt taotluse menetlemist;
 3) taotleja ei võimalda kontrollida taotluse nõuetele vastavust või teha paikvaatlust.
 (8) Rakendusüksusel on õigus teha taotlejale ettepanek taotlust muuta, kui taotluse täielik rahaline rahuldamine ei ole võimalik taotluste rahastamise eelarve mahu tõttu või kui taotluse täielik rahaline rahuldamine ei ole põhjendatud, arvestades taotletud toetuse summat, projekti tegevusi, kulusid ja projektiga saavutatavaid tulemusi või mõju meetme tegevuste tulemustesse või kui muudatuste vajalikkust näeb ette põhiprojektile tehtud ekspertiis.
 (9) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 60 tööpäeva alates taotluse rakendusüksuses registreerimisest. Menetlemise tähtaja kulgemine peatub põhiprojekti ja energiaarvutuste ekspertiisi teostamise ajaks.
 § 24. Projektide valikukriteeriumid ja -metoodika
 Projekti rahastamise otsustamise aluseks on asjaolu, kas taotlus ja selles kirjeldatud projekt vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele ja panustab §-s 2 nimetatud toetuse andmise eesmärkide ja tulemuste saavutamisse.
 § 25. Taotluse rahuldamine või osaline rahuldamine
 (1) Taotleja ja taotluse määruse nõuetele vastavuse korral rahuldab rakendusüksus taotluse kõrvaltingimusega.
 (2) Taotluse osalisel rahuldamisel võib taotleja nõusolekul vähendada toetuse summat ning muuta toetatavaid tegevusi lisaks taotluste menetlemise määruse § 9 lõikes 1 sätestatule ka juhul, kui omafinantseeringu tagamine ei ole taotluses esitatud eelarve mahus võimalik.
 (3) Taotluse rahuldamise otsus tehakse kõrvaltingimusega, sätestades taotluse rahuldamise otsuse kehtima hakkamise kõikide järgmiste tingimuste saabumisel:
 1) põhiprojekti ekspertiis kinnitab põhiprojekti vastavust nõuetele või taotleja täiendab põhiprojekti vastavalt ekspertiisis osundatule ning seejärel läbiviidav ekspertiis kinnitab põhiprojekti nõuetele vastavust;
 2) pärast punktis 1 nimetatud kinnitust teostatakse rekonstrueerimistöödele pakkumiste võtmine läbi riigihangete registri vastavalt §-le 28;
 3) taotleja on saanud renoveerimislaenu väljastavast krediidi- või finantseerimisasutusest positiivse otsuse asjaomase laenulepingu sõlmimiseks summas, mida toetatavate tegevuste elluviimiseks antav toetus ei kata või tõendanud nimetatud summas omafinantseeringu olemasolu.
 (4) Taotluse rahuldamise otsuses sätestatakse kõrvaltingimuse täitmise tõendamiseks kuni 12-kuune tähtaeg. Tähtaega on rakendusüksusel võimalik pikendada üks kord kuni kuue kuu võrra põhjendatud juhul taotleja avalduse alusel tingimusel, et projekti elluviimisel saavutatav tulemus ei halvene ja ei ületata taotluse rahuldamise otsuses sätestatud projekti tegevuste lõppemise tähtpäeva.
 (5) Kõrvaltingimusega taotluse rahuldamisel tekib toetuse saajal õigus toetuse maksele pärast kõrvaltingimuse täitmist. Kõrvaltingimuse täitmise kohta vormistab rakendusüksus taotluse rahuldamise otsuse juurde vastava kinnituse.
 (6) Taotluse rahuldamise otsuses sätestatakse lisaks taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 4 sätestatule:
 1) toetuse osakaal ja summa;
 2) kõrvaltingimus;
 3) toetuse maksmise eeldatav ajakava;
 4) § 13 lõikes 3 sätestatud kulude hüvitamine pärast rekonstrueerimistööde nõuetekohast elluviimist vastavalt § 14 lõikele 1 ja §-le 15.
 (7) Taotlus ja selle kohta täiendavalt esitatud teave on taotluse kohta tehtud otsuse lahutamatu lisa.
 (8) Taotluse rahuldamise otsus toimetatakse taotlejale elektrooniliselt kätte 10 tööpäeva jooksul nimetatud otsuse tegemisest arvates.
 § 26. Taotluse rahuldamata jätmine
 (1) Taotleja või taotluse nõuetele mittevastavaks tunnistamise korral teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
 (2) Rakendusüksus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse vastavalt taotluste menetlemise määruse § 8 lõikele 2.
 (4) Taotluse rahuldamata jätmise otsus toimetatakse taotlejale § 25 lõikes 8 sätestatud korras.
 § 27. Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine
 (1) Taotluse rahuldamise otsust muudetakse või see tunnistatakse kehtetuks taotluste menetlemise määruse §-des 10 ja 12 kehtestatud tingimustel ja korras.
 (2) Taotluse rahuldamise otsuse muutmisel toetuse summat ei suurendata.
 (3) Taotluse rahuldamise otsust võib muuta kuni projekti tegevuste elluviimiseni.
 (4) Kui muutuvad taotluse rahuldamise otsuses märgitud taotluste menetlemise määruse § 10 lõikes 2 nimetamata asjaolud, teavitab toetuse saaja rakendusüksust kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis hiljemalt ühe kuu jooksul.
 (5) Rakendusüksusel on õigus keelduda taotluse rahuldamise otsuse muutmisest, kui soovitav muudatus mõjutab oluliselt projekti oodatavaid tulemusi ja mõju või nende vastavust meetme tegevuse eesmärkidele.
 (6) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsustab rakendusüksus 30 tööpäeva jooksul pärast vastavasisulise taotluse saamist.
 (8) Taotluse rahuldamise otsus tunnistatakse täielikult või osaliselt kehtetuks struktuuritoetuse seaduse § 22 lõigete 3 ja 4 ning § 47 lõike 3 kohaselt.
 § 28. Rekonstrueerimistööde hanked
 Rekonstrueerimistööde tellimisel viib toetuse saaja hanke läbi elektrooniliselt riigihangete registris. Hanke läbiviimisel lähtutakse riigihangete seaduse §-s 3 sätestatud riigihanke korraldamise üldpõhimõtetest ja rakendusüksuse kodulehel avaldatud juhendmaterjalist.
 § 29. Projekteerimistööde ja teenuste hanked
 (1) Projekteerimistööde, ehitusuuringu, ehitise auditi ja tehnilise konsultandi, omanikujärelevalve ning tehnosüsteemide hoolduse teenuse tellimisel võetakse vähemalt kolme omavahel sõltumatu pakkuja hinnapakkumus.
 (2) Pakkumuskutse peab sisaldama kriteeriume eduka pakkumuse väljavalimiseks.
 (3) Pakkumused peavad olema läbipaistvad, võrreldavad ja kontrollitavad.
 (4) Pakkumused peavad olema allkirjastatud.
 (5) Kui hinnapakkumiste võtjal ei ole temast sõltumatutel põhjustel võimalik saada kolme pakkumust, tuleb sellekohane põhjendus ja võimalusel pakkumuse tegemisest loobumise teated esitada rakendusüksusele.
 (6) Väljavalitud hinnapakkumus peab põhinema parima võimaliku hinna ja kvaliteedi suhte alusel.
 (7) Pakkumuskutse ja pakkumuse esitamine ning hinnapakkumiste võtmisega seotud teabevahetus toimub elektrooniliselt.
 5. peatükk Toetuse maksmise tingimused ja aruannete esitamine
 § 30. Toetuse maksmise tingimused
 (1) Maksetaotluse menetlemisel ja toetuse maksmisel lähtutakse struktuuritoetuse seaduse §-dest 28 ja 29, ühendmääruse §-dest 11–14 ning määruses ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud maksete tegemise täpsustavatest tingimustest ja korrast.
 (2) Toetus makstakse välja tegelike kulude alusel vastavalt ühendmääruse § 14 lõike 1 punktile 2.
 (3) Toetuse saaja võib toetuse maksmist taotleda kahes osas. Toetuse saajal on õigus esitada esimene maksetaotlus toetuse osaliseks makseks, kui vastu on võetud vähemalt 80 protsenti rekonstrueerimistööde kogumahust, sealjuures ei või toetuse teine makse ehk lõppmakse olla väiksem kui 15 protsenti rekonstrueerimistööde kogumahust.
 (4) Maksetaotlusele või osalise makse puhul teisele maksetaotlusele peab olema lisatud:
 1) üldtunnustatud metoodika kohane ventilatsioonisüsteemi õhuvooluhulkade mõõdistamise protokoll, milles tuleb esitada iga mõõtepunkti projekteeritud ja mõõdetud õhuvooluhulk ja nende erinevus protsentides;
 2) küttesüsteemi tasakaalustamise protokoll, mis tuleb esitada ka juhul, kui keskküttesüsteem oli eelnevalt rekonstrueeritud ja rekonstrueerimistoetuse raames teostatud töödega küttesüsteemi ei uuendatud;
 3) gaasiseadme olemasolul korteris gaasipaigaldise audit;
 4) fotod rekonstrueeritud korterelamust ja tehnosüsteemidest;
 5) kulude tekkimist tõendavate dokumentide koopiad.
 (5) Kulude tekkimist tõendavate dokumentide koopiad on:
 1) esitatud arve ja selle tasumist kinnitav maksekorraldus, konto- või krediitkaardi väljavõte;
 (6) Toetus makstakse välja vastavalt taotluse rahuldamise otsuses nimetatud osakaalule abikõlblikust kulust ning kuni antud otsuses märgitud summani. Kui rekonstrueerimistööde maksumus kujuneb odavamaks, kui taotluses märgitud toetuse summa, makstakse toetust lähtuvalt projekti tegelikust maksumusest vastavalt taotluse rahuldamise otsuses märgitud toetuse osakaalule.
 (7) Pärast maksetaotluse saamist kontrollib rakendusüksus kulude abikõlblikkust, toetuse saaja kohustuste täitmist, viib vajadusel läbi paikvaatluse ning teostab väljamakse hiljemalt 90 kalendripäeva jooksul alates maksetaotluse saamisest.
 (8) Lõikes 3 sätestatud juhul tehakse osaline makse vastavalt teostatud rekonstrueerimistööde üleandmis-vastuvõtmisaktile ning sellele vastavale arvele. Rakendusüksus teeb lõppmakse pärast kõigi projekti tegevuste elluviimist ja maksetaotluse esitamist.
 (9) Kui maksetaotluses on puudusi või toetuse saajalt on vaja küsida täiendavaid dokumente või teavet, annab rakendusüksus toetuse saajale puuduste kõrvaldamiseks kuni 10-tööpäevase tähtaja vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 30 lõikele 2, mille võrra pikeneb maksetaotluse menetlemise tähtaeg. Põhjendatud juhul võib rakendusüksus kontrollimise aega pikendada, teavitades sellest toetuse saajat viivitamatult.
 § 31. Maksetaotluse menetluse peatamine ja toetuse maksmisest keeldumine
 (1) Rakendusüksus võib peatada maksetaotluse menetlemise osaliselt või täielikult vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 30.
 (2) Rakendusüksus võib toetuse maksmisest osaliselt või täielikult keelduda, kui toetuse saaja ei tõenda maksetaotluses sisalduvate kulude abikõlblikkust või kui lõikes 1 nimetatud peatamise aluseks olev asjaolu ei ole tähtaegselt kõrvaldatud.
 (3) Rakendusüksus võib jätta toetuse osaliselt või täies ulatuses välja maksmata, kui toetuse saaja ei ole maksetaotluse esitamise hetkeks esitanud põhiprojekti muutmisel selle vastavust kinnitavat ekspertiisi.
 § 32. Aruannete esitamise tähtajad ja kord
 (1) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele projekti elluviimise kohta lõpparuande vastavalt toetuse taotluse rahuldamise otsuses märgitule rakendusüksuse kinnitatud vormil 30 tööpäeva jooksul pärast toetuse lõppmakse saamist.
 (2) Kinnitatud lõpparuande esitab rakendusüksus rakendusasutusele teadmiseks läbi struktuuritoetuse registri.
 (3) Projekti lõpparuandes peab olema kajastatud vähemalt:
 1) taotluse rahuldamise otsuses sätestatud andmed projekti kohta;
 2) andmed toetuse maksete kohta;
 3) toetuse saaja hinnang projekti tulemuslikkusele ja elluviimisele;
 4) toetuse saaja kinnitus andmete õigsuse kohta, allkiri ja aruande esitamise kuupäev.
 (4) Toetuse saaja on kohustatud esitama projekti lõppemisele ülejärgneva kalendriaasta mõõdetud energiakasutuse andmetel põhineva energiamärgise pärast projekti elluviimist rakendusüksuse poolt sätestatud viisil hiljemalt kuu möödudes asjakohase kalendriaasta lõppemisest.
 6. peatükk Toetuse saaja ja rakendusüksuse õigused ja kohustused ning finantskorrektsioonid
 § 33. Toetuse saaja õigused ja kohustused
 1) saada rakendusüksuselt selgitusi, mis on seotud õigusaktides sätestatud nõuete ja toetuse saaja kohustuste täitmisega;
 2) esitada oma seisukohad vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-s 23 sätestatule.
 (2) Toetuse saaja kohustused lisaks struktuuritoetuse seaduse §-s 24 sätestatule on:
 1) viia läbi hange vastavalt käesoleva määruse §-dele 28 ja 29;
 2) võimaldada rakendusüksuse volitatud isikul viia läbi rekonstrueerimistööde ja omanikujärelevalve teostamise kontrollimiseks paikvaatlust;
 3) kasutada projekti elluviimise tulemusena rekonstrueeritud hoonet korterelamuna vähemalt viie aasta jooksul pärast projekti abikõlblikkuse tähtaja lõppu.
 (3) Kui rekonstrueerimisprotsessi käigus soovib toetuse saaja muuta rekonstrueerimistöö põhiprojekti, on toetuse saaja kohustatud põhiprojekti muutmisel esitama rakendusüksusele ekspertiisi, mis tõendab muudetud põhiprojekti ja vastavalt muudetud põhiprojektile teostatud energiaarvutuse vastavust toetuse saamiseks vajalike rekonstrueerimistööde mahule, kvaliteedile ja energiatõhususele.
 § 34. Rakendusüksuse ülesanded
 Rakendusüksusel on lisaks struktuuritoetuse seaduse § 8 lõikes 2 loetletud ülesannetele:
 1) õigus teostada toetuse saaja territooriumil kontrolli vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 41 lõikele 2;
 2) õigus kooskõlastada rakendusasutusega ja kinnitada vastava aasta taotluste rahastamise eelarve;
 3) kohustus säilitada riigiabi või vähese tähtsusega abi andmisega seotud andmeid 10 aastat alates päevast, mil määruse alusel anti viimast korda üksikabi.
 § 35. Finantskorrektsioonid
 (2) Toetus nõutakse tagasi vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-s 48 ning ühendmääruse §-s 24 sätestatule.
 (3) Viivist kohaldatakse vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 49.
 § 36. Määruse rakendamine
 (1) Paragrahvi 8 lõikes 2 sätestatud projekteerimist teostava isiku kutse- või pädevuse tõendamise nõue rakendub ehitusprojekti koostajale ehitusprojekti osas, mis koostatakse pärast määruse jõustumist.
 (11) Enne 2021. aasta 1. jaanuari esitatud taotluste projekteerimistööde ja tehnilise konsultandi teenuse tellimiseks vajalikud hinnapakkumised, mis on võetud enne käesoleva määruse jõustumist, peavad vastama majandus- ja taristuministri 20. märtsi 2015. a määruse nr 23 „Korterelamute rekonstrueerimise toetuse andmise tingimused“ § 25 lõikes 4 sätestatud nõuetele.
 [RT I, 26.04.2019, 6 - jõust. 29.04.2019]
 (2) Enne 2017. aasta 23. septembrit esitatud taotlused menetletakse lõpuni ja rahuldatud taotluste alusel elluviidavad projektid lõpetatakse majandus- ja taristuministri 20. märtsi 2015. a määruse nr 23 „Korterelamute rekonstrueerimise toetuse andmise tingimused” alusel.
 § 37. Määruse kehtetuks tunnistamine