type: legislation

text:
 |
 52013PC0860
 Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl makrofinansinės pagalbos teikimo Tuniso Respublikai /* COM/2013/0860 final - 2013/0416 (COD) */
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1. PASIŪLYMO
 APLINKYBĖS
 · Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
 Tuniso ekonomikai
 neigiamo poveikio turėjo vidaus neramumai po 2011 m. revoliucijos,
 nestabili padėtis regione (visų pirma karas Libijoje) ir
 susilpnėjusi tarptautinė aplinka, ypač euro zonoje, su kuria
 Tunisas palaiko glaudžius prekybos ir finansinius ryšius. 2011 m.
 ekonomika išgyveno nuosmukį ir, nepaisant tam tikro ekonomikos
 pagyvėjimo 2012 m., kai vėl atsigavo turizmas bei tiesioginės
 užsienio investicijos (TUI) ir suaktyvėjo ekonominė veikla, makroekonominė
 situacija tebėra labai nestabili. Visų pirma gerokai
 pablogėjo fiskalinė ir mokėjimų balanso padėtis,
 todėl labai išaugo finansavimo poreikiai.
 Kartu, po prezidento Ben Ali nuvertimo
 2011 m. sausio 14 d., šalis ėmėsi reikšmingų
 veiksmų, kad būtų sukurti demokratiniai mechanizmai,
 įskaitant laisvų rinkimų organizavimą ir Nacionalinės
 steigiamosios asamblėjos sukūrimą. Nors politiniu pereinamuoju
 laikotarpiu būta sunkumų ir nestabilumo, tikimasi, kad po šio proceso
 bus patvirtinta nauja Konstitucija ir 2014 m. pirmą pusmetį
 surengti nauji rinkimai.
 Tokiomis
 aplinkybėmis 2013 m. balandžio viduryje Tuniso valdžios institucijos
 pasiekė susitarimą su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) dėl 24
 mėnesių 1,75 mlrd. USD (400 % kvotos) vertės rezervinio
 susitarimo, kurį TVF valdyba patvirtino birželio mėn. Rezervinio
 susitarimo tikslas – remti vyriausybės ekonominių reformų
 programą, mažinti ekonominį pažeidžiamumą ir skatinti tvarų
 ir integracinį augimą.
 Todėl
 2013 m. rugpjūčio 28 d. Tuniso vyriausybė paprašė
 ES 500 mln. EUR makrofinansinės pagalbos (MFP), kurios dalis
 būtų teikiama dotacijos forma (žr. prašymo raštą priede).
 Europos Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą
 suteikti Tuniso Respublikai MFP, kurios suma neviršija – 250 mln. EUR. Pagalba
 būtų suteikta vidutinės trukmės paskolų forma,
 nenumatant dotacijų, nes Tunisas neatitinka tinkamumo kriterijų,
 pagal kuriuos teikiamos dotacijos vykdant MFP.
 Siūloma ES MFP
 padėtų Tunisui įgyvendinant TVF programą patenkinti
 dalį likusių išorės finansavimo poreikių 2014–2015 m.
 laikotarpiu, kurie sudaro 3,0 mlrd. USD. Ji sumažintų ekonomikos
 trumpalaikius mokėjimų balanso ir fiskalinius sunkumus,
 padėtų įgyvendinti su TVF ir Pasaulio banku suderintą
 koregavimo ir reformų programą, taip pat pagal ES biudžeto paramos
 operacijas suderintas reformas, visų pirma Sutartį dėl paramos
 valstybei stiprinti Programme d’Appui à la Relance, iš dalies
 finansuojamą pagal ES Paramos partnerystei, reformoms ir integraciniam
 augimui programą (SPRING).
 Siūloma MFP
 atitinka Didžiojo aštuoneto (G8) Dovilio partnerystės iniciatyvos tikslus
 ir naujosios Europos kaimynystės politikos (EKP) kryptis. Ji taip pat
 parodytų kitoms regiono šalims, kad ES yra pasirengusi ekonomiškai sunkiu
 metu remti šalis, pradedančias eiti politinių reformų keliu.
 Tokiomis
 aplinkybėmis Komisija mano, kad siūlomo dydžio ir pobūdžio
 makrofinansinei pagalbai taikomos politinės ir ekonominės
 sąlygos yra tenkinamos.
 · Bendrosios aplinkybės
 Po gilaus
 ekonomikos nuosmukio 2011 m., kai dėl vidaus politinių
 neramumų ir Libijos konflikto ekonomika susitraukė 1,9 %,
 2012 m. nepaisant nepalankios tarptautinės ir vidaus situacijos
 ekonomika po truputį pradėjo atsigauti ir realiojo BVP augimas
 padidėjo iki maždaug 3,6 %, daugiausia dėl atsigavusio turizmo
 ir išaugusių TUI srautų. Nepaisant daug žadančio gamybinės
 veiklos pagyvėjimo ir turistų srautų padidėjimo
 2013 m. viduryje, tebesitęsianti politinė aklavietė, mažesnis,
 nei tikėtasi, augimas ES, kuri yra pagrindinė Tuniso prekybos partnerė,
 bei besiformuojančios ekonomikos rinkose ir prastas derlius stabdė
 ekonominę veiklą. TVF neseniai patikslino 2013 m. BVP augimo
 prognozę nuo 4 % iki 3 %. Dėl rizikos, kad augimas stipriai
 mažės, atspindinčios vidaus politinę situaciją,
 2014 m. augimo prognozė taip pat buvo sumažinta nuo 4,5 % iki
 3,7 %.
 Didelį
 susirūpinimą tebekelia nedarbas, kurio lygis 2013 m.
 birželio pabaigoje buvo 15,9 %, palyginti su iki revoliucijos buvusiu
 13,5 %; itin aukštas jaunimo ir moterų nedarbo lygis. Nuo
 2012 m. pradžios būta infliacinio spaudimo, kuris daugiausia
 paaiškinamas išaugusiomis administruojamosiomis energijos kainomis ir
 didesnėmis maisto kainomis. Tačiau iki rugsėjo mėn.
 infliacija vėl sumažėjo iki 5,7 % (o bazinė infliacija –
 iki 4,4 %) ir tikimasi, kad ji išliks maždaug tokio lygio.
 Dėl didelio
 gamybos apimties atotrūkio ir palyginti stabilios bazinės infliacijos
 pinigų politika 2011 m. ir pirmuosius 2012 m. mėnesius
 buvo palanki. Tačiau infliacijai pradėjus sparčiau didėti,
 o išorės ir fiskaliniam balansui toliau blogėjant, Tuniso centrinis
 bankas (CBT) ėmėsi kai kurių griežtinimo priemonių,
 padidindamas savo lyginamąją pinigų politikos palūkanų
 normą 50 bazinių punktų, palyginti su 2012 m.
 rugpjūčio mėn. (iki 4 %).
 Viešųjų
 finansų atžvilgiu TVF programoje 2013 m.
 buvo numatytas nedidelis fiskalinis koregavimas, po kurio fiskalinis deficitas
 turėtų padidėti iki 7,3 % BVP; tai iš esmės atspindi
 numatomos bankų kapitalizacijos ir skolų apmokėjimo išlaidas. Tačiau
 pastarojo meto tendencijos rodo, kad nesiėmus naujų priemonių
 susidarys didelis fiskalinis nuokrypis (dabar prognozuojama, kad deficitas
 pasieks 8,4 % BVP, jei nebus imtasi taisomųjų priemonių).
 Tikimasi, kad tokį fiskalinį pablogėjimą iš dalies
 kompensuos, kaip ir praėjusiais metais, mažesnis viešųjų
 investicijų įgyvendinimo lygis.
 2014 m. TVF
 ragina imtis papildomo 2 procentinių punktų BVP koregavimo, kad
 būtų pasiektas programoje numatytas 6,4 % BVP deficito tikslas.
 Taisomosios priemonės greičiausiai apims energijos tarifų
 koregavimą kartu kuriant tiksliau orientuotą socialinės
 apsaugos tinklą, viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidų
 (kurios sudaro apie 13 % BVP ir 60 % įplaukų)
 kontrolės stiprinimą, akcizo mokesčių didinimą siekiant
 pagerinti viešųjų išlaidų veiksmingumą. Finansų
 sektoriaus rekapitalizavimo poreikiai taip pat turėtų būti
 tinkamai numatyti biudžeto įstatyme.
 2012 m. valdžios
 sektoriaus skolos lygis išliko 44 % BVP,
 tačiau numatyta, kad iki šių metų pabaigos šiek tiek
 padidės iki 45,3 % BVP, o 2014 m. pasieks aukščiausią
 49,5 % BVP lygį. Skolos tvarkymo mokesčiai išlieka valdomi – 6 %
 visų biudžeto išlaidų.
 Augimo
 pagyvėjimas visus 2012 m., kai buvo susilpnėjusi pasaulio
 paklausa (visų pirma iš ES) ir laikėsi aukštos plataus vartojimo
 prekių kainos, prisidėjo prie einamosios sąskaitos deficito
 padidėjimo iki 8,1 % BVP. 2013 m. deficitas toliau didėjo,
 o naujausios projekcijos rodo pablogėjimą iki maždaug 8,3 % BVP,
 palyginti su 7,5 % BVP, numatytais pagal TVF programą. Be to, kol kas
 2013 m. TUI įplaukos buvo maždaug 40 % mažesnės, negu iš
 pradžių buvo numatyta TVF programoje. Oficialios pagalbos išmokos taip pat
 buvo mažesnės, negu numatyta programoje. Dėl šių finansavimo
 trūkumų ir didesnio, negu programoje numatyta, einamosios sąskaitos
 deficito 2013 m. Tunisas patiria didelį mokėjimų balanso
 atotrūkį (maždaug 750 mln. USD), nors galima Kataro paskola gali
 padėti jį sumažinti. TVF tikisi, kad šį trūkumą
 padengs užsienio valiutos atsargų sumažėjimas 600 mln. USD,
 palyginti su pradiniais programos tikslais, ir tolesnis viešųjų
 investicijų (kurių didelę dalį sudaro importas)
 mažėjimas.
 2012 m. iš
 dalies atstatytos oficialiosios užsienio valiutos atsargos 2013 m.
 pradžioje ėmė sparčiai mažėti. 2013 m. spalio
 pabaigoje atsargos sudarė 6,9 mlrd. USD ir padengė tik 104
 importo dienas. Numatoma, kad 2013 m. pabaigoje jos sudarys 7,5 mlrd. USD,
 t. y. per 2013 m. sumažės 1,1 mlrd. USD, palyginti su iš
 pradžių planuotu 400 mln. USD padidėjimu per metus. Nominalusis
 efektyvusis dinaro kursas nuo revoliucijos sumažėjo maždaug 12 %, o
 nuo 2013 m. pradžios – maždaug 6 %.
 2011 m. krizė turėjo neigiamo
 poveikio keliems svarbiausiems bankams, visų pirma valstybiniams, kurie
 patyrė daugiausia rizikos dėl smarkiai nukentėjusio turizmo
 sektoriaus. Tai paskatino TCB 2012 m. suteikti komerciniams bankams daug
 lėšų likvidumui užtikrinti, kad padėtų jiems patenkinti
 refinansavimo poreikius, nors jau buvo pradėtas laipsniškas likvidumo
 injekcijų mažinimas. Pagal su TVF suderintą programą valdžios
 institucijos ketina tęsti nuo krizės nukentėjusių
 bankų rekapitalizavimą ir reabilitavimą.
 Be poreikio restruktūrizuoti ir stiprinti
 bankų sistemą, keliami tokie svarbūs struktūrinių
 reformų uždaviniai: mažinti nedarbą kartu keliant aktyvumo lygį
 (visų pirma tarp moterų), mažinti pajamų ir regionų
 skirtumus, mažinti pernelyg didelį pasitikėjimą mažos
 pridėtinės vertės eksporto veiklos plėtra pajūrio
 zonoje ir pertvarkyti neveiksmingą kainų subsidijų sistemą
 kartu stiprinant socialinės apsaugos tinklą.
 Kaip jau minėta, 2013 m. liepos
 7 d. TVF valdyba patvirtino 1,75 mlrd. USD (400 % Tuniso
 kvotos) rezervinį susitarimą dvejiems metams. Pagrindiniai TVF
 programos tikslai: i) palaikyti makroekonominį stabilumą iš
 dalies įgyvendinant struktūrines reformas ir vykdant atrankų
 bankų rekapitalizavimą; ii) remti integracinį augimą;
 iii) mažinti išorės pažeidžiamumą ir iv) stiprinti
 investuotojų ir paramos teikėjų pasitikėjimą.
 Patikslintos
 projekcijos rodo, kad 2014–2015 m. laikotarpiu susidarys dideli
 mokėjimų balanso poreikiai, o bendras išorės finansavimo
 trūkumas sudarys 4,4 mlrd. USD. Finansavimo trūkumą iš
 esmės lėmė du veiksniai – nuolatinis didelis einamosios
 sąskaitos deficitas ir poreikis 2014–2015 m. laikotarpiu kaupti
 užsienio valiutos atsargas. Atskaičius išmokas pagal rezervinį
 susitarimą ir Pasaulio banko plėtros politikos paskolą (DPL),
 per šį laikotarpį Tunise susidarys 3,0 mlrd. USD likutinis
 išorės finansavimo trūkumas. Siūloma ES MFP padėtų
 padengti maždaug 10,8 % likutinio finansavimo trūkumo 2014–2015 m.
 laikotarpiu.
 · Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos
 Nėra
 · Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais
 ES siekia plėtoti
 glaudžius santykius su Tunisu ir remti Tuniso ekonomines ir politines reformas.
 1995 m. Tunisas tapo pirmąja pietine Viduržemio jūros regiono
 šalimi, pasirašiusia asociacijos susitarimą su ES. Šis susitarimas
 tebėra teisinis dvišalio bendradarbiavimo pagrindas. Dvišalius santykius
 dar labiau sustiprino ES kaimynystės politika, be kita ko, priėmus
 penkmečio EKP veiksmų planus, kuriuose nustatyti strateginiai šio
 bendradarbiavimo tikslai; paskutinis planas apima 2013–2017 m. Tunisas
 taip pat priklauso Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungai.
 Svarbūs ir ekonominiai ryšiai su ES. Didžiausią Tuniso prekybos
 dalį sudaro prekyba su ES. 2012 m. ES buvo 59,3 % Tuniso importo
 šaltinis ir 68,1 % jos eksporto paskirties vieta. Tunisas taip pat labai
 priklauso nuo ES TUI ir kitų finansų srautų, pervedimų ir
 įplaukų iš turizmo. 2008 m. Tunisas galutinai panaikino
 pramonės produktų muitų tarifus, taip tapdamas pirmąja
 Viduržemio jūros regiono šalimi, sudariusia laisvosios prekybos
 susitarimą su ES. ES pasiūlė Tunisui derėtis dėl
 glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo, kad
 gautų visapusišką prieigą prie ES bendrosios rinkos, nors
 derybos dar neprasidėjo.
 ES MFP papildytų
 bendrą 445 mln. EUR dotacijų sumą, gautą pagal EKPP ir
 SPRING programą, ir visų pirma sąlygas, numatytas pagal PAR III
 rinkinį, kuriame dalyvauja ES. Glaudus bendradarbiavimas bus užtikrintas
 įgyvendinant šias dvi programas, nes jos abi viena kitą papildo ir
 sustiprina. Jei numatoma MFP suteiks trumpalaikę mokėjimų
 balanso paramą, tai Sutartis dėl paramos valstybei stiprinti
 padės užbaigti perėjimo prie demokratijos procesą taikant
 ekonomikos ir politinio valdymo priemones. Remdama Tuniso valdžios
 institucijų priimtą tinkamą makroekonominės politikos
 sistemą ir struktūrines reformas, ES MFP padidintų ES dalyvavimo
 pridėtinę vertę ir veiksmingumą per kitas finansines
 priemones. Be to, ji papildytų tarptautinių finansų
 įstaigų, dvišalių paramos teikėjų ir kitų ES
 finansų įstaigų suteiktas lėšas ir taip prisidėtų
 prie bendro finansinės paramos paketo, dėl kurio ištikus krizei
 susitarė tarptautiniai paramos teikėjai, veiksmingumo.
 Apibendrinant, nors
 Tuniso kelias į visišką demokratiją nėra lengvas ir išlieka
 daug neužtikrintumo, šalis ėmėsi svarbių veiksmų politinei
 reformai įgyvendinti, kurios tikslas – stiprinti demokratines institucijas
 ir priemones, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą,
 teisinę valstybę ir pagarbą žmogaus teisėms. Šalis taip pat
 numato ekonominę reformų programą, skirtą tam, kad
 būtų sudarytos sąlygos tvariam, darbo vietų
 kūrimą skatinančiam ir teisingam augimo modeliui.
 Siūlymas teikti
 MFP atitinka ES įsipareigojimą remti Tuniso ekonomines ir politines
 permainas. Jis taip pat atitinka dviejų MFP sprendimų dėl
 Kirgizijos Respublikos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės
 formuluotę[1].
 Visų pirma, ir kaip išsamiau paaiškinta pridedamame tarnybų
 darbiniame dokumente, Komisijos pasiūlymas atitinka šiuos principus:
 išskirtinio pobūdžio, politinių sąlygų, papildomumo,
 sąlygiškumo ir finansinės drausmės.
 Visos MFP operacijos
 metu Komisija toliau stebės ir vertins, kaip šie kriterijai tenkinami.
 Vertindamos politines sąlygas pagalbai teikti, Komisijos tarnybos artimai
 bendradarbiaus su Europos išorės veiksmų tarnyba.
 2. KONSULTACIJŲ SU
 SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 · Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
 MFP teikiama kaip tarptautinės paramos
 ekonomikai stabilizuoti ir Tuniso ekonomikos atkūrimo programos dalis.
 Rengdamos šį pasiūlymą dėl MFP, Komisijos tarnybos
 konsultavosi su Tarptautiniu valiutos fondu ir Pasaulio banku, kurie jau
 įgyvendina plataus masto finansavimo programas. Komisija taip pat nuolat
 palaikė ryšius su Tuniso valdžios institucijomis.
 · Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
 Padedant išorės konsultantams,
 2013 m. gruodžio mėn. Komisija atliks Tuniso valstybės
 finansų ir administracinių procedūrų kokybės ir
 patikimumo vertinimą.
 · Poveikio vertinimas
 MFP ir su ja susieta ekonominio koregavimo ir
 reformų programa padės Tunisui sumažinti trumpalaikius finansavimo
 poreikius, kartu paremiant politikos priemones, skirtas vidutinės
 trukmės laikotarpiu užtikrinti tvirtesnį mokėjimų
 balansą bei fiskalinės būklės tvarumą ir skatinti
 tvarų augimą, kaip sutarta su TVF. Ji padės didinti
 viešųjų finansų valdymo veiksmingumą ir skaidrumą,
 skatinti fiskalines reformas, kuriomis būtų gerinamas
 mokesčių surinkimas ir mokesčių sistemos progresyvumas,
 remti pastangas stiprinti socialinės apsaugos tinklą, skatinti darbo
 rinkos reformas (skirtas nedarbui mažinti ir dalyvavimui darbo rinkoje,
 visų pirma moterų dalyvavimui, skatinti) ir padėti priimti
 priemones, skirtas prekybos ir investicijų reglamentavimo sistemai
 gerinti.
 3. TEISINIAI PASIŪLYMO
 ASPEKTAI
 · Siūlomų veiksmų santrauka
 Europos Sąjunga suteikia Tunisui
 250 mln. EUR vertės MFP vidutinės trukmės paskolos
 forma. Pagalbos tikslai: i) padėti padengti Tuniso likutinius išorės
 finansavimo poreikius 2014–2015 m., Komisijos nustatytus remiantis TVF įverčiais;
 ii) remti fiskalinį konsolidavimą ir išorės stabilizavimą
 vykdant TVF programą; iii) skatinti ir remti Tuniso valdžios
 institucijų pastangas įgyvendinti priemones, nustatytas pagal ES ir
 Tuniso EKP veiksmų planą ir; iv) remti struktūrines reformas,
 skirtas bendram makroekonominiam valdymui gerinti, ekonomikos valdymui
 stiprinti bei skaidrumui didinti ir tvaraus augimo sąlygoms gerinti.
 Pagalbos lėšas planuojama išmokėti
 trimis paskolos dalimis. Pirmoji dalis (90 mln. EUR) turėtų būti
 išmokėta 2014 m. viduryje. Antroji dalis (80 mln. EUR), kuri bus
 išmokama su sąlyga, kad įgyvendinta keletas politikos priemonių,
 galėtų būti išmokėta 2014 m. pabaigoje. Trečioji
 ir paskutinė dalis (80 mln. EUR) galėtų būti išmokėta,
 jei pirmą 2015 m. pusmetį bus laikomasi politikos
 priemonių. Pagalbą administruos Komisija. Bus taikomos
 konkrečios Finansinį reglamentą atitinkančios nuostatos
 dėl sukčiavimo ir kitų pažeidimų prevencijos.
 Kaip įprasta teikiant MFP, mokėjimai
 turėtų būti atliekami tik jei su TVF pasirašytame rezerviniame
 susitarime numatytų programos peržiūrų rezultatai yra teigiami.
 Be to, Komisija ir Tuniso valdžios institucijos susitarimo memorandume
 turėtų susitarti dėl konkrečių struktūrinių
 reformų priemonių. Komisija sieks struktūrinių
 reformų, skirtų bendram makroekonomikos valdymui ir tvaraus augimo
 sąlygoms gerinti (pvz., siekiant viešųjų finansų valdymo
 skaidrumo ir efektyvumo, fiskalinių reformų, socialinio saugumo
 tinklui stiprinti skirtų reformų, darbo rinkos reformų ir
 prekybos ir investicijų reglamentavimo sistemai gerinti skirtų
 reformų).
 Sprendimas visą MFP sumą
 išmokėti paskolų forma yra pagrįstas, atsižvelgiant į
 Tuniso išsivystymo lygį (vertinant pagal vienam gyventojui tenkančias
 pajamas) ir skolos rodiklius. Jis taip pat atitinka Pasaulio banko ir TVF
 politiką Tuniso atžvilgiu. Iš tiesų, Tunisas netenkina
 reikalavimų lengvatiniam finansavimui gauti nei iš Tarptautinės
 plėtros asociacijos, nei iš TVF Skurdo mažinimo ir augimo fondo.
 · Teisinis pagrindas
 Teisinis
 šio pasiūlymo pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
 212 straipsnis.
 · Subsidiarumo principas
 Subsidiarumo principas taikomas tokiu mastu,
 kokiu Tuniso makroekonomikos stabilumo atkūrimo trumpuoju laikotarpiu
 tikslų valstybės narės negali tinkamai pasiekti pačios,
 todėl jų geriau siekti Europos Sąjungos lygmeniu.
 Pagrindinės priežastys – biudžeto apribojimai nacionaliniu lygmeniu ir
 poreikis užtikrinti patikimą pagalbos teikėjų veiksmų
 koordinavimą siekiant užtikrinti didžiausią pagalbos mastą ir
 veiksmingumą.
 · Proporcingumo principas
 Pasiūlymas atitinka proporcingumo
 principą: juo nesiekiama daugiau, negu būtina minėtiems
 makroekonomikos stabilumo atkūrimo trumpuoju laikotarpiu tikslams
 įgyvendinti, ir jame nenumatyta jokių veiksmų, kurie nėra
 būtini to siekiant.
 Remdamasi TVF skaičiavimais, atliktais
 atsižvelgiant į rezervinį susitarimą, Komisija nustatė, kad
 pagalbos suma 2014–2015 m. laikotarpiu padengtų 10,8 % likutinio
 finansavimo trūkumo. Atsižvelgiant į pagalbą, kurią Tunisui
 įsipareigojo suteikti kiti dvišaliai ir daugiašaliai pagalbos
 teikėjai ir kreditoriai, laikoma, kad ši ES tenkanti dalis yra tinkama.
 · Pasirinkta priemonė
 Projektų finansavimas arba techninė
 pagalba nebūtų tinkamos arba pakankamos priemonės šiems
 makroekonominiams tikslams įgyvendinti. Palyginti su kitomis ES
 priemonėmis, svarbiausias MFP privalumas yra tai, kad ją teikiant
 sumažėtų išorės finansinių suvaržymų ir būtų
 padedama kurti stabilią makroekonominę sistemą, kartu skatinant
 tvarią mokėjimų balanso ir biudžeto būklę, ir
 tinkamą struktūrinių reformų pagrindą. Kadangi
 teikiant MFP padedama sukurti bendrą tinkamą pagrindą
 makroekonominei ir struktūrinei politikai vykdyti, ši pagalba gali
 padidinti kitų Tunise vykdomų veiksmų, finansuojamų pagal kitas
 siauresnio profilio ES finansines priemones, veiksmingumą.
 Siūloma programa taip pat sustiprins
 vyriausybės įsipareigojimą vykdyti reformas ir jos siekį
 palaikyti glaudesnius ryšius su ES. Šito bus pasiekta, inter alia,
 tinkamai laikantis pagalbos išmokėjimo sąlygų. Žvelgiant
 plačiau, tai būtų ženklas kitoms regiono šalims, kad ES yra
 pasirengusi ekonomiškai sunkiu metu remti šalis, iš tiesų
 pradedančias eiti politinių reformų keliu.
 4. POVEIKIS BIUDŽETUI
 Numatoma
 pagalba būtų suteikta paskolos forma ir turėtų būti
 finansuojama per skolinimosi operaciją, kurią ES vardu vykdys
 Komisija. Biudžeto išlaidos pagalbai atitiks atidėjinius, kurie sudaro
 9 % sumų, išmokėtų iš ES išorės skolinimui skirto
 garantijų fondo, pagal biudžeto eilutę 01 04 03 06 („Garantijų
 fondo atidėjiniai“)[2]. Darant prielaidą, kad pirmoji ir
 antroji paskolos dalys bus išmokėtos 2014 m. (bendra suma –
 170 mln. EUR) , o trečioji (80 mln. EUR) –
 2015 m., ir laikantis garantijų fondo mechanizmo taisyklių,
 atidėjiniai bus įtraukti į 2016–2017 m. biudžetą.
 5. NEPRIVALOMI DUOMENYS
 · Nuostata dėl peržiūros, keitimo, laikinojo galiojimo
 Į pasiūlymą įtraukta
 laikinojo galiojimo išlyga. Siūloma MFP turėtų būti galima
 naudotis dvejus su puse metų nuo pirmosios susitarimo memorandumo
 įsigaliojimo dienos.
 2013/0416 (COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl makrofinansinės pagalbos
 teikimo Tuniso Respublikai
 EUROPOS
 PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į
 Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 212
 straipsnį,
 atsižvelgdami į
 Europos Komisijos pasiūlymą[3],
 teisėkūros
 procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams
 parlamentams,
 laikydamiesi
 įprastos teisėkūros procedūros[4],
 kadangi:
 (1) Europos Sąjungos (toliau
 – Sąjunga) ir Tuniso Respublikos (toliau – Tuniso) santykių pagrindas
 – Europos kaimynystės politika (EKP). Europos ir Viduržemio jūros
 regiono valstybių asociacijos susitarimas, sudarytas tarp Europos
 bendrijos ir jos valstybių narių, iš vienos pusės, ir Tuniso –
 iš kitos, įsigaliojo 1998 m. kovo 1 d. Pagal šį asociacijos
 susitarimą Tunisas 2008 m. galutinai panaikino muitų tarifus
 pramonės produktams ir taip tapo pirmąja Viduržemio regiono šalimi
 sudariusia laisvosios prekybos sutartį su Sąjunga. Dvišalis politinis
 dialogas ir ekonominis bendradarbiavimas buvo toliau plėtojami
 įgyvendinant EKP veiksmų planus; paskutinis šiuo metu svarstomas
 planas apimtų 2013–2017 m. laikotarpį;
 (2) nuo 2010 m. pabaigos
 Tuniso ekonomikai didelį poveikį darė vietos įvykiai,
 susiję su įvykiais pietiniame Viduržemio jūros regione, žinomais
 kaip Arabų pavasaris, ir po to prasidėję neramumai regione,
 visų pirma kaimyninėje Libijoje. Šie įvykiai ir silpna pasaulio
 ekonominė aplinka, visų pirma ekonomikos nuosmukis euro zonoje, kuri
 yra Tuniso pagrindinė prekybos ir finansų partnerė, padarė
 labai neigiamą poveikį Tuniso ekonomikai, dėl kurio
 sulėtėjo augimas ir susidarė dideli išorės ir biudžeto
 finansavimo trūkumai;
 (3) 2011 m. sausio 14 d.
 nuvertus prezidentą Ben Ali, 2011 m. spalio 23 d. įvyko pirmieji
 laisvi ir demokratiniai rinkimai. Nuo to laiko veikia Nacionalinė steigiamoji
 asamblėja ir, nors politiniu pereinamuoju laikotarpiu būta
 sunkumų, pagrindinės politinės jėgos deda bendras
 pastangas, kad toliau būtų įgyvendinamos reformos siekiant
 pilnavertės demokratinės sistemos;
 (4) nuo Arabų pavasario
 pradžios Sąjunga įvairiomis progomis yra išreiškusi
 pasižadėjimą remti Tunisą šiam įgyvendinant ekonomines ir
 politines reformas. Šis pasižadėjimas buvo dar kartą patvirtintas
 2012 m. lapkričio mėn. vykusio Sąjungos ir Tuniso
 asociacijos tarybos susitikimo išvadose. Finansinė Sąjungos parama
 Tuniso reformų procesui atitinka Sąjungos politiką Viduržemio
 jūros pietinio regiono atžvilgiu, kaip numatyta Europos kaimynystės
 politikoje;
 (5) Sąjungos
 makrofinansinė pagalba turėtų būti išskirtinė
 nesusietos ir netikslinės pagalbos užtikrinant mokėjimų
 balansą finansinė priemonė, kuria būtų siekiama
 atkurti pagalbą gaunančios šalies tvarią išorės finansavimo
 būklę ir kuri turėtų padėti įgyvendinti politikos
 programą, apimančią griežtas koregavimo ir
 struktūrinių reformų priemones, skirtas mokėjimų
 balanso būklei gerinti, visų pirma programos įgyvendinimo
 laikotarpiu, ir stiprinti atitinkamų susitarimų bei programų su
 Sąjunga įgyvendinimą;
 (6) 2013 m. balandžio
 mėn. Tuniso valdžios institucijos ir Tarptautinis valiutos fondas (TVF)
 sudarė neprevencinio pobūdžio trejų metų rezervinį
 susitarimą dėl 1 150 mln. SST Tuniso ekonominiam
 koregavimui ir reformų programai remti; TVF programos tikslai atitinka
 Sąjungos makrofinansinės pagalbos tikslą, t. y. siekį
 sušvelninti trumpalaikius mokėjimų balanso sunkumus, o griežtų
 koregavimo priemonių įgyvendinimas atitinka Sąjungos
 makrofinansinės pagalbos tikslą;
 (7) remdama Tuniso
 ekonominių ir politinių reformų darbotvarkę
 2011–2013 m. Sąjunga skyrė 290 mln. EUR subsidijų
 pagal įprastą bendradarbiavimo programą. Be to,
 2011–2013 m. Tunisui buvo skirta 155 mln. EUR pagal Paramos partnerystei,
 reformoms ir integraciniam augimui programą (SPRING);
 (8) 2013 m. rugpjūčio
 mėn. Tunisas, atsižvelgdamas į blogėjančią
 ekonominę padėtį ir perspektyvas, paprašė Sąjungos
 makrofinansinės pagalbos;
 (9) Kadangi Tunisas yra šalis,
 kuriai taikoma EKP, reikėtų laikyti, kad jis turi teisę gauti
 Sąjungos makrofinansinę pagalbą;
 (10) atsižvelgiant į tai, kad
 nepaisant TVF ir kitų daugiašalių įstaigų suteiktų
 lėšų, išlieka didelis likutinis Tuniso mokėjimų balanso
 išorės finansavimo trūkumas, Sąjungos makrofinansinė
 pagalba, kuri turi būti skiriama Tunisui (toliau – Sąjungos
 makrofinansinė pagalba) šiomis išskirtinėmis aplinkybėmis
 laikoma tinkamu atsaku į Tuniso prašymą paremti ekonomikos
 stabilizavimą kartu įgyvendinant TVF programą; Sąjungos
 makrofinansinė pagalba paremtų Tuniso ekonomikos stabilizaciją
 ir struktūrinių reformų darbotvarkę, papildydama
 lėšas, gaunamas pagal TVF finansinį susitarimą;
 (11) Sąjungos makrofinansine
 pagalba turėtų būti siekiama remti Tuniso tvarios išorės
 finansavimo būklės atkūrimą ir tokiu būdu remti jos
 ekonominį ir socialinį vystymąsi;
 (12) nustatant Sąjungos
 makrofinansinės pagalbos sumą remiamasi visapusišku Tuniso likutinio
 išorės finansavimo poreikių kiekybiniu įvertinimu ir
 atsižvelgiama į jos pajėgumą užtikrinti finansavimą
 nuosavais ištekliais, visų pirma panaudojant turimus tarptautinius
 išteklius. Sąjungos makrofinansinė pagalba turėtų papildyti
 TVF ir Pasaulio banko programas ir teikiamus išteklius. Nustatant pagalbos
 sumą taip pat atsižvelgiama į numatomus daugiašalių pagalbos
 teikėjų finansinius įnašus ir poreikį užtikrinti
 sąžiningą Sąjungos ir kitų pagalbos teikėjų
 dalijimąsi našta, taip pat į Tunise jau įgyvendinamas kitas
 Sąjungos išorės finansavimo priemones bei viso Sąjungos
 dalyvavimo pridėtinę vertę;
 (13) Komisija turėtų
 užtikrinti, kad Sąjungos makrofinansinė pagalba teisiškai ir iš
 esmės atitiktų pagrindinius principus, tikslus ir priemones
 įvairiose išorės veiksmų srityse bei kitą susijusią
 Sąjungos politiką;
 (14) Sąjungos makrofinansine
 pagalba turėtų būti remiama Sąjungos išorės politika
 Tuniso atžvilgiu. Komisijos tarnybos ir Europos išorės veiksmų
 tarnyba turėtų glaudžiai bendradarbiauti visą makrofinansinės
 pagalbos operacijos vykdymo laikotarpį, siekdamos koordinuoti
 Sąjungos išorės politiką ir užtikrinti jos nuoseklumą;
 (15) Sąjungos makrofinansine
 pagalba turėtų būti remiamas Tuniso įsipareigojimas
 laikytis Sąjungos pripažįstamų vertybių, tokių kaip
 demokratija, teisinė valstybė, geras valdymas, pagarba žmogaus
 teisėms, darnus vystymasis ir skurdo mažinimas, bei atviros,
 taisyklėmis grindžiamos ir sąžiningos prekybos principų;
 (16) išankstinė Sąjungos
 makrofinansinės pagalbos suteikimo sąlyga turėtų būti
 ta, kad Tunisas laikytųsi veiksmingų demokratinių
 mechanizmų, įskaitant daugiapartinę parlamentinę
 sistemą ir teisinę valstybę, ir užtikrintų pagarbą
 žmogaus teisėms. Be to, konkretūs Sąjungos makrofinansinės
 pagalbos tikslai turėtų būti: didinti Tuniso viešųjų
 finansų valdymo sistemos veiksmingumą, skaidrumą ir
 atskaitomybę ir skatinti struktūrines reformas, skirtas tvariam ir
 integraciniam augimui, darbo vietų kūrimui ir fiskalinei
 konsolidacijai remti. Komisija turėtų reguliariai stebėti ir
 sąlygų, ir tų tikslų įgyvendinimą;
 (17) siekiant užtikrinti, kad su
 Sąjungos makrofinansine pagalba susiję Sąjungos finansiniai
 interesai būtų veiksmingai apsaugoti, Tunisas turėtų imtis
 tinkamų priemonių, susijusių su sukčiavimo, korupcijos ir
 kitų su šia pagalba siejamų pažeidimų prevencija ir kova su
 jais. Be to, turėtų būti parengtos nuostatos, pagal kurias
 Komisija atliktų patikrinimus, o Europos Audito Rūmai – auditą;
 (18) Sąjungos
 makrofinansinės pagalbos suteikimas nedaro poveikio Europos Parlamento ir
 Tarybos įgaliojimams;
 (19) atidėjinio, reikalingo
 makrofinansinei pagalbai, sumos turėtų derėti su
 daugiametėje finansinėje programoje numatytais biudžeto asignavimais;
 (20) Sąjungos
 makrofinansinę pagalbą turėtų administruoti Komisija.
 Siekiant užtikrinti, kad Europos Parlamentas ir Taryba galėtų
 stebėti, kaip įgyvendinamas šis sprendimas, Komisija turėtų
 juos reguliariai informuoti apie su pagalba susijusius pokyčius ir
 pateikti jiems atitinkamus dokumentus;
 (21) siekiant užtikrinti vienodas
 šio sprendimo įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų
 būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šiais įgaliojimais
 turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos
 reglamentą (ES) Nr. 182/2011[5];
 (22) Sąjungos
 makrofinansinė pagalba turėtų būti teikiama atsižvelgiant
 į ekonominės politikos sąlygas, kurios turi būti nustatytos
 susitarimo memorandume. Siekiant užtikrinti vienodas įgyvendinimo
 sąlygas ir veiksmingumą, Komisijai turėtų būti
 suteikti įgaliojimai dėl tokių sąlygų derėtis su
 Tuniso valdžios institucijomis, prižiūrint valstybių narių
 atstovų komitetui laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011. Pagal tą
 reglamentą patariamoji procedūra paprastai turėtų būti
 taikoma visais atvejais, išskyrus tuos, kurie numatyti tame reglamente. Atsižvelgiant
 į pagalbos, kurios suma didesnė nei 90 mln. EUR, galimą
 svarbų poveikį, tikslinga, kad tą ribą viršijančioms
 operacijoms būtų taikoma nagrinėjimo procedūra.
 Atsižvelgiant į Sąjungos makrofinansinės pagalbos Tunisui
 sumą, priimant susitarimo memorandumą ar atliekant bet kurį
 pagalbos sumažinimą, jos teikimo sustabdymą ar jos atšaukimą
 turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra,
 PRIĖMĖ ŠĮ
 SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 1. Siekdama paremti Tuniso
 ekonomikos stabilizaciją ir reformas, Sąjunga suteikia Tunisui
 makrofinansinę pagalbą (toliau – Sąjungos makrofinansinė
 pagalba), kuri neviršija 250 mln. EUR. Ši pagalba padės padengti
 Tuniso mokėjimų balanso poreikius, kaip nustatyta dabartinėje
 TVF programoje.
 2. Visa makrofinansinės
 pagalbos suma Tunisui suteikiama paskolų forma. Komisijai suteikiami
 įgaliojimai Europos Sąjungos vardu kapitalo rinkose arba iš
 finansų įstaigų pasiskolinti reikalingus išteklius ir juos
 paskolinti Tunisui. Paskolų grąžinimo terminas – ne ilgesnis kaip 15
 metų.
 3. Sąjungos
 makrofinansinės pagalbos mokėjimą administruoja Komisija,
 laikydamasi TVF ir Tuniso susitarimų ar susitarimo memorandumų ir
 pagrindinių ekonomikos reformų principų ir tikslų,
 išdėstytų ES ir Tuniso asociacijos susitarime ir ES ir Tuniso
 2013–2017 m. veiksmų plane, suderintame pagal EKP. Komisija
 reguliariai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie
 pokyčius, susijusius su Sąjungos makrofinansine pagalba,
 įskaitant jos išmokas, ir laiku pateikia toms institucijoms atitinkamus
 dokumentus.
 4. Sąjungos
 makrofinansinė pagalba teikiama dvejus su puse metų nuo 3 straipsnio
 1 dalyje nurodyto susitarimo memorandumo įsigaliojimo pirmosios dienos.
 5. Jei Sąjungos
 makrofinansinės pagalbos mokėjimo laikotarpiu Tuniso finansavimo
 poreikiai gerokai sumažėja, palyginti su pirminiais skaičiavimais,
 Komisija, laikydamasi 7 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo
 procedūros, sumažina pagalbos sumą, laikinai sustabdo arba nutraukia
 jos teikimą.
 2 straipsnis
 Išankstinė Sąjungos
 makrofinansinės pagalbos suteikimo sąlyga yra ta, kad Tunisas
 laikytųsi veiksmingų demokratinių mechanizmų,
 įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą ir
 teisinę valstybę, ir užtikrintų pagarbą žmogaus
 teisėms. Komisija stebi, kaip šios sąlygos laikomasi Sąjungos
 makrofinansinės pagalbos teikimo laikotarpiu. Šis straipsnis taikomas
 laikantis Tarybos sprendimo 2010/427/ES[6].
 3 straipsnis
 1. Laikydamasi 7 straipsnio 2
 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, Komisija susitaria su Tuniso
 valdžios institucijomis dėl Sąjungos makrofinansinei pagalbai
 taikytinų aiškiai apibrėžtų ekonominės politikos ir finansinių
 sąlygų, daugiausia dėmesio skiriant struktūrinėms
 reformoms ir patikimiems viešiesiems finansams, kurios turi būti
 išdėstytos susitarimo memorandume (toliau – susitarimo memorandumas),
 apimančiame tų sąlygų įgyvendinimo tvarkaraštį.
 Susitarimo memorandume išdėstyta ekonominė politika ir
 finansinės sąlygos atitinka 1 straipsnio 3 dalyje nurodytus
 susitarimus ir susitarimo memorandumus, įskaitant makroekonominio
 koregavimo ir struktūrinių reformų programas, kurias remiamas
 TVF įgyvendina Tunisas.
 2. Šiomis sąlygomis bus
 siekiama visų pirma didinti Tuniso viešųjų finansų valdymo
 sistemų veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę, taip pat
 ir naudojant Sąjungos makrofinansinę pagalbą. Planuojant
 politikos priemones deramai atsižvelgiama ir į pažangą, padarytą
 abipusio rinkos atvėrimo, taisyklėmis grindžiamos sąžiningos
 prekybos plėtojimo ir kitų Sąjungos išorės politikos
 prioritetų srityse. Komisija reguliariai stebi pažangą siekiant
 tų tikslų.
 3. Sąjungos makrofinansinės
 pagalbos finansinės sąlygos išsamiai išdėstomos paskolos
 susitarime, dėl kurio susitaria Komisija ir Tuniso valdžios institucijos.
 4. Komisija reguliariai tikrina,
 ar toliau laikomasi 4 straipsnio 3 dalyje nustatytų sąlygų,
 įskaitant be kita ko, ar Tuniso ekonominė politika atitinka
 Sąjungos makrofinansinės pagalbos tikslus. Tai darydama Komisija
 glaudžiai koordinuoja veiksmus su TVF ir Pasaulio banku, o prireikus – su
 Europos Parlamentu ir Taryba.
 4 straipsnis
 1. Laikydamasi 3 dalies
 sąlygų Komisija Sąjungos makrofinansinę pagalbą teikia
 trimis paskolos dalimis. Kiekvienos dalies dydis nustatomas susitarimo
 memorandume.
 2. Sąjungos
 makrofinansinės pagalbos, teikiamos paskolų forma, sumos prireikus
 nustatomos laikantis Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 480/2009[7].
 3. Komisija priima
 sprendimą dėl išmokų mokėjimo atsižvelgdama į tai, ar
 įvykdytos visos šios sąlygos:
 (a)
 2 straipsnyje išdėstyta išankstinė
 sąlyga;
 (b)
 toliau sėkmingai tęsiamas politikos
 programos, kuri apima griežtas koregavimo ir struktūrinių
 reformų priemones, įgyvendinimas, kartu laikantis TVF atsargumo
 principu neparemto susitarimo dėl kredito suteikimo, ir
 (c)
 susitarimo memorandume sutartų ekonominės
 politikos ir finansinių sąlygų vykdymas laikantis konkretaus
 tvarkaraščio.
 Antroji dalis išmokama ne anksčiau kaip
 praėjus trims mėnesiams po pirmosios dalies išmokėjimo.
 Trečioji dalis išmokama ne anksčiau kaip praėjus trims
 mėnesiams po antrosios dalies išmokėjimo.
 4. Jei 3 dalyje nurodytos
 sąlygos neįvykdytos, Komisija laikinai sustabdo arba atšaukia
 Sąjungos makrofinansinės pagalbos išmokėjimą. Tokiais
 atvejais Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie to
 sustabdymo ar atšaukimo priežastis.
 5. Sąjungos
 makrofinansinė pagalba išmokama per Tuniso centrinį banką.
 Remiantis susitarimo memorandumo nuostatomis, dėl kurių bus
 susitarta, įskaitant likutinių biudžeto finansavimo poreikių
 patvirtinimą, Sąjungos lėšos gali būti pervestos Tuniso
 finansų ministerijai, kuri yra galutinis gavėjas.
 5 straipsnis
 1. Su Sąjungos makrofinansinės
 pagalbos dalimi, kuri yra teikiama paskolos forma, susijusios skolinimosi ir
 skolinimo operacijos atliekamos eurais, taikant tą pačią
 lėšų įskaitymo dieną, ir dėl tų operacijų
 Sąjungai nereikia spręsti su terminų pasikeitimu susijusių
 klausimų ir ji nepatiria jokios valiutų keitimo kurso rizikos ar
 kokios nors kitos komercinės rizikos.
 2. Esant palankioms
 aplinkybėms ir jei Tunisas to prašo, Komisija gali imtis būtinų
 priemonių, siekdama užtikrinti, kad paskolos terminai ir sąlygos
 būtų papildyti išankstinio grąžinimo sąlyga,
 atitinkančia atitinkamą skolinimosi operacijų terminų ir
 sąlygų nuostatą.
 3. Esant palankioms
 aplinkybėms sumažinti paskolos palūkanų normą ir jei
 Tunisas to prašo, Komisija gali nuspręsti refinansuoti visą ar
 dalį jos pradinio skolinimosi arba gali restruktūrizuoti atitinkamas
 finansines sąlygas. Refinansavimo arba restruktūrizavimo operacijos
 atliekamos laikantis 1 ir 4 dalyse nustatytų sąlygų, ir dėl
 jų neturi būti pratęstas susijusio skolinimosi grąžinimo
 terminas arba padidėti refinansavimo arba restruktūrizavimo
 operacijos dieną likusi mokėtino kapitalo suma.
 4. Visas Sąjungos patirtas
 išlaidas, kurios susijusios su skolinimosi ir skolinimo operacijomis pagal
 šį sprendimą, padengia Tunisas.
 5. Komisija informuoja Europos
 Parlamentą ir Tarybą apie 2 ir 3 dalyse nurodytų operacijų
 pokyčius.
 6 straipsnis
 1. Sąjungos
 makrofinansinė pagalba įgyvendinama laikantis Europos Parlamento ir
 Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012[8]
 ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012[9].
 2. Įgyvendinant
 Sąjungos makrofinansinę pagalbą taikomas tiesioginis valdymas.
 3. Susitarimo memorandume ir
 susitarime dėl paskolos, dėl kurių turi būti susitarta su
 Tuniso valdžios institucijomis, pateikiamos nuostatos, kuriomis:
 (a)
 užtikrinama, kad Tunisas reguliariai tikrintų,
 ar tinkamai panaudotas iš Sąjungos biudžeto suteiktas finansavimas,
 imtųsi atitinkamų pažeidimų ir sukčiavimo prevencijos
 priemonių ir prireikus imtųsi teisinių veiksmų neteisėtai
 pasisavintoms lėšoms, suteiktoms pagal šį sprendimą, išieškoti;
 (b)
 užtikrinama Sąjungos finansinių
 interesų apsauga, visų pirma numatant konkrečias priemones,
 skirtas sukčiavimo, korupcijos ir kitų pažeidimų,
 darančių poveikį Sąjungos makrofinansinei pagalbai, prevencijai
 ir kovai su jais, pagal Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 988/95[10], Tarybos
 reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2185/96[11]
 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013[12];
 (c)
 Komisijai, įskaitant Europos kovos su
 sukčiavimu tarnybą, arba jos atstovams aiškiai suteikiami
 įgaliojami atlikti patikrinimus, įskaitant patikrinimus ir
 inspektavimus vietoje;
 (d)
 Komisijai ir Europos Audito Rūmams aiškiai
 suteikiami įgaliojimai Sąjungos makrofinansinės pagalbos teikimo
 laikotarpiu ir jam pasibaigus atlikti auditus, įskaitant dokumentų
 auditus ir auditus vietoje, pavyzdžiui, veiklos vertinimus;
 (e)
 užtikrinama, kad nustačius, jog Sąjungos
 makrofinansinės pagalbos pagal šį sprendimą valdymo atžvilgiu
 Tunisas sukčiavo, ėmėsi korupcinių veiksmų arba bet
 kokios kitos neteisėtos veiklos, darančios neigiamą poveikį
 Sąjungos finansiniams interesams, Sąjunga turi teisę
 susigrąžinti visą dotaciją ir (arba) anksčiau laiko
 susigrąžinti paskolą.
 4. Sąjungos
 makrofinansinės pagalbos įgyvendinimo laikotarpiu Komisija atlieka
 veiklos vertinimus ir taip stebi, ar su tokia pagalba susijusios Tuniso
 finansinės priemonės, administracinės procedūros ir vidaus
 bei išorės kontrolės mechanizmai yra patikimi.
 7 straipsnis
 1. Komisijai padeda komitetas.
 Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
 2. Kai daroma nuoroda į
 šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
 8 straipsnis
 1. Ne vėliau kaip
 kiekvienų metų birželio 30 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai
 pateikia šio sprendimo įgyvendinimo praėjusiais metais
 ataskaitą, įskaitant to įgyvendinimo vertinimą.
 Ataskaitoje:
 (a)
 išnagrinėjama pažanga, padaryta
 įgyvendinant Sąjungos makrofinansinę pagalbą;
 (b)
 įvertinama Tuniso ekonominė padėtis
 ir perspektyvos, taip pat pažanga, padaryta įgyvendinant 3 straipsnio 1
 dalyje nurodytas politikos priemones;
 (c)
 Ataskaitoje nurodomas susitarimo memorandume
 nustatytų ekonominės politikos sąlygų, Tuniso
 einamųjų ekonominių ir fiskalinių rezultatų ir
 Komisijos sprendimų išmokėti Sąjungos makrofinansinės
 pagalbos dalis ryšys.
 2. Ne vėliau kaip per
 dvejus metus nuo 1 straipsnio 4 dalyje nurodyto pagalbos teikimo laikotarpio
 pabaigos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ex post
 įvertinimo ataskaitą, kurioje įvertinami suteiktos Sąjungos
 makrofinansinės pagalbos rezultatai ir veiksmingumas bei mastas, kokiu ja
 buvo prisidėta prie pagalbos tikslų.
 9 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja
 trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
 oficialiajame leidinyje.
 Priimta Briuselyje
 Europos Parlamento vardu Tarybos
 vardu
 Pirmininkas Pirmininkas
 FINANSINĖ TEISĖS AKTO
 PASIŪLYMO PAŽYMA
 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
 STRUKTŪRA
 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB
 sistemoje
 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis
 1.4. Tikslai
 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis
 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)
 2. VALDYMO PRIEMONĖS
 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės
 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema
 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos
 priemonės
 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO
 (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės
 programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė
 (-ės)
 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms
 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms
 FINANSINĖ
 TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
 STRUKTŪRA
 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos)
 pavadinimas
 Makrofinansinė pagalba Tuniso Respublikai
 1.2. Atitinkama (-os) politikos
 sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[13]
 Politikos sritis – 01 antraštinė
 dalis – Ekonomikos ir finansų reikalai
 Vizitai į cheminių ginklų naikinimo
 objektus. Veikla 03 – Tarptautiniai ekonomikos ir finansų
 reikalai
 1.3 Pasiūlymo (iniciatyvos)
 pobūdis
 X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi)
 su nauja priemone
 1.4 Tikslai
 1.4.1. Komisijos daugiametis
 (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo
 pasiūlymu (šia iniciatyva)
 „Skatinti gerovę už ES ribų“
 Pagrindinė su ECFIN GD susijusi veiklos
 sritis yra siejama su:
 1. Europos kaimynystės politikos
 įgyvendinimo skatinimu gilinant ekonominę analizę ir stiprinant
 politinį dialogą bei patarimų dėl veiksmų planų
 ekonominių aspektų teikimą;
 2. makrofinansinės pagalbos trečiosioms
 šalims partnerėms rengimu, stebėjimu ir įgyvendinimu,
 bendradarbiaujant su atitinkamomis tarptautinėmis finansų
 įstaigomis.
 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas
 (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
 Konkretus tikslas Nr. 1: „Makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims teikimas
 siekiant įveikti jų mokėjimų balanso krizę ir atkurti
 išorės skolos tvarumą“.
 Atitinkama VGV / VGB veikla. Tarptautiniai ekonominiai ir finansiniai santykiai, pasaulinis
 valdymas.
 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas
 (-ai) ir poveikis
 Siūlomą pagalbą sudaro
 250 mln. EUR ES paskola Tuniso Respublikai (toliau – Tunisas), skirta
 tvaresnei mokėjimų balanso būklei užtikrinti. Pagalba, išmokama
 trimis dalimis, padės šaliai įveikti ekonominius ir socialinius
 sunkumus, patirtus dėl neramumų šalyje ir regione. Ji taip pat
 skatins struktūrines reformas, skirtas tvariam ekonomikos augimui didinti
 ir viešųjų finansų valdymui gerinti.
 1.4.4. Rezultatų ir poveikio
 rodikliai
 Valdžios institucijų bus prašoma reguliariai
 teikti Komisijos tarnyboms tam tikrus rodiklius, o prieš išmokant
 antrąją ir trečiąją pagalbos dalis pateikti išsamią
 ataskaitą apie tai, kaip laikomasi sutartų politikos
 sąlygų.
 Komisijos tarnybos, atlikusios Tunise vykdomų
 finansinių ir administracinių procedūrų veikimo
 įvertinimą rengiantis šiai operacijai, ir toliau vykdys
 valstybės finansų valdymo stebėseną. ES delegacija Tunise
 taip pat reguliariai teiks ataskaitas pagalbos stebėsenai svarbiais
 klausimais. Komisijos tarnybos palaikys glaudžius ryšius su TVF ir Pasaulio
 banku, kad iš šių organizacijų pasisemtų patirties vykdant
 veiklą Tunise.
 Siūlomame teisėkūros sprendime
 numatyta metinė ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai, kurioje
 pateikiamas šios operacijos įgyvendinimo vertinimas. Nepriklausomas
 pagalbos ex-post vertinimas bus atliktas per dvejus metus nuo
 įgyvendinimo laikotarpio pabaigos.
 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos)
 pagrindas
 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
 poreikiai
 Pagalba bus išmokama su sąlyga, kad bus
 sėkmingai įgyvendinamas Tuniso ir TVF rezervinis susitarimas. Be to,
 Komisija susitaria su Tuniso valdžios institucijomis dėl
 konkrečių politikos sąlygų, išvardytų Susitarimo
 memorandume, kurios turi būti įvykdytos prieš Komisijai išmokant
 antrąją ir trečiąją dalis.
 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda
 Siūloma MFP padės šaliai įveikti
 ekonominį sukrėtimą, kurį sukėlė neramumai šalyje
 ir regione, taip pat skatinti makroekonominį stabilumą, ekonomines
 reformas ir politinę pažangą šalyje. Papildydama tarptautinių
 finansų įstaigų, ES ir kitų paramos teikėjų
 suteiktas lėšas, ji prisidės prie bendro finansinės paramos
 paketo, dėl kurio ištikus krizei susitarė tarptautiniai paramos
 teikėjai, veiksmingumo.
 Siūloma programa taip pat sustiprins
 vyriausybės įsipareigojimą vykdyti reformas ir jos siekį
 palaikyti glaudesnius ryšius su ES. Šito bus pasiekta, inter alia,
 tinkamai laikantis pagalbos išmokėjimo sąlygų. Žvelgiant
 plačiau, tai būtų ženklas kitoms regiono šalims, kad ES yra
 pasirengusi ekonomiškai sunkiu metu remti tokias šalis kaip Tunisas, iš
 tiesų pradedančias eiti politinių reformų keliu.
 1.5.3. Panašios patirties išvados
 Nuo 2004 m. buvo atlikta penkiolika
 makrofinansinės pagalbos operacijų ex-post vertinimų.
 Vertinimuose daroma išvada, kad MFP operacijomis prisidedama (nors kartais
 nedaug ir netiesiogiai) prie pagalbą gaunančios šalies išorės
 tvarumo gerinimo, makroekonominio stabilumo ir struktūrinių
 reformų pažangos. Daugeliu atvejų MFP operacijos darė
 teigiamą poveikį pagalbą gaunančios šalies
 mokėjimų balansui ir padėjo sušvelninti jos biudžeto suvaržymus.
 Ji taip pat turėjo įtakos šiek tiek didesniam ekonomikos augimui.
 1.5.4. Suderinamumas ir galima
 sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
 ES yra viena iš pagrindinių paramos Tunisui
 teikėjų. Remdama Tuniso politinių ir ekonominių
 reformų darbotvarkę 2011–2013 m. ES skyrė
 290 mln. EUR subsidijų pagal įprastą bendradarbiavimo
 programą. Be to, 2011–2013 m. laikotarpiu 140 mln. EUR Tunisui buvo
 skirta pagal SPRING programą.
 Palyginti su kitomis ES priemonėmis,
 svarbiausias MFP privalumas būtų tai, kad ja būtų padedama
 kurti stabilią makroekonominę sistemą, kartu skatinant
 tvarią mokėjimų balanso ir biudžeto būklę, ir
 tinkamą struktūrinių reformų pagrindą. MFP
 neužtikrinama reguliari finansinė parama; ji taip pat nėra skirta
 šalių gavėjų ekonominei ir socialinei plėtrai. MFP
 nutraukiama iš karto, kai tik atkuriamas šalies išorės finansinės padėties
 tvarumas. Po to turėtų būti vykdomos nuolatinės ES
 bendradarbiavimo pagalbos priemonės.
 MFP taip pat skirta papildyti tarptautinių
 finansų institucijų vykdomas operacijas, visų pirma koregavimo
 ir reformų programą, remiamą pagal TVF rezervinį susitarimą,
 ir Pasaulio banko pagal vystymosi politiką suteiktą paskolą.
 1.6. Trukmė ir finansinis
 poveikis
 X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
 ribota
 X Pasiūlymas (iniciatyva) galioja 2,5
 metų nuo susitarimo memorandumo įsigaliojimo, kaip nustatyta
 sprendimo 1 straipsnio 4 dalyje.
 X Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki 2017 m.
 1.7. Numatytas (-i) valdymo
 būdas (-ai)[14]
 X Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas
 valdymas
 2. VALDYMO PRIEMONĖS
 2.1. Priežiūros ir
 atskaitomybės taisyklės
 Ši pagalba yra makroekonominio pobūdžio ir
 jos struktūra suderinama su TVF remiama ekonomine programa. Komisijos
 tarnybos vykdys stebėseną remdamosi rezerviniu susitarimu ir
 konkrečių reformų priemonių, dėl kurių susitarta
 susitarimo memorandume su Tuniso valdžios institucijomis, įgyvendinimo
 pažanga (taip pat žr. 1.4.4 punktą).
 2.2. Valdymo ir kontrolės
 sistema
 2.2.1. Nustatyta rizika
 Su šia MFP operacija sietina pasitikėjimo,
 strateginė ir politinė rizika.
 Egzistuoja rizika, kad makrofinansinė
 pagalba, kuri nėra paskirta konkrečioms išlaidoms padengti, gali
 būti naudojama nesąžiningai. Apskritai ši rizika yra susijusi su
 tokiais veiksniais, kaip Centrinio banko ir Finansų ministerijos
 kokybės valdymo sistemos ir pakankamas vidaus ir išorės audito
 pajėgumas.
 Kita svarbi rizika pagalbos operacijai kyla
 dėl regiono ekonominio ir politinio nestabilumo, visų pirma Libijoje,
 kuris turi tiesioginės įtakos Tuniso ekonomikai. Vietos lygmeniu
 pagrindinė rizika yra nestabilumas, susijęs su politinių ir
 ekonominių reformų proceso sunkumais. Visiškam stabilizavimo ir
 reformų priemonių įgyvendinimui, kurį remia
 tarptautinė bendruomenė, įskaitant siūlomą MFP
 operaciją, gali pakenkti socialinis nepasitenkinimas.
 Galiausia egzistuoja rizika, kylanti dėl
 galimo Europos ir pasaulinės ekonominės aplinkos pablogėjimo ir
 tarptautinių energijos bei maisto kainų padidėjimo.
 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės
 metodas (-ai)
 Makrofinansinei pagalbai bus taikomos tikrinimo,
 kontrolės ir audito procedūros, už kurias bus atsakinga Komisija,
 taip pat Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) ir Europos Audito
 Rūmai.
 2.2.3. Kontrolės priemonių
 taikymo išlaidos ir nauda ir galimas nesilaikymo lygis
 Pagrindinės Komisijos išlaidos, susijusios su
 tikrinimo ir kontrolės metodais, taip pat prieš operaciją atliktų
 finansinių ir administracinių vizitų veiklos vertinimo išlaidos
 aprašytos 3.2.1 lentelėje. Be to, yra Europos Audito Rūmų ir
 galimų OLAF intervencijų išlaidų. Veiklos vertinimas ne tik
 padeda įvertinti nesąžiningo lėšų panaudojimo riziką,
 bet papildomai suteikia naudingos informacijos apie reikalingas reformas
 finansų valdymo srityje ir į tai atsižvelgiama operacijos
 politinėse sąlygose. Kalbant apie tikėtiną reikalavimų
 nesilaikymo lygį, remiantis MFP priemonės taikymo patirtimi nuo jos
 sukūrimo laikoma, kad tokia rizika (paskolos negrąžinimas ar
 nesąžiningas lėšų panaudojimas) yra labai nedidelė.
 2.3. Sukčiavimo ir
 pažeidimų prevencijos priemonės
 Siekiant sumažinti sukčiavimo riziką,
 buvo imtasi kelių priemonių.
 Pirma, į siūlomą
 makrofinansinės pagalbos Tunisui teisinį pagrindą įtraukta
 nuostatą dėl sukčiavimo prevencijos priemonių. Šios
 priemonės bus plačiau aprašytos susitarimo memorandume ir paskolos
 sutartyje, numatant nuostatas dėl patikrinimo, sukčiavimo
 prevencijos, auditų ir lėšų susigrąžinimo sukčiavimo
 arba korupcijos atvejais. Taip pat numatoma, kad bus nustatytos konkrečios
 politikos sąlygos, taikomos teikiant pagalbą, daugiausia
 valstybės finansų valdymo srityje, siekiant stiprinti
 veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę.
 Antra, prieš sudarant susitarimo memorandumą
 Komisijos tarnybos, padedant tinkamai įgaliotiems išorės ekspertams,
 atliks finansinių ir administracinių procedūrų veikimo
 įvertinimą Finansų ministerijoje ir Tuniso centriniame banke,
 kad būtų įgyvendinti Europos Bendrijų bendrajam biudžetui
 taikomo Finansinio reglamento reikalavimai. Šis patikrinimas leis nustatyti, ar makrofinansinės pagalbos
 patikimo finansų valdymo sistema Tunise yra pakankamai veiksminga,
 ir apims tokias sritis kaip valdymo struktūra ir organizacija, lėšų
 valdymas ir kontrolė, IT sistemų saugumas, vidaus ir išorės
 audito pajėgumas bei centrinio banko nepriklausomumas. Atsižvelgus į
 šį vertinimą ir suderinus su nacionalinėmis valdžios
 institucijomis gali būti nustatyti konkretūs mechanizmai, taikomi
 pagalbos gavėjų vykdomam lėšų valdymui. Be to, pagalba
 būtų išmokėta į specialią sąskaitą Tuniso
 centriniame banke.
 Galiausiai pagalbai
 bus taikomos tikrinimo, kontrolės ir audito procedūros, už kurias bus
 atsakinga Komisija, įskaitant OLAF, ir Europos Audito Rūmai.
 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO
 (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
 3.1. Atitinkama (-os)
 daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
 biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
 · Dabartinės biudžeto eilutės
 01 03 02 Makrofinansinė pagalba
 01 03 06 Garantijų fondo atidėjiniai[15]
 Daugiametės finansinės programos
 išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašymas.....................] || DA / NDA ([16]) || ELPA šalių[17] || šalių kandidačių[18] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 4. || 01 03 02 Makrofinansinė pagalba || Skirtumas || NE || NE || NE || NE
 4. || 01 03 06 Garantijų fondo atidėjiniai || Skirtumas || NE || NE || NE || NE
 01 04 03 06
 – Europos Sąjungos garantija ES paskoloms, skirtoms teikti
 makrofinansinę pagalbą trečiosioms šalims. Išorės
 veiksmų garantijų fondui lėšos atidedamos pagal Fondo
 reglamentą su pakeitimais. Pagal šį reglamentą atidėjiniai
 apskaičiuojami nuo metų pabaigoje negrąžintos sumos.
 Atidėjinių suma apskaičiuojama n metų pradžioje, iš
 planuojamos sumos atėmus Fondo grynojo turto vertę n-1 metų
 pabaigoje. Ši atidėjinių suma n metais įrašoma į n+1
 metų preliminarų biudžetą, o n+1 metų pradžioje visa ši
 suma viena operacija pervedama iš Garantijų fondo atidėjinių
 (biudžeto eilutė 01 03 06). Todėl apskaičiuojant Fondo
 atidėjinių sumą, 9 % (daugiausia 22,5 mln. EUR)
 visos faktiškai išmokėtos sumos bus įskaičiuota į
 planuojamą „n-1“ metų pabaigos sumą.
 Biudžeto įrašas („p.m.“), kuriame nurodyta biudžeto garantija
 paskolai, bus panaudotas tik tuomet, jei bus faktiškai pareikalauta šios
 garantijos. Tikimasi, kad biudžeto garantijos nebus pareikalauta.
 ̈ ̈Prašomos sukurti naujos
 biudžeto eilutės (netaikoma).
 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms
 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms
 suvestinė
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 4. || || || [Antraštinė dalis: ES – pasaulio partnerė]
 GD: <ECFIN> || || || 2013 metai[19] || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || IŠ VISO
 Veiklos asignavimai || || || || || ||
 Biudžeto eilutė 01 03 06 – Garantijų fondo atidėjiniai || Įsipareigojimai || (1a) || || || || 15.3 || 7.2 || 22.5
 Mokėjimai || (2a) || || || || 15.3 || 7,2 || 22,5
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[20] (veiklos vertinimas ir ex-post vertinimas) || || || || || ||
 01 03 02 biudžeto eilutė || Įsipareigojimai || (3) || 0,05 || || || 0,15 || || 0,20
 || Mokėjimai || (3a) || || 0,05 || || 0,05 || 0,10 || 0,20
 IŠ VISO asignavimų ECFIN GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 0,05 || || || 15,45 || 7,2 || 22,7
 Mokėjimai || =2+2a +3 || || 0,05 || || 15,35 || 7,3 || 22,7
 IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 0,05 || || || 15,45 || 7,2 || 22,7
 Mokėjimai || (5) || || 0,05 || || 15,35 || 7,3 || 22,7
 IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || || || || || ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 4 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 0,05 || || || 15,45 || 7,2 || 22,7
 Mokėjimai || =5+ 6 || || 0,05 || || 15,35 || 7,3 || 22,7
 Jei
 pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų
 kategorijoms:
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || || Administracinės išlaidos
 || || || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || IŠ VISO
 GD: <.......> || ||
 Žmogiškieji ištekliai || 0,030 || 0,028 || 0,021 || 0,010 || 0,016 || 0,105
 Kitos administracinės išlaidos || 0,015 || 0,015 || 0,010 || || || 0,040
 IŠ VISO ECFIN GD || Asignavimai || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 || 0,145
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 || 0,145
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 || || || 2013 metai[21] || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 0,095 || 0,043 || 0,031 || 15,46 || 7,216 || 22,845
 Mokėjimai || 0,045 || 0,093 || 0,031 || 15,36 || 7,316 || 22,845
 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos
 asignavimams
 –
 ̈ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
 nenaudojami
 –
 X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
 veiklos asignavimai naudojami taip:
 Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
 tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || || || || || ||
 ||
 || || || || || || || || || || || ||
 1 KONKRETUS TIKSLAS[22] || || || || || || || || || || ||
 || || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || ||
 || Tipas || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Visas skaičius || Iš viso išlaidų
 - 1 rezultatas || Veiklos vertinimas || 1 || 0,05 || || || || || || || || || 1 || 0,05
 - 2 rezultatas || Ex-post vertinimas || || || || || || || 1 || 0,15 || || || 1. || 0,15
 - 3 rezultatas || Garantijų fondo atidėjiniai || || || || || || || 1 || 15,3 || 1 || 7,2 || 2 || 22,5
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || 1 || 0,05 || || || || || 2 || 15,45 || 1 || 7,2 || 4 || 22,7
 IŠ VISO IŠLAIDŲ || 1 || 0,05 || || || || || 2 || 15,45 || 1 || 7,2 || 4 || 22,7
 3.2.3. Numatomas poveikis
 administracinio pobūdžio asignavimams
 3.2.3.1. Suvestinė
 –
 ̈ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio
 pobūdžio asignavimai nenaudojami
 –
 X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
 administraciniai asignavimai naudojami taip:
 mln. EUR
 (tūkstantųjų tikslumu)
 || 2013 metai[23] || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 Pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || || || || || || ||
 Žmogiškieji ištekliai || 0,030 || 0,028 || 0,021 || 0,010 || 0,016 || || || || 0,105
 Kitos administracinės išlaidos || 0,015 || 0,015 || 0,010 || || || || || || 0,040
 Pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 || || || || 0,145
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[24] || || || || || || || || ||
 Žmogiškieji ištekliai || || || || || || || || ||
 Kitos administracinės išlaidos || || || || || || || || ||
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || || || || || || ||
 IŠ VISO || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 || || || || 0,145
 Administracinių
 asignavimų poreikiai bus tenkinami panaudojant GD asignavimus, jau
 paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate,
 ir prireikus finansuojami iš papildomų asignavimų, kurie atsakingam
 GD gali būti skiriami pagal metinę asignavimų skyrimo
 procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus
 3.2.3.2. Numatomi
 žmogiškųjų išteklių poreikiai
 –
 ̈ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
 nenaudojami.
 –
 X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
 žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
 Sąmatą nurodyti visos darbo dienos
 ekvivalento vienetais
 || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 01 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 0,227 || 0,212 || 0,159 || 0,076 || 0,121 || || ||
 XX 01 01 02 (Delegacijos) || || || || || || || ||
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || ||
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || ||
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalentas – FTE)[25]
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || || || || || || || ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || || || || || || || ||
 XX 01 04 yy[26] || - būstinėje || || || || || || || ||
 - delegacijose || || || || || || || ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || || || || ||
 IŠ VISO || 0,227 || 0,212 || 0,159 || 0,076 || 0,121 || || ||
 XX yra
 atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
 Žmogiškųjų
 išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
 priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
 prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
 gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
 procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
 Vykdytinų
 užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Skyrių vadovai: prižiūrėti ir valdyti veiklą, susitarti dėl paskolos sutarties peržiūros ataskaitų, vadovauti misijoms ir vertinti pažangą sąlygų vykdymo srityje. Pareigūnai: rengti susitarimo memorandumus, palaikyti ryšius su valdžios institucijomis ir TFĮ, palaikyti ryšius su išorės ekspertais dėl veiklos vertinimo ir ex-post vertinimo, vykti į patikrinimo komandiruotes, rengti Komisijos tarnybų ataskaitas ir Komisijos procedūras, susijusias su pagalbos administravimu.
 Išorės personalas || Nėra duomenų
 3.2.4. Suderinamumas su dabartine
 daugiamete finansine programa
 –
 X Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka
 dabartinę daugiametę finansinę programą
 3.2.5. Trečiųjų
 šalių įnašai
 –
 X Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro
 su trečiosiomis šalimis finansavimo
 3.3. Numatomas poveikis
 įplaukoms
 X Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio
 poveikio įplaukoms
 [1] 2013 m. spalio 22 d. sprendimas Nr. 1025/2013/ES, kuriuo
 suteikiama makrofinansinė pagalba Kirgizijos Respublikai; Sprendimo,
 kuriuo suteikiama makrofinansinė pagalba Jordanijos Hašimitų
 Karalystei, projektas, kurį priimti numatoma 2013 m. gruodžio
 mėn.
 [2] 01 04 01 14 biudžeto eilutė pradedant 2014 m.
 biudžetu tampa 01 03 06 eilute.
 [3] OL C [...], [...], p. [...].
 [4] 2012 m. [...] Europos Parlamento pozicija ir
 2012 m. [... ] Tarybos sprendimas.
 [5] 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos
 reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių
 vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais
 kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55,
 2011 2 28, p. 13).
 [6] 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES,
 kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir
 veikimas (OL L 201, 2010 8 3, p. 30).
 [7] 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB,
 Euratomas) Nr. 480/2009, įsteigiantis išorės veiksmų
 garantijų fondą (OL L 145, 2009 6 10, p. 10).
 [8] 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos
 reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam
 biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir panaikinantis Tarybos
 reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL
 L 298, 2012 10 26, p. 1).
 [9] 2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas
 (ES) Nr. 1268/2012 dėl Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl
 Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių,
 taikymo taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, p. 1).
 [10] 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas)
 Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų
 apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).
 [11] 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas
 (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų
 patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos
 Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų
 pažeidimų (OL l 292, 1996 11 15, p. 2).
 [12] 2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos
 reglamentas Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos
 (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinamas Europos Parlamento ir
 Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr.
 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).
 [13] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
 grindžiamas biudžeto sudarymas.
 [14] Išsamią informaciją apie valdymo metodus ir
 nuorodas į Finansinį reglamentą galima rasti svetainėje
 „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [15] 01 04 01 14 biudžeto eilutė pradedant 2014 m.
 biudžetu tampa 01 03 06 eilute.
 [16] DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA –
 nediferencijuotieji asignavimai.
 [17] ELPA: Europos laisvosios prekybos asociacija.
 [18] Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
 Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
 [19] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
 pradžios metai.
 [20] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
 išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
 (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
 moksliniai tyrimai.
 [21] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
 pradžios metai.
 [22] Kaip apibūdinta 1.4.2 dalyje. „Konkretus (-ūs)
 tikslas (-ai)...“.
 [23] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
 pradžios metai.
 [24] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
 išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
 (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
 moksliniai tyrimai.
 [25] CA= sutartininkas („Contract Agent“); LA = vietinis
 darbuotojas („Local Agent“); SNE = deleguotasis nacionalinis ekspertas
 („Seconded National Expert“); INT = per agentūrą įdarbintas
 darbuotojas („Intérimaire“); JED= jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune
 Expert en Délégation“).
 [26] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
 personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
 eilučių).


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 19.12.2016
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 475/7
 Hotărârea Curții (Camera a treia) din 20 octombrie 2016 (cerere de decizie preliminară formulată de Court of Appeal – Irlanda) – Evelyn Danqua/Minister for Justice and Equality, Ireland, Attorney General
 (Cauza C-429/15) (1)
 ((Trimitere preliminară - Directiva 2004/83/CE - Standarde minime referitoare la condițiile de acordare a statutului de refugiat sau a statutului conferit prin protecție subsidiară - Normă de procedură națională care prevede, pentru introducerea unei cereri de protecție subsidiară, un termen de 15 zile lucrătoare de la data notificării respingerii cererii de azil - Autonomie procedurală a statelor membre - Principiul echivalenței - Principiul efectivității - Buna desfășurare a procedurii de examinare a cererii de protecție subsidiară - Buna desfășurare a procedurii de returnare - Incompatibilitate))
 (2016/C 475/09)
 Limba de procedură: engleza
 Instanța de trimitere
 Court of Appeal
 Părțile din procedura principală
 Reclamantă: Evelyn Danqua
 Pârâți: Minister for Justice and Equality, Ireland, Attorney General
 Dispozitivul
 Principiul efectivității trebuie interpretat în sensul că se opune unei norme de procedură naționale precum cea în discuție în litigiul principal, care supune o cerere de acordare a statutului conferit prin protecție subsidiară unui termen de decădere de 15 zile lucrătoare de la data notificării, de către autoritatea competentă, a posibilității unui solicitant de azil a cărui cerere a fost respinsă să formuleze o astfel de cerere de acordare a statutului conferit prin protecție subsidiară.
 (1) JO C 320, 28.9.2015.


type: wikipedia

text:
Iron Maiden () ir 1975. gadā basģitārista Stīva Harisa dibinātā britu smagā metāla grupa no Londonas. Viena no visu laiku veiksmīgākajām grupām šajā žanrā, kas visā pasaulē ir pārdevusi vairāk nekā 100 miljonus ierakstu. Līdz šim grupa ir izlaidusi četrpadsmit studijas albumus, piecas labāko dziesmu izlases, deviņus koncertierakstus. 53. Grammy balvu pasniegšanā, otrā dziesma no albuma The Final Frontier "El Dorado", saņēma Grammy balvu kā labākais metāla izpildījums.
 Diskogrāfija
 Studijas albumi
 Iron Maiden (1980)
 Killers (1981)
 The Number of the Beast (1982)
 Piece of Mind (1983)
 Powerslave (1984)
 Somewhere in Time (1986)
 Seventh Son of a Seventh Son (1988)
 No Prayer for the Dying (1990)
 Fear of the Dark (1992)
 The X Factor (1995)
 Virtual XI (1998)
 Brave New World (2000)
 Dance of Death (2003)
 A Matter of Life and Death (2006)
 The Final Frontier (2010)
 The Book of Souls (2015)
 Senjutsu (2021)
 Koncertieraksti
 Maiden Japan (1981)
 Beast Over Hammersmith (1983)
 Live After Death (1985)
 A Real Live One (1993)
 A Real Dead One (1993)
 Live at Donington (1993)
 Rock In Rio (2002)
 Death on the Road (2005)
 Flight 666: the Original Soundtrack (2009)
 En Vivo! (2012)
 Maiden England '88 (2013)
 The Book of Souls: Live Chapter (2017)
 Nights of the Dead, Legacy of the Beast: Live in Mexico City (2020)
 Izlases
 Best of the Beast (1996)
 Ed Hunter (1999)
 Edward the Great (2002)
 The Essential Iron Maiden (2005)
 Somewhere Back in Time - Best of: 1980 - 1989 (2008)
 From Fear to Eternity The Best of 1990 – 2010 (2011)
 Atsauces
 Ārējās saites
 Oficiālā mājaslapa
 Oficiālais ziņojumu dēlis
 Phantom Of The opera - Viss par Iron Maiden
 1970. gadu mūzikas grupas
 1980. gadu mūzikas grupas
 1990. gadu mūzikas grupas
 2000. gadu mūzikas grupas
 2010. gadu mūzikas grupas
 Anglijas rokgrupas
 Anglijas smagā metāla grupas
 Grammy balvas ieguvēji


text:
 26.10.2015
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 354/37
 A Törvényszék 2015. szeptember 10-i ítélete – Laverana kontra OHIM (ORGANIC WITH PLANT FLUID FROM OUR OWN PRODUCTION)
 (T-608/14. sz. ügy) (1)
 ((„Közösségi védjegy - Az ORGANIC WITH PLANT FLUID FROM OUR OWN PRODUCTION közösségi ábrás védjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - Leíró jelleg - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja”))
 (2015/C 354/44)
 Az eljárás nyelve: német
 Felek
 Felperes: Laverana GmbH & Co. KG (Wennigsen, Németország) (képviselők: J. Wachinger, M. Zöbisch és D. Chatterjee ügyvédek)
 Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselők: D. Walicka és D. Botis meghatalmazottak)
 Az ügy tárgya
 Az OHIM negyedik tanácsának az ORGANIC WITH PLANT FLUID FROM OUR OWN PRODUCTION ábrás megjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemre vonatkozó, 2014. június 2-i határozata (R 121/2014-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.
 Az ítélet rendelkező része
 1)
 A Törvényszék a keresetet elutasítja.
 2)
 A Törvényszék a Laverana GmbH & Co. KG-t kötelezi a költségek viselésére.
 (1) HL C 361., 2014.10.13.


text:
 8.12.2007
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 297/5
 Euroopa Kohtu (teine koda) 4. oktoobri 2007. aasta otsus — Naipes Heraclio Fournier, SA versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), France Cartes SAS
 (Kohtuasi C-311/05 P) (1)
 (Apellatsioonkaebus - Määrus (EÜ) nr 40/94 - Ühenduse kaubamärk - Kujutismärgid, mille moodustavad mõõga kujund, sõjanuiaga rüütli kujund ja mõõgaga kuninga kujund mängukaartide pakis - Kaubamärgi kehtetuks tunnistamine)
 (2007/C 297/07)
 Kohtumenetluse keel: hispaania
 Pooled
 Apellant: Naipes Heraclio Fournier, SA (esindajad: advokaadid E. Armijo Chávarri ja A. Castán Pérez-Gómez)
 Teised menetlusosalised: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindajad: O. Montalto, I. de Medrano Caballero ja O. Mondéjar), France Cartes SAS (esindajad: advokaat C. de Haas)
 Kohtuasja ese
 Apellatsioonkaebus, mis esitati Euroopa Liidu Esimese Astme Kohtu (kolmas koda) 11. mai 2005. aasta otsuse peale kohtuasjas Naipes Heraclio Fournier versus Siseturu Ühtlustamise Amet (menetlusse astuja: France Cartes SAS) (liidetud kohtuasjad T-160/02 ja T-162/02), millega Esimese Astme Kohus jättis rahuldamata hagid Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 28. veebruari 2002. aasta kolme otsuse vastu, millega oli rahuldatud äriühingu France Cartes SAS-i taotlus tunnistada kehtetuks kolm apellandile kuuluvat kujutismärki
 Resolutiivosa
 1.
 Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.
 2.
 Mõista kohtukulud välja Naipes Heraclio Fournier SA-lt.
 (1) ELT C 234, 1.10.2005.