text:
 Viktigt rättsligt meddelande
 |
 52009PC0195
 [pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |Bryssel den 21.4.2009KOM(2009) 195 slutlig2009/0058 (COD)Förslag tillEUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDET FÖRORDNINGom ändring av förordning (EG) nr 1717/2006 om upprättande av ett stabilitetsinstrument MOTIVERING1. Som en del av reformen av finansieringsinstrumenten för yttre åtgärder för perioden 2007–2013, då mer än 30 olika rättsakter ersattes med sju nya, upprättades genom förordning (EG) nr 1717/2006 av den 15 november 2006 (nedan kallad förordningen ) stabilitetsinstrumentet för att ge gemenskapen möjlighet att bemöta aktuella och hotande kriser på ett enhetligt och integrerat sätt med hjälp av en enda rättsakt med förenklat beslutsförfarande.2. Översynen av genomförandet av förordningen i enlighet med artikel 25 får omfatta lagstiftningsförslag i de fall där kommissionen på grundval av översynen konstaterar att vissa ändringar av förordningen är nödvändiga. Detta är fallet med stabilitetsinstrumentet.3. När förordningen om stabilitetsinstrumentet antogs den 15 november 2006 gjorde rådet och kommissionen ett gemensamt uttalande där de uttryckte enighet om ” att ingenting i denna förordning skall tolkas som ett föregripande av de ståndpunkter som intagits i mål 91/05. Till dess att domstolen avgör detta mål kommer kommissionen inte att söka vidta åtgärder enligt artikel 3.2 i. Rådet och kommissionen är eniga om att tillämpningsområdet för artikel 3.2 i kommer att ses över om det är nödvändigt, i samband med översynen av förordningen om upprättande av ett stabilitetsinstrument enligt artikel 25 i den förordningen, på grundval av ett förslag från kommissionen mot bakgrund av domstolens dom i mål C-91/05 (kommissionen mot rådet)” [1] .4. Den 20 maj 2008 ogiltigförklarade EG-domstolen rådets beslut 2004/833/GUSP av den 2 december 2004 om genomförande av gemensam åtgärd 2002/589/GUSP inför ett bidrag från Europeiska unionen till Ecowas inom ramen för moratoriet för handeldvapen och lätta vapen[2]. Domstolen fastslog att gemenskapen får genomföra åtgärder mot spridningen av lätta vapen och handeldvapen inom ramen för sin utvecklingspolitik.5. På grundval av rådets och kommissionens gemensamma uttalande är det därför nödvändigt att föreslå en revidering av artikel 3.2 i för att anpassa den till domstolens rättspraxis. Av samma anledning behöver artikel 4.1 a om åtgärder för att bekämpa människosmuggling ses över så att den uttryckligen hänvisar till ”handeldvapen och lätta vapen”.6. Genom artikel 17 i förordningen utesluts partner från utvecklingsländer utanför EU och EES från att delta i åtgärder till stöd för uppbyggande av kapacitet för att hantera situationen före och efter kriser (krisberedskap) enligt artikel 4.3 i förordningen. Följaktligen utesluts partner som har rätt att delta i åtgärder för krishantering enligt artikel 3 i förordningen från att delta i krisberedskapen enligt artikel 17. Detta är inkonsekvent och gör det väsentligt svårare att uppnå målen för artikel 4.3. Det föreslås därför att deltagandet vid tilldelning av upphandlings- eller bidragskontrakt för åtgärder enligt artikel 4.3 öppnas upp till global nivå, vilket redan är fallet för åtgärder som omfattas av artikel 3 i enlighet med artikel 17.4, så att bestämmelserna om deltagande och ursprungsregler för stöd till krishantering anpassas till dem som gäller för krisberedskap.7. Enligt artikel 24 i förordningen får högst 7 % av det totala referensbeloppet tilldelas åtgärder som omfattas av artikel 4.1. Den andel av finansieringsramen som är avsedd för åtgärder enligt artikel 4.1 har emellertid visat sig otillräcklig och behöver ökas eftersom artikel 4.1 omfattar många områden, och även med hjälp av program som täcker flera områden kan bara ett fåtal hanteras effektivt med de knappa resurser som är tillgängliga. För att utveckla effektiva åtgärder på områden som viktig infrastruktur, risker för folkhälsan och globalt bemötande av regionövergripande hot krävs kraftfullare insatser för att åtgärderna ska leda till påtagliga effekter, synas och vara trovärdiga. Att utveckla regionöverskridande åtgärder som kompletterar nationella och regionala medel kräver dessutom en rimlig finansieringsnivå för att en kritisk massa ska uppnås. Med de budgetanslag som hittills beviljats (9 miljoner euro 2007, 10 miljoner euro 2008 och 13 miljoner euro 2009) och med begränsningen på 7 % enligt artikel 24 i förordningen kan dessa mål inte uppnås. Det föreslås därför att den maximala andelen av budgetanslagen för åtgärder enligt artikel 4.1 höjs från 7 % till 10 %.2009/0058 (COD)Förslag tillEUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDET FÖRORDNINGom ändring av förordning (EG) nr 1717/2006 om upprättande av ett stabilitetsinstrumentEUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 179.1 och artikel 181a,med beaktande av kommissionens förslag,i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget,[3] ochav följande skäl:(1) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1717/2006 av den 15 november 2006 om upprättande av ett stabilitetsinstrument[4] utformades i syfte att ge gemenskapen möjlighet att bemöta aktuella och hotande kriser på ett enhetligt och integrerat sätt genom att använda en enda rättsakt med förenklat beslutsförfarande.(2) Vid översynen enligt artikel 25 i förordning (EG) nr 1717/2006 konstaterades att det är lämpligt att föreslå vissa ändringar av förordningen.(3) Förordning (EG) nr 1717/2006 behöver anpassas till den dom från Europeiska gemenskapernas domstol (stor avdelning) av den 20 maj 2008 (mål C-91/05) där det fastslås att gemenskapen får genomföra åtgärder för att bekämpa spridning, olaglig användning av och tillgång till lätta vapen och handeldvapen inom ramen för sin utvecklingspolitik, och följaktligen inom ramen för förordning (EG) nr 1717/2006.(4) Möjligheten att uppnå målen i artikel 4.3 och samstämmigheten skulle förbättras om deltagandet vid tilldelningen av upphandlings- eller bidragskontrakt enligt artikel 4.3 öppnades upp till global nivå, vilket redan är fallet för åtgärder enligt artikel 3, så att bestämmelserna om deltagande och ursprungsregler för stöd till krishantering anpassas till dem som gäller för krisberedskap.(5) Den andel av finansieringsramen som enligt artikel 24 ska anslås till åtgärder enligt artikel 4.1 är otillräcklig och bör ökas. De områden som ska täckas är många och även med hjälp av program som täcker flera områden kan bara ett fåtal hanteras effektivt med de knappa resurser som är tillgängliga. För att utveckla effektiva åtgärder på områden som viktig infrastruktur, risker för folkhälsan och globalt bemötande av regionövergripande hot krävs kraftfullare insatser för att åtgärderna ska leda till påtagliga effekter, synas och vara trovärdiga. Att utveckla regionöverskridande åtgärder som kompletterar nationella och regionala medel kräver dessutom en rimlig finansieringsnivå för att en kritisk massa ska uppnås. Den högsta procentandel av den övergripande finansieringsramen som tilldelas åtgärder enligt artikel 4.1 bör höjas från 7 % till 10 % så att de mål som fastställs i artikel 4.1 lättare kan uppnås.(6) Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Förordning (EG) nr 1717/2006 ska ändras på följande sätt:1. Artikel 3.2 i ska ersättas med följande:”i) Stöd till åtgärder för att, inom ramen för gemenskapens samarbetspolitik och dess mål, bekämpa olaglig användning av och tillgång till handeldvapen och lätta vapen. Sådant stöd ska begränsas till övervakningsverksamhet, hjälp till offer, åtgärder för att medvetandegöra allmänheten och utveckla juridisk och administrativ expertis och goda rutiner.”2. Artikel 4.1 a ska ersättas med följande:”a) Stärkande av kapaciteten hos de brottsbekämpande myndigheter, den del av rättsväsendet och de förvaltningsmyndigheter som arbetar med att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet, inbegripet människohandel och olaglig handel med narkotika, eldvapen, handeldvapen och lätta vapen samt sprängämnen, och med att effektivt övervaka illegal handel och transitering.3. I artikel 17 ska punkterna 4 och 5 ersättas med följande:”4. När det gäller exceptionella stödåtgärder och interimsprogram som avses i artikel 6 samt åtgärder som antas för att uppnå de särskilda syften som avses i artikel 4.3 ska deltagande vid tilldelningen av upphandlings- eller bidragskontrakt stå öppet på global nivå.5. I fråga om åtgärder som antas för att uppnå de särskilda syften som avses i artikel 4.1 och 4.2 ska deltagande vid tilldelningen av upphandlings- eller bidragskontrakt stå öppet för, och ursprungsreglerna utvidgas till att omfatta, varje fysisk eller juridisk person från ett land som av OECD betecknas som ett utvecklingsland eller ett land med övergångsekonomi samt fysiska eller juridiska personer från varje annat land som får omfattas av stöd inom ramen för den relevanta strategin.”4. Artikel 24 ska ersättas med följande:” Artikel 24FinansieringsramFinansieringsramen för genomförandet av denna förordning är 2 062 000 000 euro för perioden 2007–2013. De årliga anslagen ska godkännas av budgetmyndigheten inom budgetramens gränser.Följande gäller för perioden 2007–2013:a) Högst 10 procent av finansieringsramen ska tilldelas åtgärder som omfattas av artikel 4.1.b) Högst 15 procent av finansieringsramen ska tilldelas åtgärder som omfattas av artikel 4.2.c) Högst 5 procent av finansieringsramen ska tilldelas åtgärder som omfattas av artikel 4.3.”Artikel 2IkraftträdandeDenna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.Utfärdad i Bryssel den [...]På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnarOrdförande Ordförande[...] [...] [1] Rådsdokument 14010/06 ADD 1 av den 27 oktober 2006.[2] EG-domstolens dom i mål C-91/05 (Ecowas).[3] Europaparlamentets yttrande av den XXXX 2009 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den XXXX 2009.[4] EUT L 327, 24.11.2006, s. 1.


type: wikipedia

text:
Raibí céimiúil ab ea Raibí Yitzhak HaLevi Herzog (Eabhrais: יצחק אייזיק הלוי הרצוג) (rugadh 3 Nollaig 1888; básaíodh 25 Iúil 1959), bhíodh aithne air mar Isaac Herzog chomh maith.
 Saol
 Bhí sé ina raibí i mBéal Feirste ó 1916 go 1919, Rugadh a mhac, Chaim , i 2 Norman Villas i mBéal Feirste (anois 185 Clifton Park Avenue).
 Sa bhliain bhog an teaghlach go Baile Átha Cliath;bhí siad ina gcónaí ag 33 Ascaill Ghort na mBláth, Portobello.
 Ba é an chéad Phríomhraibí ar Éirinn é. Lean a réimeas ó 1921 go 1936.
 Ba é an Príomhraibí (Aisceanazaíoch), ó 1937 go dtí a bhás, ar Údarás na Breataine sa Phalaistín agus in Iosrael tar éis a neamhspleáchais i 1948.
 D'éirigh a mhac, Chaim Herzog, ina Uachtarán ar Iosrael.
 Gaeilge
 Ba thírghráthóir agus Gaeilgeoir é. Ba phoblactánach láidir é, agus tugadh ‘The Sinn Féin Rabbi’ mar leasainm air.
 Bhí Gaeilge, Béarla, Eabhrais, Polainnis agus Rúisis aige. Thaitin sé leis cuairt a thabhairt go dtí Gaeltachtaí in Ard Mhaca, in Aontroim agus i gCorcaigh. Ar an drochuair, bhí frithghiúdachas forleathan ag an am sin..
 Féach freisin
 Chaim Herzog
 Isaac Herzog Óg
 Tagairtí
 Giúdaigh agus Giúdachas in Éirinn
 Daoine a rugadh i 1888
 Básanna i 1959
 Gaeilgeoirí
 Polaiteoirí Iosraelacha


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 19.4.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 165/22
 Iarraidh ar réamhrialú ón Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa — CAAD) (an Phortaingéal) a taisceadh an 10 Eanáir 2022 — Caxamar — Comércio e Indústria de Bacalhau, S.A. v Autoridade Tributária e Aduaneira
 (Cás C-23/22)
 (2022/C 165/35)
 Teanga an cháis: an Phortaingéilis
 An chúirt a rinne an tarchur
 Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa — CAAD)
 Páirtithe sna príomhimeachtaí
 Iarratasóir: Caxamar — Comércio e Indústria de Bacalhau, S.A.
 Cosantóir: Autoridade Tributária e Aduaneira
 An cheist a tharchuirtear:
 An féidir, le léirmhíniú ceart ar na Treoirlínte maidir le Státchabhair Réigiúnach le haghaidh 2014-2020, i ndáil lena bhforáiltear le Rialachán (AE) Uimh. 651/2014 ón gCoimisiún an 16 Meitheamh 2014, (1) go háirithe le hAirteagail 1 agus 2(11); le Rialachán (AE) Uimh. 1379/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Nollaig 2013, (2) agus le hIarscríbhinn I a ghabhann leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, teacht ar an gconclúid, i gcomhréir le hairteagal 2(2), agus airteagal 22(1), den Código Fiscal do Investimento (Cód Fioscach na hInfheistíochta), arna fhormheas le Decreto-Lei n.o 162/2014 (Dlí Foraithne Uimh. 162/2014), an 31 Deireadh Fómhair, agus [le] airteagail 1 agus 2 den Portaria n.o 282/2014 (Ordú ón Aire Uimh. 282/2014), an 30 Nollaig, nach ionann gníomhaíocht próiseála táirgí iascaigh agus dobharshaothraithe a bhaineann le “bacalao salado”, “bacalao congelado” agus “bacalao desalado”, a chumhdaítear i gCód CAE 10204Rev3, agus gníomhaíocht próiseála táirgí talmhaíochta chun críocha na cabhrach fioscaí atá beartaithe?
 (1) Rialachán (AE) Uimh. 651/2014 an 17 Meitheamh 2014 lena sonraítear catagóirí áirithe cabhrach atá comhoiriúnach leis an margadh inmheánach agus Airteagail 107 agus 108 den Chonradh á gcur i bhfeidhm (IO L 187, 26.6.2014, lch. 1).
 (2) Rialachán (AE) Uimh. 1379/2013 Ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Nollaig 2013 maidir le comheagrú na margaí i dtáirgí iascaigh agus dobharshaothraithe, lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1184/2006 ón gComhairle agus Rialachán (CE) Uimh. 1224/2009 ón gComhairle agus lena n-aisghairtear Rialachán (CE) Uimh. 104/2000 ón gComhairle (IO 2013, L 354, lch. 1).


text:
 18.1.2016
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 16/9
 Sentencia del Tribunal de Justicia (Sala Sexta) de 11 de noviembre de 2015 (petición de decisión prejudicial planteada por el Employment Tribunals, Birmingham — Reino Unido) — Kathleen Greenfield/The Care Bureau Ltd
 (Asunto C-219/14) (1)
 ((Procedimiento prejudicial - Política social - Acuerdo marco sobre el trabajo a tiempo parcial - Ordenación del tiempo de trabajo - Directiva 2003/88/CE - Derecho a vacaciones anuales retribuidas - Cálculo de los días de vacaciones retribuidas anuales a los que el trabajador tiene derecho en caso de aumento de la jornada laboral - Interpretación del principio de pro rata temporis))
 (2016/C 016/09)
 Lengua de procedimiento: inglés
 Órgano jurisdiccional remitente
 Employment Tribunals, Birmingham
 Partes en el procedimiento principal
 Demandante: Kathleen Greenfield
 Demandada: The Care Bureau Ltd
 Fallo
 1)
 La cláusula 4, apartado 2, del Acuerdo marco sobre el trabajo a tiempo parcial, celebrado el 6 de junio de 1997, que figura en el anexo de la Directiva 97/81/CE del Consejo, de 15 de diciembre de 1997, relativa al Acuerdo marco sobre el trabajo a tiempo parcial concluido por la UNICE, el CEEP y la CES, en su versión modificada por la Directiva 98/23/CE del Consejo, de 7 de abril de 1998, y el artículo 7 de la Directiva 2003/88/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 4 de noviembre de 2003, relativa a determinados aspectos de la ordenación del tiempo de trabajo, deben interpretarse en el sentido de que, en caso de que se incremente la jornada laboral de un trabajador, los Estados miembros no tienen la obligación de prever que las vacaciones ya devengadas, y eventualmente disfrutadas, se vuelvan a calcular a posteriori, en función del nuevo ritmo de trabajo de ese trabajador. Sin embargo, debe hacerse un nuevo cálculo para el período durante el cual la jornada laboral se haya incrementado.
 2)
 La cláusula 4, apartado 2, de dicho Acuerdo marco y el artículo 7 de la Directiva 2003/88 deben interpretarse en el sentido de que el cálculo de los días de vacaciones anuales retribuidas a los que el trabajador tiene derecho debe efectuarse de acuerdo con los mismos principios tanto si se trata de determinar la indemnización compensatoria por vacaciones anuales retribuidas devengadas y no disfrutadas, en el caso de que se extinga la relación laboral, como de determinar el resultado de los días de vacaciones anuales retribuidas a los que el trabajador tiene derecho, en caso de mantenerse la relación laboral.
 (1) DO C 223, de 14.7.2014.


type: other

text:
subject:(Atrankos metod teisingumo dimensijos) – OATD
 You searched for subject:(Atrankos metod teisingumo dimensijos). Showing records 1 – 30 of 932 total matches.
 3. Laukaitytė, Lina. Dvimačių ir trimačių geometrinių objektų mažesnės dimensijos reprezentacijų konstravimas.
 URL: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100628_092354-12913 ;
 Baigiamajame magistro darbe nagrinėjamas dvimačių ir trimačių objektų mažesnės dimensijos reprezentacijų konstravimo uždavinys. Aptariami uždavinio pasiekimai šiose taikymo srityse: medicinoje, kompiuterinėje grafikoje ir kt. Supažindinama... (more)
 Baigiamajame magistro darbe nagrinėjamas dvimačių ir trimačių objektų mažesnės dimensijos reprezentacijų konstravimo uždavinys. Aptariami uždavinio pasiekimai šiose taikymo srityse: medicinoje, kompiuterinėje grafikoje ir kt. Supažindinama su svarbiausiomis sąvokomis ir apibrėžimais, naudojamais mokslinėje literatūroje. Aprašomi skeletų tipai ir svarbiausios jų savybės, skeleto išgavimo metodai, skirti vidurinei ašiai išskirti. Pateikiami ir aptariami rezultatai, gauti dvimačiams objektams pritaikius kelis skirtingus ploninimo algoritmus. Baigiamajame darbe aprašomi trimačiai objektai ir jų rūšys, trimačių tūrinių objektų konstravimas. Pateikiami rezultatai gauti realizavus trimačių objektų konstravimo ir ploninimo algoritmus.
 The problem of construction of the lower dimensions representations' extracted from the two-dimensional and three-dimensional objects is presented. Recent developments in fields of application, such as medicine, computer graphics, and others are briefly discussed. The main concepts and definitions are introduced. The types and main features of skeletons are described. Skeletonization types, like Voronoi and Euclidean distances map, used for the extraction of the skeleton, are discussed widely. Results, obtained by applying few different skeletonization algorithms for the two-dimensional objects, are presented and discussed. In this thesis the 3-d objects and their kinds are described, 3-d volume objects are constructed. Results obtained in realization of construction of 3-d objects and thinning algorithms.
 Advisors/Committee Members: Meilūnas, Mečislavas (Master’s thesis supervisor), Leonavičienė, Teresė (Master’s thesis reviewer), Suboč, Olga (Master’s thesis reviewer), Kaučikas , Algirdas (Master’s degree committee chair), Ilgevičius, Audrius (Master’s degree committee member), Krylovas , Aleksandras (Master’s degree committee member), Kirjackis, Jevgenijus (Master’s degree committee member).
 Subjects/Keywords: Skeletavimas; Centrinė daugdara; Mažesnės dimensijos reprezentacija; Skeletonization; Manifold; Representation of low
 Laukaitytė, Lina. (2010). Dvimačių ir trimačių geometrinių objektų mažesnės dimensijos reprezentacijų konstravimas . (Masters Thesis). Vilnius Gediminas Technical University. Retrieved from http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100628_092354-12913 ;
 Laukaitytė, Lina. “Dvimačių ir trimačių geometrinių objektų mažesnės dimensijos reprezentacijų konstravimas.” 2010. Masters Thesis, Vilnius Gediminas Technical University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100628_092354-12913 ;.
 Laukaitytė, Lina. “Dvimačių ir trimačių geometrinių objektų mažesnės dimensijos reprezentacijų konstravimas.” 2010. Web. 06 Aug 2020.
 Laukaitytė, Lina. Dvimačių ir trimačių geometrinių objektų mažesnės dimensijos reprezentacijų konstravimas. [Internet] [Masters thesis]. Vilnius Gediminas Technical University; 2010. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100628_092354-12913 ;.
 Laukaitytė, Lina. Dvimačių ir trimačių geometrinių objektų mažesnės dimensijos reprezentacijų konstravimas. [Masters Thesis]. Vilnius Gediminas Technical University; 2010. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100628_092354-12913 ;
 4. Beresnevičius, Gediminas. Kūrybiškumo ir kūrybinio mąstymo edukacinės dimensijos.
 URL: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100519_103144-52166 ;
 Disertacijoje teoriniu ir empiriniu lygmenimis yra tyrinėjamos kūrybiškumo bei kūrybinio mąstymo edukacinės dimensijos. Tyrimas parodė, kad kūrybos procesui ir jo rezultatui turi įtakos tokie veiksniai:... (more)
 Disertacijoje teoriniu ir empiriniu lygmenimis yra tyrinėjamos kūrybiškumo bei kūrybinio mąstymo edukacinės dimensijos. Tyrimas parodė, kad kūrybos procesui ir jo rezultatui turi įtakos tokie veiksniai: kūrėjo motyvacija, asmenybės savybių ir charakterio bruožų visuma, gebėjimai, mąstymas, atmintis, mąstymo inercijos dydis, specialiosios ir bendrosios žinios, atkuriamoji ir kuriamoji vaizduotė, intuicija, kuriančiojo elgesys, emocijos, fiziologinė ir psichologinė būsena, socialinė ir fizinė aplinka. Disertacijoje pateikiami autoriaus parengti dinaminis ir komponentinis kūrybos proceso modeliai. Empiriniame tyrime dalyvavo 655 tiriamieji: 601 V–XI klasių mokiniai ir 54 mokytojai. Jiems buvo pateikta autoriaus sudaryta anketa bei du E. E. Туник (2002) kūrybiškumo parametrų įvertinimo subtestai. Nustatyta kūrybinio mąstymo kaita ontogenezėje (nuo 11 metų iki 62 metų amžiaus). Atskleisti mokinių kūrybinio mąstymo ypatumai (originalumas, mąstymo lankstumas, idėjų gausa) grupėse pagal amžių, lytį, kelintas vaikas šeimoje, pažangumą ir gyvenamąją vietą. Tyrimas parodė, kad kūrybinio mąstymo originalumas pasiekia maksimumą 18 metų amžiuje, o po to suaugusiojo amžiuje krinta (p=0,000). Nustatyta, kad egzistuoja teigiamas tiesioginis statistiškai reikšmingas ryšys tarp visų kūrybinio mąstymo parametrų ir asmenybės domėjimasis mokslu (p<0,01) bei menu (p<0,05). Nustatyti statistiškai reikšmingi ryšiai tarp kūrybinio mąstymo parametrų ir savišvietos poreikių. Tyrimas parodė, kad kuo... [toliau žr. visą tekstą]
 Educational dimensions of creativity and creative thinking are researched in the dissertation on theoretical and empirical levels. The research shows that creativity (process and its result) is affected by the following factors: motivation of the author, entirety of personal features and character traits, abilities, thinking, scope of thinking inertia, special and general knowledge, reconstructive and constructive imagination, intuition, author’s behaviour, emotions, physiological and psychological state, social and physical environment. Dynamic and component models of creativity process, prepared by the author, are presented in the dissertation. 655 research participants participated in the empirical research: 601 5th-11th form school learners and 54 teachers. 2 subtests by E. E. Туник (2002) assessing creativity parameters and a questionnaire designed by the author were administered to the research participants. The change of creative thinking was determined in its ontogenesis (from 11 to 62 years of age). Peculiarities of learner creative thinking were revealed (originality, flexibility of thinking, abundance of ideas) in groups according to age, gender, birth order, learning progress and place of residence. The research shows that originality of creative thinking reaches its peak at the age of 18, afterwards it decreases during adulthood. (p=0.000). The existence of positive direct statistically significant relationship between all parameters of creative thinking and... [to full text]
 Advisors/Committee Members: Gudonis , Vytautas (Doctoral dissertation supervisor), Bakutytė , Rima (Doctoral dissertation committee chair), Aramavičiūtė , Vanda (Doctoral dissertation committee member), Girdzijauskienė , Rūta (Doctoral dissertation committee member), Jovaiša , Leonas (Doctoral dissertation committee member), Petrulytė , Ala (Doctoral dissertation committee member), Uzdila , Juozas (Doctoral dissertation opponent), Malinauskienė , Daiva (Doctoral dissertation opponent), Uzdila , Juozas (Doctoral dissertation opponent), Jovaiša , Leonas (Doctoral dissertation opponent).
 Subjects/Keywords: Kūrybiškumas; Kūrybinis mąstymas; Edukacinės dimensijos; Creativity; Creative thinking; Educational dimensions
 Beresnevičius, G. (2010). Kūrybiškumo ir kūrybinio mąstymo edukacinės dimensijos . (Doctoral Dissertation). Siauliai University. Retrieved from http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100519_103144-52166 ;
 Beresnevičius, Gediminas. “Kūrybiškumo ir kūrybinio mąstymo edukacinės dimensijos.” 2010. Doctoral Dissertation, Siauliai University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100519_103144-52166 ;.
 Beresnevičius, Gediminas. “Kūrybiškumo ir kūrybinio mąstymo edukacinės dimensijos.” 2010. Web. 06 Aug 2020.
 Beresnevičius G. Kūrybiškumo ir kūrybinio mąstymo edukacinės dimensijos. [Internet] [Doctoral dissertation]. Siauliai University; 2010. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100519_103144-52166 ;.
 Beresnevičius G. Kūrybiškumo ir kūrybinio mąstymo edukacinės dimensijos. [Doctoral Dissertation]. Siauliai University; 2010. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100519_103144-52166 ;
 5. Beresnevičius, Gediminas. EDUCATIONAL DIMENSIONS OF CREATIVITY AND CREATIVE THINKING.
 URL: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100519_103153-72881 ;
 Educational dimensions of creativity and creative thinking are researched in the dissertation on theoretical and empirical levels. The research shows that creativity (process and its... (more)
 Subjects/Keywords: Creativity; Creative thinking; Educational dimensions; Kūrybiškumas; Kūrybinis mąstymas; Edukacinės dimensijos
 Beresnevičius, G. (2010). EDUCATIONAL DIMENSIONS OF CREATIVITY AND CREATIVE THINKING . (Doctoral Dissertation). Siauliai University. Retrieved from http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100519_103153-72881 ;
 Beresnevičius, Gediminas. “EDUCATIONAL DIMENSIONS OF CREATIVITY AND CREATIVE THINKING.” 2010. Doctoral Dissertation, Siauliai University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100519_103153-72881 ;.
 Beresnevičius, Gediminas. “EDUCATIONAL DIMENSIONS OF CREATIVITY AND CREATIVE THINKING.” 2010. Web. 06 Aug 2020.
 Beresnevičius G. EDUCATIONAL DIMENSIONS OF CREATIVITY AND CREATIVE THINKING. [Internet] [Doctoral dissertation]. Siauliai University; 2010. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100519_103153-72881 ;.
 Beresnevičius G. EDUCATIONAL DIMENSIONS OF CREATIVITY AND CREATIVE THINKING. [Doctoral Dissertation]. Siauliai University; 2010. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100519_103153-72881 ;
 6. Sadovskaja, Ana. Personalo atrankos sistema į valstybės tarnybą.
 7. Remėzaitė, Ramutė. Laisvo darbuotojų judėjimo teisinis turinys pagal ES teisę ir naujausią Europos Teisingumo Teismo praktiką.
 URL: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_200841-78343 ;
 Šio darbo objektas – laisvo darbuotojų judėjimo teisinis turinys. Darbuotojų judėjimo laisvė yra vienas esminių pagrindų, sudarančių laisvą asmenų judėjimą, kurį sąlygoja ES pilietybės turėjimas,... (more)
 Šio darbo objektas – laisvo darbuotojų judėjimo teisinis turinys. Darbuotojų judėjimo laisvė yra vienas esminių pagrindų, sudarančių laisvą asmenų judėjimą, kurį sąlygoja ES pilietybės turėjimas, bei ES vidaus rinką. Visų pirma aptariamas teisinis darbuotojų judėjimo laisvės pagrindas, kuris įtvirtina darbuotojams garantuojamas teises, taikant nediskriminacijos dėl pilietybės principą. Toliau darbe remiantis EB sutarties 39 straipsniu, EB antrine teise bei EBTT praktika, kuri turi nemažą įtaką atskleidžiant laisvo darbuotojų judėjimo teisinį turinį, bandoma išskiriamos ir detaliai analizuojamos tiek darbuotojo asmeninės teisės, tiek teisės, suteikiamos kartu apsigyvenantiems šeimos nariams, atskirai aptariant šeimos narių, ne valstybių narių piliečių padėtį bei, remiantis naujausia Teisingumo Teismo praktika, kylančias problemas naudojantis EB teise garantuojamomis teisėmis. Atskleidžiant laisvo darbuotojų judėjimo teisinį turinį, būtina aptarti ir šiai teisei taikomus apribojimus. Pirmiausia aptariama pereinamųjų laikotarpių, kurie nustatyti po 2004 metų ES plėtros senosioms valstybėms išreiškus baimę dėl masiško darbuotojų antplūdžio iš naujųjų valstybių narių, reikšmė. Be to, pats EB sutarties 39 straipsnis numato tam tikrą sritį, kada pati valstybė narė gali apriboti darbuotojų judėjimo laisvę, būtent dėl darbo valstybės tarnyboje. Tačiau vis labiau šis klausimas perduodams į Bendrijos kompetencijos ribas, siekiant šį klausimą spręsti remiantis funkciniu metodu. Darbo... [toliau žr. visą tekstą]
 The subject of the analysis in this final paper is the legal content of the free movement of workers within EU. The free movement of workers is a fundamental principle of the EC Treaty and central to the achievement of the overall objectives of the single market of EU. It is also one of the four pillars underlying the creation of the Single Market set out in the Treaty. The legal basis is the Article 39 of the Treat, where the free movement of workers is defined more precisely. It entails the abolition of any discrimination based on nationality as regards employment, remuneration and other conditions of work and employment. Subject to limitations justified on grounds of public order, public security or public health, the freedom of movement for workers entails the right to accept offers of employment actually made and to move freely within the territory of Member States for this purpose. It also gives them the right to stay in a Member State for the purpose of employment and to remain in that State after having been employed there. However, the Treaty excludes certain posts in the public service from the provisions on the freedom of movement, insofar as they entail the exercise of official authority. The rights of the family members, third countries nationals are discussed separately in this master paper. The basic Regulation (EEC) No 1612/68, in its interpretation of the Treaty, attaches great importance to the principle of equality of treatment for national workers and for... [to full text]
 Subjects/Keywords: Laisvas darbuotojų judėjimas; Europos Sąjunga; Teisingumo Teismo praktika
 Remėzaitė, Ramutė. (2010). Laisvo darbuotojų judėjimo teisinis turinys pagal ES teisę ir naujausią Europos Teisingumo Teismo praktiką . (Masters Thesis). Vilnius University. Retrieved from http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_200841-78343 ;
 Remėzaitė, Ramutė. “Laisvo darbuotojų judėjimo teisinis turinys pagal ES teisę ir naujausią Europos Teisingumo Teismo praktiką.” 2010. Masters Thesis, Vilnius University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_200841-78343 ;.
 Remėzaitė, Ramutė. “Laisvo darbuotojų judėjimo teisinis turinys pagal ES teisę ir naujausią Europos Teisingumo Teismo praktiką.” 2010. Web. 06 Aug 2020.
 Remėzaitė, Ramutė. Laisvo darbuotojų judėjimo teisinis turinys pagal ES teisę ir naujausią Europos Teisingumo Teismo praktiką. [Internet] [Masters thesis]. Vilnius University; 2010. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_200841-78343 ;.
 Remėzaitė, Ramutė. Laisvo darbuotojų judėjimo teisinis turinys pagal ES teisę ir naujausią Europos Teisingumo Teismo praktiką. [Masters Thesis]. Vilnius University; 2010. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_200841-78343 ;
 8. Kližentytė, Ieva. Preliminarus kreipimasis kaip netiesioginis privačių subjektų interesų gynimo būdas.
 URL: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_204047-61315 ;
 ES leido privatiems subjektams teisminėmis gynybos priemonėmis, tiek tiesiogiai ETT, tiek netiesiogiai per preliminaraus nutarimo procedūrą, ginti savo teises, kurias jiems suteikia EB teisė, todėl... (more)
 ES leido privatiems subjektams teisminėmis gynybos priemonėmis, tiek tiesiogiai ETT, tiek netiesiogiai per preliminaraus nutarimo procedūrą, ginti savo teises, kurias jiems suteikia EB teisė, todėl jie, kai tik to prireikia, neturėtų vengti pasinaudoti šia privilegija. Dėl šios priežasties, šio magistro darbo tikslas yra padėti asmenims geriau suvokti preliminarių nutarimų procedūros esmę ir atkreipti jų dėmesį į tai, jog jie, būdami bylos šalimis EB Sutarties 234 str. pagalba gali daryti įtaką nacionalinio teismo sprendimui, kadangi prašymas dėl preliminaraus nutarimo pateikimo – tai ne tik būdas užtikrinti vienodą EB teisės aiškinimą ir taikymą valstybėse narėse, bet kartu tai ir netiesioginė galimybė privatiems subjektams patekti į ETT, siekiant apginti savo pažeistas teises. Taigi, šiame darbe trumpai apibūdinus pačią preliminarių nutarimų procedūrą, didžiausias dėmesys skiriamas vienai iš svarbiausių šios procedūros funkcijų – asmens teisių apsaugai. Siekiant geriau atskleisti preliminaraus nutarimo reikšmę privačių subjektų interesų užtikrinimo srityje, darbe pateikiamos reikšmingos naujausios ETT bylos bei duomenys apie valstybių narių praktiką taikant EB Sutarties 234 str. Preliminarių nutarimų procedūros palyginimas su kitomis EB Sutartyje įtvirtintomis teisminėmis gynybos priemonėmis leis suprasti, kodėl preliminarūs nutarimai yra laikomi viena iš galimybių, o neretai ir vienintele asmenims apginti savo pažeistas teises. Nacionaliniai teismai per preliminarių... [toliau žr. visą tekstą]
 European Union allow private persons, by means of judicial protection measures, to defend their rights, which they derive from EC law, directly before the European Court of Justice (i.e. ECJ) as well as indirectly through the preliminary reference procedure; therefore, these persons should take advantage of such privilege, whenever they need that. Accordingly, one of the main objectives of this master thesis is to help individuals to perceive in a better way a core nature of the preliminary rulings procedure and call their attention to the fact, that they, being parties at particular case, pending before a national court, have a possibility through the Art. 234 of EC Treaty to influence the decision of the national judge. This is because, the preliminary reference is not any longer only a mean of ensuring uniform interpretation and application of EC law throughout the Member States, but also it is an indirect opportunity for private persons to access the European courts for protecting their rights. Thus, after shortly describing the main points of the preliminary reference mechanism, the greatest attention in this thesis is paid to one of the most important functions of this procedure – protection of the rights of persons. In order to reveal more clearly a significance of the preliminary ruling in the context of securing the interests of private persons, this thesis contains important up to date ECJ cases and data about the practice of the Member States, while applying Art. 2... [to full text]
 Subjects/Keywords: Preliminarus; Kreipimasis; Europos; Bendrijų; Teisingumo; Teismas; Asmens; Teisių; Apsauga
 Kližentytė, Ieva. (2010). Preliminarus kreipimasis kaip netiesioginis privačių subjektų interesų gynimo būdas . (Masters Thesis). Vilnius University. Retrieved from http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_204047-61315 ;
 Kližentytė, Ieva. “Preliminarus kreipimasis kaip netiesioginis privačių subjektų interesų gynimo būdas.” 2010. Masters Thesis, Vilnius University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_204047-61315 ;.
 Kližentytė, Ieva. “Preliminarus kreipimasis kaip netiesioginis privačių subjektų interesų gynimo būdas.” 2010. Web. 06 Aug 2020.
 Kližentytė, Ieva. Preliminarus kreipimasis kaip netiesioginis privačių subjektų interesų gynimo būdas. [Internet] [Masters thesis]. Vilnius University; 2010. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_204047-61315 ;.
 Kližentytė, Ieva. Preliminarus kreipimasis kaip netiesioginis privačių subjektų interesų gynimo būdas. [Masters Thesis]. Vilnius University; 2010. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_204047-61315 ;
 9. Bergstrand, Elin. Att lära barn att lära sig läsa : Läsinlärningsmetoder i grundskolan.
 10. Rojienė, Eglė. Kontrakultūros raiška prekės ženklo ir vartojimo valdyme.
 Rojienė, Eglė. “Kontrakultūros raiška prekės ženklo ir vartojimo valdyme.” 2014. Masters Thesis, Vilnius University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2008~D_20140623_175029-17041 ;.
 Rojienė, Eglė. “Kontrakultūros raiška prekės ženklo ir vartojimo valdyme.” 2014. Web. 06 Aug 2020.
 Rojienė, Eglė. Kontrakultūros raiška prekės ženklo ir vartojimo valdyme. [Internet] [Masters thesis]. Vilnius University; 2014. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2008~D_20140623_175029-17041 ;.
 11. Juškaitė, Irma. Tarpkultūriniai žinių vadybos aspektai tarptautinėse įmonėse Lietuvoje: Švedijos, Japonijos ir Didžiosios Britanijos įmonių atvejai.
 Juškaitė, Irma. “Tarpkultūriniai žinių vadybos aspektai tarptautinėse įmonėse Lietuvoje: Švedijos, Japonijos ir Didžiosios Britanijos įmonių atvejai.” 2011. Masters Thesis, Vytautas Magnus University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2011~D_20110217_161739-89417 ;.
 Juškaitė, Irma. “Tarpkultūriniai žinių vadybos aspektai tarptautinėse įmonėse Lietuvoje: Švedijos, Japonijos ir Didžiosios Britanijos įmonių atvejai.” 2011. Web. 06 Aug 2020.
 Juškaitė, Irma. Tarpkultūriniai žinių vadybos aspektai tarptautinėse įmonėse Lietuvoje: Švedijos, Japonijos ir Didžiosios Britanijos įmonių atvejai. [Internet] [Masters thesis]. Vytautas Magnus University; 2011. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2011~D_20110217_161739-89417 ;.
 12. Klipč, Olga. X universiteto studijų kokybė absolventų požiūriu.
 Klipč, Olga. “X universiteto studijų kokybė absolventų požiūriu.” 2009. Masters Thesis, Vytautas Magnus University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2009~D_20090608_092733-75500 ;.
 Klipč, Olga. “X universiteto studijų kokybė absolventų požiūriu.” 2009. Web. 06 Aug 2020.
 Klipč, Olga. X universiteto studijų kokybė absolventų požiūriu. [Internet] [Masters thesis]. Vytautas Magnus University; 2009. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2009~D_20090608_092733-75500 ;.
 13. Račelauskienė, Sandra. Edukologijos magistrantūros baigiamųjų darbų kokybės vertinimas: dimensijos, kriterijai ir rodikliai.
 Račelauskienė, Sandra. “Edukologijos magistrantūros baigiamųjų darbų kokybės vertinimas: dimensijos, kriterijai ir rodikliai.” 2009. Masters Thesis, Vytautas Magnus University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2009~D_20090608_101712-62256 ;.
 Račelauskienė, Sandra. “Edukologijos magistrantūros baigiamųjų darbų kokybės vertinimas: dimensijos, kriterijai ir rodikliai.” 2009. Web. 06 Aug 2020.
 Račelauskienė, Sandra. Edukologijos magistrantūros baigiamųjų darbų kokybės vertinimas: dimensijos, kriterijai ir rodikliai. [Internet] [Masters thesis]. Vytautas Magnus University; 2009. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2009~D_20090608_101712-62256 ;.
 14. Baužienė, Zita. Dimensions of psychosocial training environment of children with locomotion disorders.
 Baužienė, Zita. “Dimensions of psychosocial training environment of children with locomotion disorders.” 2010. Doctoral Dissertation, Vytautas Magnus University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100309_112147-77982 ;.
 Baužienė, Zita. “Dimensions of psychosocial training environment of children with locomotion disorders.” 2010. Web. 06 Aug 2020.
 Baužienė Z. Dimensions of psychosocial training environment of children with locomotion disorders. [Internet] [Doctoral dissertation]. Vytautas Magnus University; 2010. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100309_112147-77982 ;.
 15. Baužienė, Zita. Sutrikusios lokomocijos vaikų ugdymo psichosocialinės aplinkos dimensijos.
 Baužienė, Zita. “Sutrikusios lokomocijos vaikų ugdymo psichosocialinės aplinkos dimensijos.” 2010. Doctoral Dissertation, Vytautas Magnus University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100309_112212-35119 ;.
 Baužienė, Zita. “Sutrikusios lokomocijos vaikų ugdymo psichosocialinės aplinkos dimensijos.” 2010. Web. 06 Aug 2020.
 Baužienė Z. Sutrikusios lokomocijos vaikų ugdymo psichosocialinės aplinkos dimensijos. [Internet] [Doctoral dissertation]. Vytautas Magnus University; 2010. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100309_112212-35119 ;.
 16. Daukšienė, Estela. Virtual Mobility in Higher Education.
 Daukšienė, Estela. “Virtual Mobility in Higher Education.” 2013. Doctoral Dissertation, Vytautas Magnus University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2013~D_20131220_085909-84407 ;.
 Daukšienė, Estela. “Virtual Mobility in Higher Education.” 2013. Web. 06 Aug 2020.
 Daukšienė E. Virtual Mobility in Higher Education. [Internet] [Doctoral dissertation]. Vytautas Magnus University; 2013. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2013~D_20131220_085909-84407 ;.
 17. Tamašauskas, Algirdas. Andragogų rengimo kokybės parametrų modeliavimas.
 URL: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2014~D_20140205_102317-82154 ;
 Studijų kontekste ryškus nuolatinis studijų kokybės užtikrinimas, kurių viena reikšmingų sudedamųjų dalių – studijų kokybės vertinimas. Vienas iš pagrindinių tikslų yra suaugusiųjų mokymo kokybės užtikrinimas,... (more)
 Studijų kontekste ryškus nuolatinis studijų kokybės užtikrinimas, kurių viena reikšmingų sudedamųjų dalių – studijų kokybės vertinimas. Vienas iš pagrindinių tikslų yra suaugusiųjų mokymo kokybės užtikrinimas, nes dėl prastos kokybės suaugusiųjų mokymo paslaugų sulaukiama menkų mokymosi rezultatų. Nors itin plačiai diskutuojama studijų kokybės klausimais tačiau stokojama platesnių mokslinių diskusijų andragogų rengimo kokybės parametrų modeliavimo aspektu. Būtina aprūpinti darbo rinką profesionaliai parengtais andragogais, kurie gebėtų teikti kokybiškas švietimo paslaugas, o jų poreikis yra didelis. Mokslinė problema - kokie aukštojo mokslo kokybės parametrai laiduoja sėkmingą andragogo profesionalo rengimą? Tyrimo tikslas - teoriškai išanalizuoti ir empiriškai pagrįsti andragogų rengimo kokybės parametrus modeliavimo aspektu. Tyrimo objektas - Andragogų rengimo kokybės parametrai. Tyrimo uždaviniai: • Atlikti teorinę analizę aukštojo mokslo, andragogų rengimo kokybės modeliavimo aspektu. • Išanalizuoti švietimo dokumentus (europiniu, nacionaliniu instituciniu lygmenimis) andragogų rengimo kokybės klausimais. • Atlikti andragogų bakalaurų rengimo kokybės KU TSI analizę. • Ištirti besimokančiųjų ir baigusių studijas požiūrį į andragogų rengimo kokybę Tyrimo metodai: teorinė analizė, modeliavimas, dokumentų analizė, atvejo analizė, ilgalaikis stebėjimas, dokumentų analizė, pokalbis, anketavimas. Apibendrinta teorinio ir empirinio tyrimo analizė patvirtino tyrimo hipotezę -... [toliau žr. visą tekstą]
 Studies in the context of striking a continuous study of quality assurance, with one significant components - Studies quality assessment. One of the main objectives of adult education quality assurance, because the poor quality of adult learning leads to poor learning outcomes. Although the widely-discussed study quality issues but lack the broader scientific debate andragogues training quality parametric modeling aspect. It is necessary to supply the labor market professionally prepared andragogues who are able to provide a quality education, and the need for them is great. The scientific problem - what higher education quality parameters ensures the successful andragogue professional preparation? The aim - to analyze theoretically and empirically based andragogues training aspect of quality parameters. The object of investigation - Andragogs training quality settings. Objectives of the study: • To perform a theoretical analysis of the higher education and training andragogues quality modeling perspective. • Analyze the educational documents (European, national institutional levels) andragogues training on quality issues. • Perform quality andragogues undergraduate training at KU TSI analysis. • Investigate and trainees who have completed their studies approach to training quality andragogues. Research methods: a theoretical analysis, simulation, analysis of documents, case studies, long-term observation, document analysis, interviews, questionnaires. Summary of theoretical... [to full text]
 Advisors/Committee Members: Andriekienė, Rūta Marija (Master’s thesis supervisor), Zubrickienė, Ilona (Master’s thesis reviewer).
 Subjects/Keywords: Kokybė; Andragoginė veikla; Parametrai; Dimensijos; Modeliavimas; Quality; Andragogy activity; Parameters; Dimension; Modeling
 Tamašauskas, Algirdas. (2014). Andragogų rengimo kokybės parametrų modeliavimas . (Masters Thesis). Klaipeda University. Retrieved from http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2014~D_20140205_102317-82154 ;
 Tamašauskas, Algirdas. “Andragogų rengimo kokybės parametrų modeliavimas.” 2014. Masters Thesis, Klaipeda University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2014~D_20140205_102317-82154 ;.
 Tamašauskas, Algirdas. “Andragogų rengimo kokybės parametrų modeliavimas.” 2014. Web. 06 Aug 2020.
 Tamašauskas, Algirdas. Andragogų rengimo kokybės parametrų modeliavimas. [Internet] [Masters thesis]. Klaipeda University; 2014. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2014~D_20140205_102317-82154 ;.
 Tamašauskas, Algirdas. Andragogų rengimo kokybės parametrų modeliavimas. [Masters Thesis]. Klaipeda University; 2014. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2014~D_20140205_102317-82154 ;
 18. Serapinas, Valdemaras. Semantikos ir pragmatikos ribų problema kalbos filosofijoje.
 URL: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2009~D_20140626_193936-60262 ;
 Semantikos ir pragmatikos ribų problema kalbos filosofijoje Šio darbo tikslas - ištirti semantikos ir pragmatikos ribų problemą analitinėje kalbos filosofijoje. Ši problema svarbi sprendžiant klausimą,... (more)
 Semantikos ir pragmatikos ribų problema kalbos filosofijoje Šio darbo tikslas - ištirti semantikos ir pragmatikos ribų problemą analitinėje kalbos filosofijoje. Ši problema svarbi sprendžiant klausimą, kokia turėtu būti semantinė teorija. Semantikos ir pragmatikos ribų problemą galima išspręsti tik tiksliai apibrėžus, kas yra semantika, ir kas yra pragmatika. Šias disciplinas galima aiškiai atskirti pagal jų tyrimo objektą. Semantika tiria kalbą kaip sisteminį darinį, o pragmatika tiria kalbą kaip kalbos vartotojų elgseną ir elgsenos bei nelingvistinio konteksto reikšmę perduodamai informacijai. Darbe analizuojami tiek Donaldo Davidsono, Davido Lewiso, Jerroldo Katzo, Hilary Putnamo ir kitų autorių semantiniai tyrinėjimai, tiek kasdienes kalbos filosofų - Ludwigo Wittgensteino, Paulo Grice’o, Johno Searle’o ir kitų autorių tekstai, nagrinėjantys kalbos pragmatinius aspektus. Darbe teigiama, kad Davidsono teisingumo sąlygų semantinė teorija, tiesą laikydama santykiu tarp sakinio, kalbėtojo ir laiko, kada sakinys yra pavartotas, neišvengiamai susidurs su būtinybe tirti pragmatikos sferai priskirtinus fenomenus, nes kasdienėje kalboje yra vartojami intencionalius būvius apibūdinantys sakiniai, kurių teisingumo sąlygos nėra savaime suprantamos. Darbe daroma išvada, kad vėlyvojo Wittgensteino „kalbiniai žaidimai“ ir Johno L. Austino „kalbiniai aktai“ yra tiksliausiai pragmatikos tyrimo objektą apibūdinantys konceptai. Pragmatika, siekdama nelikti vien aprašomosios disciplinos... [toliau žr. visą tekstą]
 The Problem of the Boundary between Semantics and Pragmatics in Philosophy of Language The author analyses the problem of the boundary between semantics and pragmatics. This problem is highly important for the theoretical question what form a theory of semantics of a natural language should take. The author argues that they should be distinguished by the main field of inquiry. Semantics explores a sphere of language as a system, when pragmatics explores a language as behaviour of the language's users and explores the influence of non-linguistic contexts on utterances. From analysis of the philosophy of Donald Davidson the author concludes that Davidson's Truth conditional semantics cannot dissociate from the pragmatics either. Because Davidson views truth as a relation between a sentence, a person, and a time, he should analyse situations when persons are using words describing intentional states such as "I believe", "I love" etc. e. g. explore the sphere of pragmatics. Truth conditions of sentences describing intentional states are not obvious by themselves. The author analyses texts of Ludwig Wittgenstein, Paul Grice, John Searle, John L. Austin and others philosophers of language whose works concern pragmatical aspects of language. He concludes that Wittgenstein's language-games and Austin's speech acts are the most congenial terms to characterize the pragmatics. The author postulates that the pragmatics cannot dissociate from semantics as far as it tries to explain... [to full text]
 Advisors/Committee Members: Dagys, Jonas (Master's thesis supervisor).
 Subjects/Keywords: Intencija; Kalbiniai žaidimai; Pragmatika; Prasmės teorija; Teisingumo sąlygų semantika; Verifikacionizmas; Quine'o neapibrėžtumo tezė
 Serapinas, Valdemaras. (2014). Semantikos ir pragmatikos ribų problema kalbos filosofijoje . (Masters Thesis). Vilnius University. Retrieved from http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2009~D_20140626_193936-60262 ;
 Serapinas, Valdemaras. “Semantikos ir pragmatikos ribų problema kalbos filosofijoje.” 2014. Masters Thesis, Vilnius University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2009~D_20140626_193936-60262 ;.
 Serapinas, Valdemaras. “Semantikos ir pragmatikos ribų problema kalbos filosofijoje.” 2014. Web. 06 Aug 2020.
 Serapinas, Valdemaras. Semantikos ir pragmatikos ribų problema kalbos filosofijoje. [Internet] [Masters thesis]. Vilnius University; 2014. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2009~D_20140626_193936-60262 ;.
 Serapinas, Valdemaras. Semantikos ir pragmatikos ribų problema kalbos filosofijoje. [Masters Thesis]. Vilnius University; 2014. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2009~D_20140626_193936-60262 ;
 Lukošiūnaitė, Inga. “Civilinio proceso operatyvumo ir teisingumo principų santykio problema.” 2011. Masters Thesis, Mykolas Romeris University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2011~D_20110705_125637-40810 ;.
 Lukošiūnaitė, Inga. “Civilinio proceso operatyvumo ir teisingumo principų santykio problema.” 2011. Web. 06 Aug 2020.
 Lukošiūnaitė, Inga. Civilinio proceso operatyvumo ir teisingumo principų santykio problema. [Internet] [Masters thesis]. Mykolas Romeris University; 2011. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2011~D_20110705_125637-40810 ;.
 20. Agurkytė, Skirmantė. Teisėtumo ir teisingumo principų realizavimas pataisos įstaigų veikloje.
 Agurkytė, Skirmantė. “Teisėtumo ir teisingumo principų realizavimas pataisos įstaigų veikloje.” 2011. Masters Thesis, Mykolas Romeris University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2011~D_20110705_132828-78065 ;.
 Agurkytė, Skirmantė. “Teisėtumo ir teisingumo principų realizavimas pataisos įstaigų veikloje.” 2011. Web. 06 Aug 2020.
 Agurkytė, Skirmantė. Teisėtumo ir teisingumo principų realizavimas pataisos įstaigų veikloje. [Internet] [Masters thesis]. Mykolas Romeris University; 2011. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2011~D_20110705_132828-78065 ;.
 21. Vaičaitis, Vaidotas. Religija ir teisė: santykio paieškos.
 Vaičaitis, Vaidotas. “Religija ir teisė: santykio paieškos.” 2010. Masters Thesis, Vilnius University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2008~D_20101125_185311-53432 ;.
 Vaičaitis, Vaidotas. “Religija ir teisė: santykio paieškos.” 2010. Web. 06 Aug 2020.
 Vaičaitis, Vaidotas. Religija ir teisė: santykio paieškos. [Internet] [Masters thesis]. Vilnius University; 2010. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2008~D_20101125_185311-53432 ;.
 22. Šnekutė, Vaida. Ar DK įtvirtinta darbdavio teisė atleisti darbuotoją dėl veikos, turinčios vagystės, sukčiavimo, turto pasisavinimo arba iššvaistymo, neteisėto atlyginimo paėmimo požymių, nepažeidžia nekaltumo prezumpcijos principo?.
 Šnekutė, Vaida. “Ar DK įtvirtinta darbdavio teisė atleisti darbuotoją dėl veikos, turinčios vagystės, sukčiavimo, turto pasisavinimo arba iššvaistymo, neteisėto atlyginimo paėmimo požymių, nepažeidžia nekaltumo prezumpcijos principo?.” 2008. Masters Thesis, Vytautas Magnus University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2008~D_20080811_093706-16945 ;.
 Šnekutė, Vaida. “Ar DK įtvirtinta darbdavio teisė atleisti darbuotoją dėl veikos, turinčios vagystės, sukčiavimo, turto pasisavinimo arba iššvaistymo, neteisėto atlyginimo paėmimo požymių, nepažeidžia nekaltumo prezumpcijos principo?.” 2008. Web. 06 Aug 2020.
 Šnekutė, Vaida. Ar DK įtvirtinta darbdavio teisė atleisti darbuotoją dėl veikos, turinčios vagystės, sukčiavimo, turto pasisavinimo arba iššvaistymo, neteisėto atlyginimo paėmimo požymių, nepažeidžia nekaltumo prezumpcijos principo?. [Internet] [Masters thesis]. Vytautas Magnus University; 2008. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2008~D_20080811_093706-16945 ;.
 23. Vėželis, Juras. Laisvas prekių judėjimas: paralelinio importo problematika Europos Sąjungoje.
 URL: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_200853-82738 ;
 Šiame darbe nagrinėjamas laisvo prekių judėjimo rūšis – paralelinis importas ir visos su juo kylančios problemos Europos Sąjungoje. Šis prekių judėjimo rinkos viduje būdas yra... (more)
 Šiame darbe nagrinėjamas laisvo prekių judėjimo rūšis – paralelinis importas ir visos su juo kylančios problemos Europos Sąjungoje. Šis prekių judėjimo rinkos viduje būdas yra ypatingas tuo, kad jis yra itin mažai reglamentuotas Europos Bendrijos institucijų išleistais teisės aktais. Pagrindinis šaltinis darbe nagrinėjamai temai aptarti yra Teisingumo Teismo jurisprudencija, kuri taip yra nevienareikšmė ir pasikeitusi per daugelį metų nuo pirmos bylos, susijusios su paralelinio importo teisinio reglamentavimo problematika. Kadangi ginčai Teisingumo Teisme susiję su paraleliniu importu per pastaruosius 40 metų dažniausiai kyla dėl to, kad egzistuoja intelektinės nuosavybės teisių pasibaigimo problema, pirmoje dalyje nagrinėjamos teorijos, turinčios įtakos intelektinės nuosavybės teisių pasibaigimui, bei aptariamos paralelinio importo problemos, susijusios su atskiromis prekių rūšimis. Pažymima tai, kad medikamentų paralelinio importo reglamentavimas yra išskirtinis, kadangi šioms prekės reikalinga ypatinga valdžios institucijų priežiūra, todėl atsiranda papildoma problema – paralelinių importuotojų importuojamų medikamentų licencijavimo skirtumai atskirose valstybėse narėse. Antroje dalyje nagrinėjamos pagrindinės teisinio reglamentavimo problemos, susijusios su intelektinės nuosavybės teisių pasibaigimu. Pažymima, kad atskirų teisės aktų, ypač EB Sutarties ir Prekių ženklų direktyvos nuostatos palieka daug laisvės jų interpretavimui, kurį atlieka Teisingumo Teismas. Tačiau ne... [toliau žr. visą tekstą]
 This thesis is devoted to special type of free movement of goods – parallel import and all problems related to it. It is special because of lack of regulation under European Community law. The implication is that the main objective of thesis is jurisprudence of European Court of Justice, which decisions are subject to regular changes. The great number of disputes that have arisen in the Common Market over past forty years point to a lack if certainty as to how intellectual property owners’ rights are exhausted through use. Considering this the first part of thesis is dedicated to analysis of different doctrines of exhaustion and problems related to different types of goods movement. Further the chapter concerns the parallel import if medicaments – goods that are special because of particular attention from national authorities of member states that is through licensing system. Concentrating to particularities of exhaustion of intellectual property rights, the second chapter explains the grounds for legal start for parallel import. It should be noted that articles of EC Treaty and the Trade marks directive leaves in confusion because of lack of certainty how particular clauses needs to be explained. Further the chapter considers useful theories of intellectual property law, such as common origin doctrine, that the courts might have developed as a basis for evaluating all instances of parallel importation. In this chapter the problem with different level of protection of... [to full text]
 Subjects/Keywords: Paralelinis importas; Laisvas prekių judėjimas; EB Sutartis; Teisingumo Teismas; Intelektinė nuosavybė; Medikamentai
 Vėželis, Juras. (2010). Laisvas prekių judėjimas: paralelinio importo problematika Europos Sąjungoje . (Masters Thesis). Vilnius University. Retrieved from http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_200853-82738 ;
 Vėželis, Juras. “Laisvas prekių judėjimas: paralelinio importo problematika Europos Sąjungoje.” 2010. Masters Thesis, Vilnius University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_200853-82738 ;.
 Vėželis, Juras. “Laisvas prekių judėjimas: paralelinio importo problematika Europos Sąjungoje.” 2010. Web. 06 Aug 2020.
 Vėželis, Juras. Laisvas prekių judėjimas: paralelinio importo problematika Europos Sąjungoje. [Internet] [Masters thesis]. Vilnius University; 2010. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_200853-82738 ;.
 Vėželis, Juras. Laisvas prekių judėjimas: paralelinio importo problematika Europos Sąjungoje. [Masters Thesis]. Vilnius University; 2010. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_200853-82738 ;
 24. Skiauterytė, Simona. Jungtinių Tautų Tarptautinio Teisingumo Teismo kompetencija ir jurisdikcija.
 URL: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_204044-45000 ;
 Tarptautinis Teisingumo Teismas (TTT) – tai pagrindinė Jungtinių Tautų Organizacijos teisminė institucija, nuolatinis teismas, kuris nagrinėja jam valstybių perduotus teisinius ginčus ir teikia Jungtinių Tautų... (more)
 Tarptautinis Teisingumo Teismas (TTT) – tai pagrindinė Jungtinių Tautų Organizacijos teisminė institucija, nuolatinis teismas, kuris nagrinėja jam valstybių perduotus teisinius ginčus ir teikia Jungtinių Tautų institucijų bei kitų įgaliotų įstaigų prašymu konsultacines išvadas. Teismas gali nagrinėti ir spręsti ginčus tik tais atvejais, kai valstybės išreiškia sutikimą dėl jo jurisdikcijos. Toks sutikimas gali būti išreikštas tiesiogiai dėl tam tikro ginčo ar iš anksto tam tikroms ginčų rūšims; Tarptautinio Teisingumo Teismo Statutas taip pat nustato valstybių galimybę pripažinti Teismo privalomąją jurisdikciją vienašalėmis deklaracijomis su išlygomis ar be jų. Visos valstybės Jungtinių Tautų Organizacijos narės yra Tarptautinio Teisingumo Teismo Statuto dalyvės ir gali kreiptis į Teismą, tačiau tik nedidelis valstybių skaičius yra pripažinęs jo privalomąją jurisdikciją ir tai...Teisingumo Teismas taip pat turi teisę teikti konsultacines išvadas teisės klausimais, kai to prašo Jungtinių Tautų Saugumo Taryba ar Generalinė Asamblėja; konsultacinių išvadų taip pat gali prašyti ir kitos Jungtinių Tautų institucijos bei įstaigos, kai jos turi Generalinės Asamblėjos joms suteiktus įgaliojimus. Teismo pateiktos konsultacinės išvados – tai autoritetinga Teismo nuomonė dėl tarptautinės teisės principų taikymo konkrečioms situacijoms, dėl kurių kreipiamasi į Teismą, ir jos nėra privalomos. Tarptautinis Teisingumo Teismas padarė svarbų indėlį skatindamas taikius ginčų sureguliavimo... [toliau žr. visą tekstą]
 The International Court of Justice (ICJ), the principal judicial organ of the United Nations, is a standing tribunal to which States may bring their disputes, and which is empowered to give advirsory opinions to United Nations organs and specialized agencies. No dispute can be the subject of a decision of the Court unless the States parties to it have consented to the Court‘s jurisdiction over that specific dispute, or over a class of disputes of which that dispute is one. The consent may be given either directly in respect of a specific dispute, or in advance in respect of a defined class or category of diputes; the Statute of the Court also provides for acceptance of a general compulsory jurisdiction by simple declaration, wich may however be subject to reservations. All members of the United Nations are automatically parties to the ICJ Statute and enjoy access to the Court, but its compulsory jurisdiction is accepted by only but a fairly small number of States, and for most part with reservations that limit effective jurisdiction to certain classes of dispute. The Court is further empowered to give advirsory opinions on legal questions at the request of the Security Council or the General Assembly; such opinions may also be requested by other organs and agencies autherized by the General Assembly. Advirsory opinions are not binding but are authoritative statements of the principles of international law applying to the speciffic situations on which the advice of the Court... [to full text]
 Advisors/Committee Members: Žalimas, Dainius (Master's thesis supervisor).
 Subjects/Keywords: Tarptautinis Teisingumo Teismas; Jurisdikcija; Kompetencija; Ginčų tarp valstybių sprendimas; Konsultacinės išvados; Fakultatyvinė išlyga
 Skiauterytė, Simona. (2010). Jungtinių Tautų Tarptautinio Teisingumo Teismo kompetencija ir jurisdikcija . (Masters Thesis). Vilnius University. Retrieved from http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_204044-45000 ;
 Skiauterytė, Simona. “Jungtinių Tautų Tarptautinio Teisingumo Teismo kompetencija ir jurisdikcija.” 2010. Masters Thesis, Vilnius University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_204044-45000 ;.
 Skiauterytė, Simona. “Jungtinių Tautų Tarptautinio Teisingumo Teismo kompetencija ir jurisdikcija.” 2010. Web. 06 Aug 2020.
 Skiauterytė, Simona. Jungtinių Tautų Tarptautinio Teisingumo Teismo kompetencija ir jurisdikcija. [Internet] [Masters thesis]. Vilnius University; 2010. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_204044-45000 ;.
 Skiauterytė, Simona. Jungtinių Tautų Tarptautinio Teisingumo Teismo kompetencija ir jurisdikcija. [Masters Thesis]. Vilnius University; 2010. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20101124_204044-45000 ;
 25. Šliužienė, Jolanta. Naujausios Europos Sąjungos Teisingumo teismo praktikos laisvo paslaugų judėjimo srityje analizė.
 URL: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20110709_152119-18951 ;
 Bendrosios arba vidaus rinkos pagrindas yra keturių pagrindinių laisvių garantija. Laisvė teikti paslaugas yra viena pagrindinių laisvių. Pagrindinės paslaugų judėjimą vidaus rinkoje reglamentuojančios nuostatos įtvirtintos... (more)
 Bendrosios arba vidaus rinkos pagrindas yra keturių pagrindinių laisvių garantija. Laisvė teikti paslaugas yra viena pagrindinių laisvių. Pagrindinės paslaugų judėjimą vidaus rinkoje reglamentuojančios nuostatos įtvirtintos EB Sutartyje. Ši nuostata suteikia garantiją EB įmonėms įsisteigti ir laisvai teikti paslaugas kitos šalies, negu yra įsisteigęs paslaugų teikėjas, teritorijoje. Laisvo paslaugų judėjimo principas buvo aiškinamas ir vystomas Europos Teisingumo teismo daugelio metų praktikoje. Tačiau, nežiūrint į tam tikrus pasiekimus atskiruose paslaugų sektoriuose, paslaugų vidaus rinka nefunkcionuoja taip, kaip turėtų. Šios darbo tikslas yra atskleisti teisės laisvai teikti paslaugas teisinį turinį nagrinėjant naujausią Europos Teisingumo teismo praktiką laisvo paslaugų judėjimo srityje bei analizuojant EB Sutarties nuostatų, reguliuojančių laisvą paslaugų judėjimą, interpretaciją ankstesniuose sprendimuose. Paslaugų teikimas Europos Sąjungoje yra dinamiška ir sparčiai besivystanti ekonominė veikla, kuri sąlygoja ir Europos Teisingumo teismo praktikos laisvo paslaugų judėjimo srityje kitimą. Naujausioje Europos Teisingumo teismo praktikoje įvardinta daug teisinių, administracinių bei praktinių kliūčių laisvam paslaugų judėjimui.
 The very core of the common or internal market was and it is guarantee of the four fundamental freedoms. The freedom to provide services is one of the fundamental freedoms. The central principles governing the internal market for services are set out in the EC Treaty. This guarantees to the EU companies the freedom to estblishe and freedom to provides services on the teritory of another Member state other than the one in which they are established. The principles of free movement of services have been clarified and developed over years through the case law of the European Court of Justice. However, despite progress in some specific service sectors, the overall internal market for services is not working as well as it should be. The aim of this Paper is to disclose the legal content of the EU provision by examining the recent case law of the European Court of Justice on free movement of services and analysing interpretation of the EU Treaty provisions the freedom to provide services in it‘s early judgements. Provision of services within EU is very dinamyc and fast developing economic activity, that is a reason for developing the European Court of justice case law on free movemet of services. Many legal, administrative and practical obstacles were identified in recent case law of European Court of Justice.
 Subjects/Keywords: Europos Teisingumo teismo praktika; laisvas paslaugų judėjimas; Laisvė teikti paslaugas; ES vidaus rinka
 Šliužienė, Jolanta. (2011). Naujausios Europos Sąjungos Teisingumo teismo praktikos laisvo paslaugų judėjimo srityje analizė . (Masters Thesis). Vilnius University. Retrieved from http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20110709_152119-18951 ;
 Šliužienė, Jolanta. “Naujausios Europos Sąjungos Teisingumo teismo praktikos laisvo paslaugų judėjimo srityje analizė.” 2011. Masters Thesis, Vilnius University. Accessed August 06, 2020. http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20110709_152119-18951 ;.
 Šliužienė, Jolanta. “Naujausios Europos Sąjungos Teisingumo teismo praktikos laisvo paslaugų judėjimo srityje analizė.” 2011. Web. 06 Aug 2020.
 Šliužienė, Jolanta. Naujausios Europos Sąjungos Teisingumo teismo praktikos laisvo paslaugų judėjimo srityje analizė. [Internet] [Masters thesis]. Vilnius University; 2011. [cited 2020 Aug 06]. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20110709_152119-18951 ;.
 Šliužienė, Jolanta. Naujausios Europos Sąjungos Teisingumo teismo praktikos laisvo paslaugų judėjimo srityje analizė. [Masters Thesis]. Vilnius University; 2011. Available from: http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2007~D_20110709_152119-18951 ;
 26. Autukaitė, Rita. Įžymybės parinkimo modelis reklamos efektyvumo didinimui.
 27. Stonkutė, Dovilė. Pedagogų atrankos palyginimas ir analizė Vilniaus gimnazijoje X ir vidurinėje mokykloje Y.
 28. Svensson, Benny. Inledande läs- och skrivundervisning : En studie om lärares metodval i den inledande läs- och skrivundervisningen.
 29. Marklund, Erika. Kreativa metoders funktion i grupphandledning : En intervjustudie med fem handledare.
 30. Andersson, Ewa. Brist på sympati : Psykoterapeuters upplevelser och erfarenheterav att arbeta med klienterde inte känner sympati inför.