type: contracts

text:
 3.9.2015
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 230/38
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 NR 232/2014
 z dnia 24 października 2014 r.
 zmieniająca załącznik XIII (Transport) do Porozumienia EOG [2015/1456]
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym („Porozumienie EOG”), w szczególności jego art. 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 W Porozumieniu EOG należy uwzględnić rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 402/2013 z dnia 30 kwietnia 2013 r. w sprawie wspólnej metody oceny bezpieczeństwa w zakresie wyceny i oceny ryzyka i uchylające rozporządzenie (WE) nr 352/2009 (1).
 (2)
 Rozporządzenie wykonawcze (UE) nr 402/2013 uchyla z dniem 21 maja 2015 r. rozporządzenie Komisji (WE) nr 352/2009 z dnia 24 kwietnia 2009 r. w sprawie przyjęcia wspólnej metody oceny bezpieczeństwa w zakresie wyceny i oceny ryzyka, o której mowa w art. 6 ust. 3 lit. a) dyrektywy 2004/49/WE Parlamentu Europejskiego i Rady (2), które jest uwzględnione w Porozumieniu EOG i które w związku z powyższym należy uchylić w ramach Porozumienia EOG ze skutkiem od dnia 21 maja 2015 r.
 (3)
 Należy zatem odpowiednio zmienić załącznik XIII do Porozumienia EOG,
 PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ:
 Artykuł 1
 W załączniku XIII do Porozumienia EOG wprowadza się następujące zmiany:
 1)
 po pkt 42ei (rozporządzenie Komisji (UE) nr 1078/2012) dodaje się punkt w brzmieniu:
 „42ej.
 32013 R 0402: rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 402/2013 z dnia 30 kwietnia 2013 r. w sprawie wspólnej metody oceny bezpieczeństwa w zakresie wyceny i oceny ryzyka i uchylające rozporządzenie (WE) nr 352/2009 (Dz.U. L 121 z 3.5.2013, s. 8).”;
 2)
 tekst pkt 42ec (rozporządzenie Komisji (WE) nr 352/2009) skreśla się z mocą od 21 maja 2015 r.
 Artykuł 2
 Teksty rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 402/2013 w języku islandzkim i norweskim, które zostaną opublikowane w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, są autentyczne.
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 1 listopada 2014 r. pod warunkiem dokonania wszystkich notyfikacji przewidzianych w art. 103 ust. 1 Porozumienia EOG (3).
 Artykuł 4
 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w sekcji EOG i w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli dnia 24 października 2014 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 Kurt JÄGER
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 121 z 3.5.2013, s. 8.
 (2) Dz.U. L 108 z 29.4.2009, s. 4.
 (3) Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.


type: other

text:
Art. 1, § 1 da Lei dos Crimes Hediondos - Lei 8072/90
 Art. 1, § 1 da Lei dos Crimes Hediondos - Lei ...
 Andamento do Processo n. 0001085-45.2012.8.17.0230 - Ação Penal - 22/02/2018 do TJPE
 . IMPOSSIBILIDADE DE CUMULAÇÃO DAS CAUSAS DE AUMENTO DO ARTIGO 9o DA LEI 8072/90 E DO ARTIGO 226, INCISO II, DO CÓDIGO... ESTABELECE O PRINCÍPIO REFORMATIO IN PEJUS. 2. A CAUSA DE AUMENTO DE PENA PREVISTA NO ARTIGO 9o DA LEI 8072/90 INCIDE APENAS... DE AUMENTO DE PENA DO ARTIGO 9o DA LEI 8072/90. FIXADA AO RÉU A PENA D...
 Inteiro Teor. : 20011375620188260000 SP 2001137-56.2018.8.26.0000
 de posse ou porte de arma de fogo de uso restrito no rol de crimes hediondos (art. 1°, parágrafo único, da Lei no 8.072..., nos crimes tipificados no art. 16, inciso IV, da Lei n° 10.826, de 22 de dezembro de 2.003 (fl. 8, dos autos digitais da ação... de 2017, por volta das 17h13, na Estrada Municipal Congonhal, no 1...
 CERS Cursos Online - 1 semana
 ou proibido passa a ser hediondo. De acordo com a nova redação do art. 1o, parágrafo único, da Lei dos Crimes Hediondos..., a Lei 13.497/17 alterou a Lei 8.072/90 para dispor que o crime de posse ou porte ilegal de arma de fogo de uso restrito... se interessar por: Comentários: Lei 13.440/17 e o art. 244-A do ECA - re...
 Andamento do Processo n. 0000038-45.2004.8.17.1320 - Ação Penal - 08/02/2018 do TJPE
 art. 33, §2°, "a" do CP e art. 1°, I c/c art. 1°, §1° da Lei 8.072/90, além de que desfavoráveis as circunstancias... ao crime previsto artigo 213, §1o cc 224, letra "a", todos do Código Penal é medida de rigor. Diante disso, a presente ação.... Destaco ainda entendimento jurisprudencial do Egrégio TJPE, dispondo a Sú...
 Andamento do Processo n. 0000799-25.2014.8.17.1450 - Ação Penal - 08/02/2018 do TJPE
 como sendo o semiaberto, conforme art. 33, §2°, "a" do CP e art. 1°, I c/c art. 1°, §1° da Lei 8.072/90, além...°, I c/c art. 1°, §1° da Lei 8.072/90, além de que desfavoráveis as circunstancias judiciais (art. 33, §3° e 59, III...° da Lei 8.072/90, além de que desfavoráveis as circunstancias judiciais (art. 33, §3° e...
 Andamento do Processo n. 0000076-40.2013.8.17.1450 - Ação Penal - 08/02/2018 do TJPE
 de cumprimento como sendo o semiaberto, conforme art. 33, §2°, "a" do CP e art. 1°, I c/c art. 1°, §1° da Lei 8.072/90... art. 33, §2°, "a" do CP e art. 1°, I c/c art. 1°, §1° da Lei 8.072/90, além de que desfavoráveis as circunstancias... da Lei 8.072/90). Nesse sentido já decidiu o Egrégio Tribunal de Justiça Pernam...
 Andamento do Processo n. 0001056-65.2005.8.17.1450 - Ação Penal - 08/02/2018 do TJPE
 , §2°, "a" do CP e art. 1°, I c/c art. 1°, §1° da Lei 8.072/90, além de que desfavoráveis as circunstancias judiciais (art..., nos termos do que alude o art.66, III, "c", da Lei no 7.210/84 (Lei de Execução Penal). V - Recurso improvido. Decisão... a obrigação, a teor do art. 12 da Lei n.o 1.060/1950.VII - Apelo parcia...
 Andamento do Processo n. 0000938-60.2003.8.17.1450 - Ação Penal - 08/02/2018 do TJPE
 ° da Lei 8.072/90, além de que desfavoráveis as circunstancias judiciais (art. 33, §3° e 59, III do CP).* Dosimetria em face..., uma vez que até então não cumprida integralmente (art. 2o, § 2o da Lei 8.072/90). Nesse sentido já decidiu o Egrégio... como regime inicial de cumprimento como sendo o semiaberto, conforme ar...
 Andamento do Processo n. 0000350-33.2015.8.17.1450 - Ação Penal - 08/02/2018 do TJPE
 previstos no artigo 157, §2o, inciso I e II do Código Penal e art. 244-B da Lei no 8.069/90. Diante disso, a presente ação...°, I c/c art. 1°, §1° da Lei 8.072/90, além de que desfavoráveis as circunstancias judiciais (art. 33, §3° e 59, III do CP... denunciados nas penas do artigo 157, §2o, inciso I e II do Código Pe...
 Andamento do Processo n. 0000519-83.2016.8.17.1450 - Auto de Prisão em Flagrante - 08/02/2018 do TJPE
 como sendo o semiaberto, conforme art. 33, §2°, "a" do CP e art. 1°, I c/c art. 1°, §1° da Lei 8.072/90, além... como sendo o semiaberto, conforme art. 33, §2°, "a" do CP e art. 1°, I c/c art. 1°, §1° da Lei 8.072/90, além... integralmente (art. 2o, § 2o da Lei 8.072/90). Nesse sentido já decidiu o Egrégio Tribunal de...
 Parágrafo 1 Artigo 1 da Lei no 8.072 de 17 de Maio de 0199
 Art. 1, § 1 da Lei 8072/90
 Art. 1, § 1 da Lei dos Crimes Hediondos
 Disponível em: https://www.jusbrasil.com.br/topicos/11269913/paragrafo-1-artigo-1-da-lei-n-8072-de-17-de-maio-de-0199


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 1.7.2019
 COM(2019) 294 final
 2019/0140(NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 OECD:n julkishallintokomiteassa ja OECD:n neuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin kyseessä on suositusluonnos ”Laittoman kaupan torjuminen: vapaakauppa-alueiden avoimuuden parantaminen”
 PERUSTELUT
 1.Ehdotuksen kohde
 Tämä ehdotus koskee päätöstä OECD:n julkishallintokomiteassa ja OECD:n neuvostossa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun näiden elinten on määrä antaa suositusluonnos ”Laittoman kaupan torjuminen: vapaakauppa-alueiden avoimuuden parantaminen”.
 2.Ehdotuksen tausta
 2.1.Suositusluonnos laittoman kaupan torjumisesta
 Suositusluonnoksen ”Laittoman kaupan torjuminen: vapaakauppa-alueiden avoimuuden parantaminen”, jäljempänä ’suositusluonnos’, on laatinut OECD:n laittoman kaupan torjumista käsittelevä työryhmä, joka on OECD:n julkishallintokomitean korkean riskitason foorumin apuelin. Suositus perustuu kuusi vuotta kestäneeseen analysointiin ja asiantuntijoiden kuulemiseen, joissa määritettiin keskeiset ongelmat, jotka tekevät vapaakauppa-alueista alttiita laittomalle kaupalle.
 Suositusluonnoksen päätavoitteena on lisätä vapaakauppa-alueiden avoimuutta, jotta rikollisjärjestöt eivät pystyisi hyödyntämään niitä. Tätä varten suositusluonnoksessa kehotetaan OECD:n jäseniä ja ei-jäseniä i) varmistamaan, että vapaakauppa-alueiden valvonta on riittävää, ja ii) kannustamaan vapaakauppa-alueiden toimijoita noudattamaan puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesääntöjä, jotka esitetään tämän suositusluonnoksen liitteessä ja jotka ovat sen erottamaton osa.
 Suositusluonnoksen ensimmäisessä pilarissa määritellään alueita, joilla jäsenvaltioiden olisi toteutettava lisätoimia (esimerkiksi tekemällä kansainvälistä yhteistyötä), jotta niiden lainkäyttövaltaan kuuluvien vapaakauppa-alueiden seurantaa ja valvontaa voidaan tehostaa. Tällaisiin toimiin kuuluu vapaakauppa-alueita koskeva oikeudellinen kehys, joka antaa toimivaltaisille viranomaisille mahdollisuuden suorittaa tehokkaita paikalla tehtäviä tarkastuksia ja tutkimuksia ja toteuttaa valvontaa sekä panna vapaakauppa-alueella täytäntöön voimassa olevia kieltoja ja rajoituksia. Suositusluonnoksella pyritään myös parantamaan vapaakauppa-alueelle saapuvia ja sieltä lähteviä tavaroita koskevien koottujen tilastotietojen saatavuutta tullinimiketasolla.
 Suositusluonnoksen toisessa pilarissa kehotetaan suositukseen sitoutuvia maita toteuttamaan toimenpiteitä, joilla vapaakauppa-alueiden toimijoita kannustetaan noudattamaan käytännesääntöjä vapaaehtoisesti. Tällaisia toimenpiteitä voivat olla muun muassa sellaisilta vapaakauppa-alueilta, joilla kyseisiä sääntöjä ei noudateta, tulevien lähetysten tiukempi valvonta. Mekanismi sääntöjenmukaisuuden arvioimiseksi ja seuraamiseksi kehitetään suositusluonnoksen hyväksymisen jälkeen. Käytännössä käytännesäännöillä tarkoitetaan sitä, että vapaakauppa-alueet valvovat alueelleen sijoittautuneita talouden toimijoita, tekevät yhteistyötä tullin kanssa ja edistävät tietojen saatavuutta tutkimuksissa. Tarkoitus on lisätä vastuuvelvollisuutta ja luoda tasapuoliset toimintaedellytykset ja siten vähentää laitonta kauppaa.
 2.2.OECD:n neuvosto ja OECD:n julkishallintokomitea
 OECD:n neuvosto on OECD:n päätöksentekoelin. Siinä on yksi edustaja kustakin jäsenmaasta ja yksi edustaja Euroopan komissiosta. Neuvosto kokoontuu säännöllisesti OECD:n pysyvien edustajien tasolla, ja päätökset tehdään yksimielisesti. Kokousten puheenjohtajana toimii OECD:n pääsihteeri. Unionin jäsenvaltioista 23 on OECD:n jäseniä, ja niillä on äänestysoikeus OECD:n neuvostossa. Unioni ei ole OECD:n jäsen, eikä sillä siksi ole oikeutta äänestää, kun OECD:n neuvosto antaa säädöksiä. OECD:n julkishallintokomitea toimii OECD:n neuvoston antaman valtuutuksen pohjalta. Kun Euroopan komissio ilmaisee tämän neuvoston päätöksen mukaisen unionin kannan OECD:n julkishallintokomiteassa ja OECD:n neuvostossa, niiden unionin jäsenvaltioiden, jotka ovat OECD:n jäseniä, on käytettävä äänestysoikeuttaan ja otettava kanta unionin puolesta, toimien yhdessä.
 2.3.OECD:n neuvoston suunniteltu säädös
 OECD:n laittoman kaupan torjumista käsittelevän työryhmän ohjauskomitea viimeisteli suositusluonnoksen, joka on OECD:n oikeudellisesti sitomaton väline, tekstin 29. maaliskuuta 2019, ja se on saatettu OECD:n julkishallintokomitean käsiteltäväksi 16. huhtikuuta 2019 pidetyssä istunnossa. Kun tämä neuvoston päätös tulee voimaan, suositusluonnos toimitetaan OECD:n julkishallintokomitean hyväksyttäväksi kirjallisella menettelyllä. Sillä edellytyksellä, että suositusluonnos hyväksytään, se toimitetaan OECD:n neuvostolle antamista varten.
 3.Unionin puolesta otettava kanta
 Unionilla on aktiivinen rooli laittoman kaupan torjunnassa muun muassa unionin tullikoodeksiin sisältyvien säännösten ja teollis- ja tekijänoikeuksien tullivalvontaa koskevien sääntöjen myötä.
 Viime vuosikymmeninä monet maat eri puolilla maailmaa ovat perustaneet vapaakauppa-alueita vauhdittamaan taloudellista kehitystä. Niiden kehitys on joissakin maissa kuitenkin ollut nopeampaa kuin vapaakauppa-alueiden toiminnan tehokasta valvontaa koskevien standardien ja määräysten laatiminen. Tämän seurauksena rikollisverkostot ovat löytäneet tapoja käyttää väärin joidenkin vapaakauppa-alueiden valvonnassa olevia aukkoja ja salakuljettaneet tai ohjanneet laittomia tuotteita kotimarkkinoille, perustaneet tuotantolaitoksia väärennettyjen tavaroiden valmistamiseksi, kuljettaneet laittomia tavaroita ja helpottaneet laittomien palvelujen tarjoamista. Joissakin maissa vapaakauppa-alueita kohdellaan kaikilta osin kuin maan ulkopuolella sijaitsevia tullialueita. Tämän vuoksi saapuvien ja lähtevien tavaroiden tullivalvonta on hyvin vähäistä.
 Näiden ongelmien ratkaisemiseksi komissio on tehnyt tiivistä yhteistyötä OECD:n laittoman kaupan torjumista käsittelevän työryhmän kanssa. Tarkoituksena on ollut laatia ohjeistusta, jolla tuetaan hallituksia ja poliittisia päättäjiä vapaakauppa-alueilla ja niiden kautta tapahtuvan laittoman kaupan vähentämisessä ja estämisessä. Tämän seurauksena suositusluonnoksessa esitetään toimenpiteitä, joilla parannetaan vapaakauppa-alueiden avoimuutta, edistetään puhdasta ja reilua kauppaa ja vähennetään vapaakauppa-alueiden houkuttelevuutta rikollisjärjestöille, jotka tällä hetkellä käyttävät niitä hyväkseen.
 Koska laittomalla kaupalla on laajoja kielteisiä taloudellisia, yhteiskunnallisia, ympäristöön liittyviä ja jopa poliittisia vaikutuksia, unionin tuki suositusluonnoksen hyväksymiselle OECD:n neuvostossa lähettäisi voimakkaan myönteisen viestin muille OECD:n jäsenille ja ei-jäsenille.
 4.Oikeusperusta
 4.1.Menettelyllinen oikeusperusta
 4.1.1.Periaatteet
 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”. Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia”, kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.
 4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa
 OECD:n neuvosto on Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöä koskevalla konventiolla perustettu elin. Unioni ei ole OECD:n jäsen sinällään, mutta Euroopan komission edustaja osallistuu OECD:n neuvoston kokouksiin ja ilmaisee unionin kannan. Unionin toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta unionin kanta ilmaistaan neuvoston päätöksen mukaisesti, ja ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat OECD:n jäseniä, käyttävät äänestysoikeuttaan ja ottavat kantaa unionin puolesta, toimien yhdessä.
 Suositusluonnos, jonka OECD:n neuvosto saattaa hyväksyä OECD:n julkishallintokomitean annettua hyväksyntänsä, voi vaikuttaa riskianalyysiin, jonka jäsenvaltioiden tulliviranomaiset suorittivat unionin tullikoodeksista annetun asetuksen (EU) N:o 952/2013 mukaisesti tullialan riskienhallintajärjestelmän yhteydessä. Tämä johtuu siitä, että käytännesääntöjen noudattamatta jättäminen on riski-indikaattori, jota jäsenvaltioiden tulliviranomaiset voivat käyttää harkintavaltansa puitteissa valitessaan tavaroita tai talouden toimijoita tullivalvontaan vapaakauppa-alueelta tulevien tai sitä kautta kulkeneiden tavaroiden lähetysten osalta. Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.
 4.2.Aineellinen oikeusperusta
 4.2.1.Periaatteet
 SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.
 4.2.2.Soveltaminen tässä asiassa
 Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan. Kuten suositusluonnoksen 1 kohdassa todetaan, sen tarkoituksena on auttaa hallituksia ja poliittisia päättäjiä vähentämään ja estämään vapaakauppa-alueilta käsin ja niiden sisällä tapahtuvaa laitonta kauppaa. Näin ollen suositusluonnoksella pyritään edistämään ja suojelemaan laillista kauppaa SEUT-sopimuksen 207 artiklassa tarkoitetulla tavalla.
 4.3.Päätelmät
 Tästä syystä neuvoston päätöksen perustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artikla 218 artiklan 9 kohdan kanssa, jotta voidaan vahvistaa OECD:n julkishallintokomiteassa ja OECD:n neuvostossa unionin puolesta otettava kanta. Kun Euroopan komissio ilmaisee tämän neuvoston päätöksen mukaisen unionin kannan OECD:n julkishallintokomiteassa ja OECD:n neuvostossa, niiden unionin jäsenvaltioiden, jotka ovat OECD:n jäseniä, on käytettävä äänestysoikeuttaan ja otettava kanta unionin puolesta, toimien yhdessä.
 2019/0140 (NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 OECD:n julkishallintokomiteassa ja OECD:n neuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin kyseessä on suositusluonnos ”Laittoman kaupan torjuminen: vapaakauppa-alueiden avoimuuden parantaminen”
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
 ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)Laittoman kaupan torjuntaa koskevat kansainväliset standardit ovat olennaisen tärkeitä tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi ja laillisen kaupan edistämiseksi. Jotta voidaan tukea hallituksia ja poliittisia päättäjiä näiden pyrkimyksissä vähentää ja estää laitonta kauppaa, jota käydään vapaakauppa-alueiden kautta ja niiden sisällä, tällaisiin standardeihin olisi sisällyttävä ohjeistusta, jota annetaan esimerkiksi OECD:n suositusluonnoksessa ”Laittoman kaupan torjuminen: vapaakauppa-alueiden avoimuuden parantaminen”, jäljempänä ’suositusluonnos’.
 (2)Suositusluonnoksesta on käyty OECD:n laittoman kaupan torjumista käsittelevässä työryhmässä, joka on OECD:n julkishallintokomitean korkean riskitason foorumin apuelin, laajoja keskusteluja, jotka perustuvat kuusi vuotta kestäneeseen analysointiin ja asiantuntijoiden kuulemiseen, myös WCO:ssa ja WTO:ssa.
 (3)Suositusluonnos aiotaan esittää ensin OECD:n julkishallintokomitean hyväksyttäväksi ja sen jälkeen OECD:n neuvostolle suosituksen antamista varten.
 (4)On aiheellista vahvistaa OECD:n julkishallintokomiteassa ja OECD:n neuvostossa unionin puolesta otettava kanta SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaisesti, koska suositusluonnos voi vaikuttaa riskianalyysiin, jonka jäsenvaltioiden tulliviranomaiset suorittivat unionin tullikoodeksista annetun asetuksen (EU) N:o 952/2013 mukaisesti tullialan riskienhallintajärjestelmän yhteydessä. Tämä johtuu siitä, että käytännesääntöjen noudattamatta jättäminen on riski-indikaattori, jota jäsenvaltioiden tulliviranomaiset voivat käyttää harkintavaltansa puitteissa valitessaan tavaroita tai talouden toimijoita tullivalvontaan vapaakauppa-alueelta tulevien tai sitä kautta kulkeneiden tavaroiden lähetysten osalta. Laittomalla kaupalla on laajoja kielteisiä taloudellisia, yhteiskunnallisia, ympäristöön liittyviä ja jopa poliittisia vaikutuksia, ja on olennaisen tärkeää, että unioni tukee suositusluonnoksen hyväksymistä OECD:n neuvostossa.
 (5)OECD:n neuvosto on Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöä koskevalla konventiolla perustettu elin. Unionin jäsenvaltioista 23 on OECD:n jäseniä, ja niillä on äänestysoikeus OECD:n neuvostossa. Unioni ei ole OECD:n jäsen, eikä sillä siksi ole oikeutta äänestää, kun OECD:n neuvosto antaa säädöksiä. Euroopan komissio esittää unionin kannan OECD:n julkishallintokomiteassa ja OECD:n neuvostossa, ja niiden jäsenvaltioiden, jotka ovat jäseninä OECD:ssä, olisi käytettävä äänestysoikeuttaan ja esitettävä unionin puolesta otettava unionin kanta, toimien yhdessä,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 OECD:n julkishallintokomiteassa ja OECD:n neuvostossa unionin puolesta otettava kanta vapaakauppa-alueiden avoimuuden lisäämisestä perustuu tähän päätökseen liitettyyn suositusluonnokseen ”Laittoman kaupan torjuminen: vapaakauppa-alueiden avoimuuden parantaminen”.
 Unionin edustajat OECD:n julkishallintokomiteassa ja OECD:n neuvostossa voivat hyväksyä suositusluonnokseen tehtävät pienet muutokset ilman uutta neuvoston päätöstä.
 2 artikla
 Edellä 1 artiklassa tarkoitetun kannan esittävät ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat jäseniä OECD:ssä, toimien yhdessä.
 3 artikla
 Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 ---documentbreak---
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 1.7.2019
 COM(2019) 294 final
 LIITE
 asiakirjaan
 ehdotus neuvoston päätökseksi
 OECD:n julkishallintokomiteassa ja OECD:n neuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin kyseessä on suositusluonnos ”Laittoman kaupan torjuminen: vapaakauppa-alueiden avoimuuden parantaminen”
 LIITE
 Suositus: ”Laittoman kaupan torjuminen: vapaakauppa-alueiden avoimuuden parantaminen
 1.Tässä asiakirjassa esitetään suositusluonnos ”Laittoman kaupan torjuminen: vapaakauppa-alueiden avoimuuden parantaminen”, jäljempänä ’suositusluonnos’ (ks. liite). Suositusluonnoksen on laatinut laittoman kaupan torjumista käsittelevä työryhmä
 1
 , joka on OECD:n julkishallintokomitean, jäljempänä ’julkishallintokomitea’, korkean riskitason foorumin apuelin. Tarkoituksena on auttaa hallituksia ja poliittisia päättäjiä vähentämään ja estämään vapaakauppa-alueilta käsin ja niiden sisällä tapahtuvaa laitonta kauppaa.
 2.OECD on tutkinut laitonta kauppaa laajasti sekä tehnyt temaattisia tutkimuksia ja vertaillut eri maiden tietoja laittomien markkinoiden kartoittamiseksi ja ymmärtämiseksi paremmin. Työstä saadut tulokset tarjoavat todisteperustan riskinhallintapolitiikoille eri sektoreilla.
 3.Kuten julkishallintokomitean työ- ja budjettiohjelmassa 2017–2018 [GOV/PGC(2016)9/FINAL] esitettiin, OECD analysoi yhteistyössä Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston (EUIPO) kanssa väärennösten rajat ylittävän laittoman kaupan kauppareittejä sekä erityyppisiä laittomia tavaroita. Analyysissä havaittiin useita toimintatapoihin liittyviä ongelmia (muun muassa vapaakauppa-alueet), joiden osalta voidaan parantaa valvontaa ja tehostaa riskiin perustuvia lainvalvontakäytäntöjä. Vuonna 2017 annetussa ministerineuvoston julkilausumassa toivottiin OECD:n laittoman kaupan torjumista käsittelevän työryhmän työn jatkumista ja todettiin, että kansainvälisen korruption ja laittoman kaupan torjunta edellyttää kansainvälistä yhteistyötä ja kumppanuuksia
 2
 .
 Suositusluonnoksen laatimisen perusteet
 4.Vapaakauppa-alueita on perustettu viime vuosikymmeninä ennätysmääriä uuden liiketoiminnan ja ulkomaisten investointien houkuttelemiseksi. Tavoitteena on helpottaa kauppaa ja talouskasvua poistamalla tulleja, kiintiöitä ja muita veroja sekä minimoimalla byrokratian vaatimuksia, kuten tiettyjä tullimenettelyjä ja julkistamisvaatimuksia. Vapaakauppa-alueiden soveltamisala ja luonne on eri maissa erilainen riippuen siitä, minkälaista järjestelmää ja minkä tyyppisiä toimia niillä voidaan toteuttaa. Niillä voi myös olla erilaisia nimityksiä, kuten vapaa-alue, yritysvyöhyke, vientiteollisuuden vapaa-alue, erityistalousalue ja ulkomaankauppa-alue. Koska tällaiset alueet ovat yleistyneet dynaamisessa globalisaatioympäristössä, niillä on nykyisin keskeinen asema monien maiden ja monien johtavien valmistajien liiketoiminnassa.
 5.Vapaakauppa-alueiden kehitys on joissakin maissa kuitenkin ollut nopeampaa kuin niiden toiminnan tehokasta valvontaa koskevien standardien ja määräysten laatiminen. Tämän seurauksena rikollisverkostot ovat löytäneet tapoja käyttää väärin joidenkin vapaakauppa-alueiden valvonnassa olevia aukkoja ja salakuljettaneet tai ohjanneet laittomia tuotteita kotimarkkinoille, perustaneet tuotantolaitoksia väärennettyjen tavaroiden valmistamiseksi, kuljettaneet laittomia tavaroita ja helpottaneet laittomien palvelujen tarjoamista. Joissakin maissa vapaakauppa-alueita kohdellaan kaikilta osin kuin maan ulkopuolella sijaitsevia tullialueita, minkä vuoksi saapuvien ja lähtevien tavaroiden tullivalvonta on hyvin vähäistä. Vaikka vapaakauppa-alueiden perustamisen edellytyksiä säännellään, tullivalvonta ja tullitoimet ovat usein riittämättömiä tai niitä ei ole lainkaan. Vaikka lainsäädännössä nimenomaisesti säädettäisiinkin tulliviranomaisten toimivallasta tehdä tarkastuksia vapaakauppa-alueilla, täytäntöönpano voi olla heikkoa.
 6.Monet vapaakauppa-alueet tuottavat taloudellista hyötyä paikallisille talouksille. On kuitenkin vahvaa näyttöä siitä, että niiden kautta kulkee laittomia kauppavirtoja, kuten väärennöksiä, luonnonvaraista kasvistoa ja eläimistöä sekä aseita. OECD:n analyysissa havaittiin positiivinen korrelaatio vapaakauppa-alueen koon eli sille sijoittautuneiden työntekijöiden ja yritysten määrän ja väärennösten laittoman kaupan arvon välillä. Joidenkin vapaakauppa-alueiden on todettu olevan keskeisiä kauttakuljetuspaikkoja laittomille tavaroille, jotka on pakattu tai merkitty uudelleen, jotta niiden alkuperä voidaan peittää ja ne voidaan ujuttaa lailliseen toimitusketjuun.
 7.Neuvoston ministeritason kokouksessa vuonna 2017 ministerit ”totesivat, että kansainvälinen korruption ja laittoman kaupan torjunta edellyttää kansainvälistä yhteistyötä ja kumppanuuksia, myös nykyisten standardien täytäntöönpanon tehostamista” ja ”toivoivat OECD:n jatkavan työtä laittoman kaupan torjumiseksi, myös laittoman kaupan torjumista käsittelevässä työryhmässä”.
 8.Näihin ongelmiin puuttumiseksi ja ministerien kehotukseen vastaamiseksi laittoman kaupan torjumista käsittelevä työryhmä on valmistellut luonnosta OECD:n neuvoston suositukseksi, jossa ehdotetaan toimenpiteitä vapaakauppa-alueiden avoimuuden lisäämiseksi, jotta voidaan vähentää niiden väärinkäyttöä ja niiden houkuttelevuutta rikollisjärjestöille, jotka tällä hetkellä käyttävät niitä hyväkseen.
 9.Suositusluonnos perustuu OECD:n kuusi vuotta kestäneeseen analysointiin ja asiantuntijoiden kuulemiseen, etenkin seuraaviin kahteen:
 10.Laittoman kaupan torjumista käsittelevän työryhmän kokoukset, joissa käsiteltiin lainvalvonnan haasteita, joita vapaakauppa-alueet aiheuttavat erilaisilla laittomilla markkinoilla, ja kaksi yhteistä työpajaa eri hallitustenvälisten järjestöjen kanssa. Ensimmäinen työpaja järjestettiin Maailman tullijärjestön (WCO) kanssa Brysselissä marraskuussa 2016 ja toinen EUIPO:n kanssa Alicantessa syyskuussa 2017;
 11.OECD:n raportti hallintokehyksestä laittoman kaupan torjuntaa varten ”Governance Frameworks to Counter Illicit Trade”
 3
 , jossa otetaan huomioon muun muassa näiden keskustelujen laajat suuntaviivat, sekä maaliskuussa 2018 julkaistu OECD:n ja EUIPO:n yhteinen raportti
 4
 väärennettyjen tavaroiden kaupasta ja vapaakauppa-alueista ”Trade in Counterfeit Goods and Free Trade Zones”, jossa katsotaan, että vapaakauppa-alueen koon (sille sijoittautuneiden yritysten ja työntekijöiden määrä ja osuus kokonaisvientiarvosta) ja väärennösten laittoman kaupan arvon välillä on tilastollinen korrelaatio.
 12.Analyysissä määritettiin keskeiset ongelmat, jotka tekevät vapaakauppa-alueista alttiita laittomalle kaupalle:
 ·Lainvalvontaviranomaiset eivät ehkä valvo riittävästi vapaakauppa-alueiden toimintaympäristöä, koska virheellisesti ajatellaan, että alueille sijoittautuneet yritykset toimivat kansallisen lainkäyttöalueen ulkopuolella. Tämä johtaa virheelliseen käsitykseen siitä, että kansallisilla lainvalvontaviranomaisilla ja tulliviranomaisilla ei olisi valtuutettua pääsyä alueella toimivien talouden toimijoiden toimitiloihin ja tietoihin.
 ·Myös talouksissa, joissa on oikea käsitys paikallisen tullin ja muiden lainvalvojien valtuutuksesta päästä vapaakauppa-alueelle, kiinnostus alueen toimintojen ja jälleenlaivausten seurantaan on vähäistä, ellei toiminta tunkeudu riittävässä määrin kotimarkkinoille.
 13.Käteisen rahan käyttö vapaakauppa-alueilla on helppoa, koska sen voidaan ilmoittaa olevan tarkoitettu alueen sisäisiin liiketoimiin. Käytössä ei kuitenkaan ole virallista tarkastusmenettelyä lopullisen käytön laillisuuden vahvistamiseksi. Myös se, että sähköiset lastin seurantajärjestelmät eivät ole yhteensopivia toimivaltaisten viranomaisten järjestelmien kanssa, haittaa oikea-aikaista riskianalyysiä.
 14.Vaikka vapaakauppa-alueiden väärinkäytöstä laittoman kaupan harjoittamiseen on saatu tapauskohtaista näyttöä, mikä on nostanut jotkin niistä kansainväliseen valokeilaan, korkealla tasolla tietoisuus vapaakauppa-alueisiin liittyvistä riskeistä on edelleen varsin vähäistä.
 15.Asiantuntijakokoukset ja -pohdinnat sekä OECD:n äskettäiset vapaakauppa-alueita koskevat julkaisut ja aiemmat OECD:n raportit
 5
 tukevat päätelmää siitä, että useilla vapaakauppa-alueilla toimien seurannan, valvonnan ja avoimuuden puute mahdollistaa laittomien tavaroiden tuotannon, liikuttamisen, varastoinnin ja salakuljetuksen. Näiden havaintojen painoarvo vaikutti ministerien vuoden 2017 OECD:n ministerineuvoston kokouksessa antamaan kehotukseen käynnistää koordinoituja kansainvälisiä toimia vapaakauppa-alueiden avoimuuden lisäämiseksi ja siten vähentää niiden hyödyllisyyttä laittomalle kaupalle.
 Suositusluonnoksen laatimisprosessi
 16.Korkean riskitason foorumin joulukuussa 2017 järjestetyssä kokouksessa sovittiin, että työryhmän olisi laadittava luonnos laittoman kaupan torjuntaa koskevasta ohjeasiakirjasta, jolla tuetaan OECD:n päämäärää vahvistaa maailmanlaajuiset standardit ja luoda maailmanlaajuiset tasapuoliset toimintaedellytykset. Ehdotettujen toimenpiteiden tavoitteena on vahvistaa lainvalvonnan valmiuksia toteuttaa tehokkaita toimia ja vähentää vapaakauppa-alueiden houkuttelevuutta rikollisille yrittäjille.
 17.Ensimmäisestä ohjeasiakirjaluonnoksesta, joka koski suositusta ”laittoman kaupan torjumisesta: vapaakauppa-alueiden avoimuuden lisääminen”, keskusteltiin ja sitä kommentoitiin laittoman kaupan torjumista käsittelevän työryhmän kokouksessa maaliskuussa 2018 [GOV/PGC/HLRF/TFCIT(2018)1]. Kokouksessa käsiteltiin myös rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän, WCO:n ja Maailman kauppajärjestön sihteeristöjen kuulemiseen liittyviä kirjallisia huomautuksia.
 18.Julkishallintokomitealle prosessista ilmoitettiin sen 57. kokouksessa 12. huhtikuuta 2018, ja sitä pyydettiin esittämään huomautuksia toimintavaihtoehdoista, joilla pyritään vahvistamaan laittoman kaupan torjuntaa koskevaa hallintokehystä ja joihin kuuluu myös kuulemismenettely. Julkishallintokomitea suostui myös ohjeasiakirjaluonnosta koskevan julkisen kuulemisen käynnistämiseen [GOV/PGC/A(2018)1].
 19.Kun ohjeasiakirjaluonnokseen oli lisätty korkean riskitason foorumin ja laittoman kaupan torjumista käsittelevän työryhmän huomautukset, julkinen verkkokuuleminen käynnistettiin 8. heinäkuuta 2018. Kuuleminen kesti 3. syyskuuta 2018 asti. Kuuleminen oli avoin kaikille sidosryhmille. Palautetta saatiin muun muassa OECD:n jäseniltä ja ei-jäseniltä, vapaakauppa-alueiden toimijoilta ja niiden järjestöiltä, välittäjiltä (mukaan lukien laivaajat, huolitsijat ja kuriiripalvelut) ja vapaakauppa-alueelle sijoittautuneilta tai niitä toimitusketjussaan käyttäviltä teollisuudenaloilta. Julkiseen kuulemiseen osallistui yli 200 yksittäistä sidosryhmää, ja kirjallisia huomautuksia saatiin lähes 100 sivua.
 20.Ohjeasiakirjaluonnos toimitettiin 18. kesäkuuta 2018 kommentoivaksi myös kauppakomitean työryhmälle, ja sisäisiä kuulemisia järjestettiin talouspoliittisen komitean, kauppakomitean, kansainvälisissä liikesuhteissa tapahtuvan korruption vastaisen työryhmän ja avoimuutta ja tietojenvaihtoa käsittelevän maailmanlaajuisen foorumin sihteeristöille. Myös rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän (FATF) sihteeristöä kuultiin. Näin saatiin arvokasta palautetta, joka auttoi lisäämään ohjeasiakirjaluonnoksen johdonmukaisuutta ja yhdenmukaisuutta nykyisten välineiden kanssa.
 21.Kun luonnokseen oli lisätty kaikki julkisessa kuulemisessa ja muiden OECD:n elinten ja sihteeristön kuulemisessa saadut aiheelliset ja merkitykselliset huomautukset, tarkistettu luonnos lähetettiin laittoman kaupan torjumista käsittelevälle työryhmälle (ja korkean riskitason foorumille) edelleen suositusluonnoksena. Tässä vaiheessa eräät valtuuskunnat ottivat esiin useita kysymyksiä, kuten sen, miten voitaisiin parhaiten valvoa, noudattavatko vapaakauppa-alueet puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesääntöjä. Kysymyksiä käsiteltiin, ja tuloksena oli liitteessä oleva tekstiluonnos, joka ei sisällä erillistä määräystä noudattamisen valvomisesta mutta joka sisältää lausuman aikomuksesta kehittää selkeät keinot noudattamisen valvomiseksi yhden vuoden kuluessa suosituksen hyväksymisestä.
 22.Tarkistettu suositusluonnos esitetään näin ollen laittoman kaupan torjumista käsittelevälle työryhmälle hyväksyntää varten ja siirrettäväksi korkean riskitason foorumille, minkä jälkeen se toimitetaan julkishallintokomitealle hyväksyntää varten ja lopulta toimeenpanevan komitean kautta neuvostolle hyväksyttäväksi.
 Suositusluonnoksen tavoite ja soveltamisala
 23.Suositusluonnoksen tarkoituksena on varmistaa vapaakauppa-alueiden avoimuus. Se kuuluu osana laajempaan tavoitteeseen torjua laitonta kauppaa. Laittomalla kaupalla on laajoja kielteisiä taloudellisia, yhteiskunnallisia, ympäristöön liittyviä ja jopa poliittisia vaikutuksia – se on kokonaisvaltaisesti haitallista kestävälle kehitykselle. Se heikentää hyvää hallinnointia, syö valtioiden ja oikeusvaltioperiaatteen uskottavuutta ja mahdollisesti uhkaa poliittista vakautta, koska talouden toimijat ohjaavat huomiota eri suuntaan suojellakseen laitonta markkinaosuuttaan.
 24.Suositusluonnoksen laajempi tavoite on määrittää ajan myötä selkeät odotukset politiikalle, jolla laitonta kauppaa voidaan torjua tehokkaasti. Yhteisten globalisaatiostandardien päämääränä on varmistaa hyötyjen jakaminen ja haittojen vähentäminen siinä määrin kuin se on mahdollista. Tämä edellyttää mailta yhteistyön jatkamista ja investointeja tarvittavien institutionaalisten valmiuksien kehittämiseen
 6
 .
 25.Suositusluonnoksessa siihen sitoutuneita jäseniä ja ei-jäseniä, jäljempänä ’suosituksen osapuolet’, kehotetaan kannustamaan vapaakauppa-alueiden toimijoita noudattamaan puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesääntöjä (esitetty suositusluonnoksen lisäyksessä) vapaaehtoisesti, sillä noudattamista tullaan arvioimaan ja valvomaan mekanismin avulla (diagnostinen väline), joka kehitetään vuoden kuluessa suositusluonnoksen hyväksymisestä. Tarkoituksena on varmistaa suositusluonnoksen vaikutus ja edistää avoimuutta tehokkaasti niin, että vapaakauppa-alueet valvovat alueelleen sijoittautuneita talouden toimijoita ja tekevät yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Vapaakauppa-alueiden olisi edistettävä tutkimusten kannalta hyödyllisten tietojen saatavuutta, lisättävä vastuuvelvollisuutta ja luotava tasapuoliset toimintaedellytykset, mikä lopulta auttaa vähentämään laitonta kauppaa.
 26.Suositusluonnoksessa ehdotetaan kaksitahoista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon kaikille vapaakauppa-alueiden hyvään hallinnointiin liittyville sidosryhmille merkitykselliset ulottuvuudet. Tällä tarkoitetaan esimerkiksi tulliviranomaisia ja tarvittaessa laajempaa lainvalvontayhteisöä (johon voi kuulua ympäristörikoksia käsitteleviä viranomaisia, veroviranomaisia ja muita viranomaisia), vapaakauppa-aluetta, alueen toimijoita ja kansalaisyhteiskuntaa.
 27.Suositusluonnoksen tavoitteena on tukea suosituksen osapuolia ja tarjota hyödyllisiä ohjeita ongelmien ratkaisemiseksi ja laittoman kaupan vähentämiseen liittyvien hyvien käytäntöjen tunnistamiseksi. Kattava lähestymistapa vapaakauppa-alueiden laittoman kaupan vähentämiseksi edellyttää suosituksen osapuolilta investointeja paitsi erilaisiin toimiin myös yhteistyöhön, jotta vapaakauppa-alueita voidaan seurata ja valvoa, kun niitä käytetään väärin laittoman kaupan harjoittamiseen. Tästä syystä suositusluonnoksessa käsitellään OECD:n tutkimuksessa havaittuja keskeisiä tarpeita, muun muassa seuraavia:
 ·Kansallisten lainsäätämisestä ja lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien virnaomaisten välinen koordinoitu kansainvälinen yhteistyö sen varmistamiseksi, että lainvalvojilla ja tullivirkailijoilla on nimenomaisesti valtuudet suorittaa kansallisen lainsäädännön mukaisesti tehokkaita paikalla tehtäviä tarkastuksia ja tutkimuksia ja toteuttaa valvontaa ilman ennakkoilmoitusta tai tuomioistuimen lupaa milloin ja missä tahansa vapaakauppa-alueen sisällä, jotta voidaan helpottaa sovellettavien lakien, määräysten ja ohjeiden soveltamista.
 ·Kansainvälinen yhteistyö, jolla paikallisviranomaisille asetetaan kannustimia lisätä valppautta ja valvoa vapaakauppa-alueita, sillä negatiiviset ulkoisvaikutukset eivät ole niiden kotimarkkinoilla riittäviä motivoimaan toimiin, jotka vähentäisivät laittoman kaupan riskejä.
 ·Poliittisen tahdon luominen ratkaisujen löytämiseksi.
 Täytäntöönpanon seuranta, levittäminen ja ei-jäsenten osallistuminen
 28.Suositusluonnoksessa kehotetaan julkishallintokomiteaa
 ·käyttämään laittoman kaupan torjumista käsittelevää työryhmää tiedonvaihdon foorumina ja tekemään vapaaehtoisia vertaisarviointeja tämän suosituksen täytäntöönpanosta. Tämä voi tapahtua esimerkiksi siten, että sidosryhmät sitoutuvat lisäämään tietoisuutta laittoman kaupan riskistä vapaakauppa-alueilla, keskustelevat puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesääntöjen noudattamisesta ja vertailevat kokemuksia ja tutkivat käytäntöjä laittoman kaupan riskien vähentämiseksi ja torjumiseksi;
 ·kehittämään mekanismi (diagnostinen väline) puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesääntöjen noudattamisen ja toimivuuden arvioimiseksi. Mekanismi on tarkoitus kehittää laittoman kaupan torjumista käsittelevän työryhmän johtamassa sidosryhmien välisessä prosessissa korkean riskitason foorumin ja julkishallintokomitean puitteissa yhden vuoden kuluessa suosituksen antamisesta;
 ·kehittämään välineet, joilla tuetaan suosituksen osapuolia suosituksen täytäntöönpanossa, mukaan lukien puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesääntöjen noudattamisen edistäminen ja siihen kannustaminen, yhden vuoden kuluessa suosituksen antamisesta: välineet on tarkoitus kehittää laittoman kaupan torjumista käsittelevän työryhmän johtamassa sidosryhmien välisessä prosessissa korkean riskitason foorumin ja julkishallintokomitean puitteissa tukemaan suosituksen osapuolia ja vapaakauppa-alueita käytännön täytäntöönpanossa, mukaan lukien puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesääntöjen noudattaminen. Tällaisiin välineisiin kuuluisi vapaakauppa-alueita koskevan riskinarviointimallin kehittäminen yrityksille eheyden/luotettavuuden ja hyvän hallinnoinnin riittävyyden arvioimiseksi viitearvojen perusteella eri vapaakauppa-alueilla. Niihin kuuluisi myös konkreettisin esimerkein varustettu hyvien käytänteiden rekisteri. Lisäksi voidaan perustaa asteittain foorumeita eri sidosryhmien yhteistyötä varten politiikan, hallinnon ja täytäntöönpanon aukkojen poistamiseksi;
 ·seuraamaan suosituksen täytäntöönpanoa ja antamaan siitä raportti neuvostolle viimeistään viiden vuoden kuluttua suosituksen antamisesta ja myöhemmin vähintään kerran kymmenessä vuodessa: raportissa arvioidaan suositusluonnoksen merkityksellisyyttä ja vaikutuksia, jotta voidaan varmistaa sen ajantasaisuus ja tarvittaessa tunnistaa tarkistustarpeet. Raportti perustuu välineiden kehittämisen aikana kerättyihin tietoihin hyvistä käytännöistä, julkishallintokomiteassa ja sen asiaan liittyvissä apuelimissä käytyihin keskusteluihin suositusluonnoksen täytäntöönpanosta sekä sidosryhmien välisillä foorumeilla vaihdettuihin tietoihin yhteistyöstä, jota on tehty julkishallintokomitean ja sen apuelimien työn tukemiseksi.
 29.Suositusluonnoksessa kehotetaan pääsihteeriä ja suosituksen osapuolia levittämään suositusta. Kun suositusluonnos on hyväksytty, se on saatavilla
 verkossa OECD:n oikeudellisten asiakirjojen koosteessa
 . Levittämisen helpottamiseksi saataville tulee myös PDF-muotoinen kirjanen, joka sisältää suositusluonnoksen tekstin ja oleellisia taustatietoja. Sihteeristö jakaa suositusluonnoksen asianomaisten ministeriöiden, parlamentaaristen ryhmien, teollisuuden järjestöjen, ammatillisten järjestöjen ja asiaankuuluvien tutkijoiden ja asiantuntijoiden kokouksissa.
 30.Ei-jäsenet voivat liittyä suositusluonnokseen. Liittyminen tarkoittaisi suosituksen osapuolten poliittista sitoutumista suositusluonnoksen periaatteisiin. Ei-jäsenten sitouttaminen suositusluonnokseen lähettäisi viestin, että niillä voi olla proaktiivinen rooli laittoman kaupan vähentämisessä ja tasapuolisten toimintaedellytysten edistämisessä maailmanlaajuisesti. Kaikki mukaan liittyvät ei-jäsenet sisällytettäisiin toimiin, joilla tuetaan ja seurataan suosituksen täytäntöönpanoa.
 LISÄYS
 Neuvoston suositusluonnos
 vapaakauppa-alueiden avoimuuden parantamisesta
 NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon 14 päivänä joulukuuta 1960 tehdyn Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöä koskevan konvention 5 artiklan b alakohdan;
 ottaa huomioon
 neuvoston suosituksen vero- ja muiden lainvalvontaviranomaisten välisen yhteistyön helpottamisesta vakavien rikosten torjumiseksi
 [OECD/LEGAL/0384];
 ottaa huomioon neuvoston suosituksen torjunta-aineiden laittoman kaupan torjumisesta [
 OECD/LEGAL/0446
 ];
 ottaa huomioon vuoden 2012 FATF:n suositukset, vuoden 1994 WTO:n sopimuksen teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista ja vuoden 2017 WTO:n sopimuksen kaupan helpottamisesta;
 PANEE MERKILLE tarkistetun WCO:n Kioton yleissopimuksen erillisessä liitteessä D olevassa 2 luvussa (vapaa-alueet) vahvistetut tullimenettelyjä ja -valvontaa koskevat perusperiaatteet;
 TOTEAA, että laiton kauppa toimii globaalin talouden varjossa ja yhä useampi ammattimainen laiton kauppias käy kauppaa erilaisilla kielletyillä tavaroilla ja palveluilla, myös väärennöksillä;
 TOTEAA, että laiton kauppa ja rikollisverkostot ovat kasvava turvallisuusongelma maailmanlaajuisesti ja että ne ovat uhka yhteisöille ja yhteiskunnille kokonaisuudessaan mahdollistaen tuottoisan rikollisen liiketoiminnan ja terrorismin rahoituksen ja aiheuttaen epävakautta ja väkivaltaa koko maailmassa;
 TOTEAA, että käytössä on erilaisia kansainvälisiä standardeja, joilla kielletään tai säännellään laittoman kaupan eri sektoreita, kuten ihmisten, huumausaineiden, väärennösten, uhanalaisen ja laittomasti korjatun kasviston ja eläimistön, antiikkiesineiden ja tavanomaisten aseiden kauppaa, ja edistetään oikeudellisten ja operatiivisten toimenpiteiden sekä sääntelytoimenpiteiden käyttöön ottoa laittoman kaupan tuoton torjumiseksi;
 OTTAA HUOMIOON tarpeen antaa lisää yhdenmukaistettuja ohjeita, jotka tarjoavat hallituksille tehokkaat välineet laittoman kaupan havaitsemiseen, ehkäisemiseen ja vähentämiseen kaikilla eri laittomilla markkinoilla hyödykkeestä riippumatta;
 TOTEAA tarpeen toteuttaa proaktiivisia toimenpiteitä laittomien tavaroiden ja palvelujen tarjonnan vähentämiseksi ja niiden kysynnän hillitsemiseksi kaikilla eri laittomilla markkinoilla;
 TOTEAA, että vapaakauppa-alueet voivat edistää laillista talouskasvua ja että niillä voi olla keskeinen asema talouselämässä monissa talouksissa ja monien johtavien valmistajien keskuudessa;
 TOTEAA, että vaikka vapaakauppa-alueiden standardit, valvonta ja muut tarkastukset ovat yleistyneet, ne eivät ole aina pysyneet talouden toimijoiden määrän kasvun ja tavaroiden ja palvelujen laittoman kaupan määrän kasvun tasalla;
 TOTEAA, että joillakin vapaakauppa-alueilla toimivaltaisilla viranomaisilla ei ehkä ole oikea-aikaista fyysistä pääsyä tiloihin ja että niillä on usein vaikeuksia saada tietoja vapaakauppa-alueelle sijoittautuneiden talouden toimijoiden toiminnasta ja vapaakauppa-alueen kautta kuljetettujen tavaroiden tai siellä valmistettujen tai koottujen tavaroiden omistajuudesta, vaikka muissa asiaan liittyvissä kansainvälisissä standardeissa sitä edellytetään;
 TOTEAA, että jotkin talouden toimijat voivat käyttää vapaakauppa-alueiden riittämätöntä valvontaa ja tarkastusta sekä avoimuuden puutetta hyödykseen ja harjoittaa petollista kauppaa, rikkoa teollis- ja tekijänoikeuksia, salakuljettaa tavaroita, helpottaa aseiden leviämistä ja pestä rikoksen tuottamaa hyötyä;
 PANEE MERKILLE mahdollisuuden saattaa vastuuseen toimivaltaiset viranomaiset, jotka hyväksyvät laittoman kaupan tai laiminlyövät sellaisten talouden toimijoiden valvontaa, jotka harjoittavat ihmisille, yrityksille ja ympäristölle vahingollista laitonta kauppaa tai mahdollistavat sen;
 julkishallintokomitean ehdotuksesta
 I. ON YHTÄ MIELTÄ siitä, että tässä suosituksessa
 –’vapaakauppa-alueella’ tarkoitetaan tietyn maan tai lainkäyttöalueen määrittelemää aluetta, jolla sinne tuleviin tavaroihin ei sovelleta lainkaan tuonti- tai vientitulleja tai niihin sovelletaan alhaisempia tuonti- tai vientitulleja kuin sovellettaisiin, jos kyseiset tavarat ilmoitettaisiin luovutettaviksi vapaaseen liikkeeseen, sillä hetkellä, jona ne saapuvat sinne. Tiloja, joita käytetään väliaikaiseen varastointiin tai tullivarastointimenettelyyn, ei katsota vapaakauppa-alueiksi;
 –’toimivaltaisilla viranomaisilla’ tarkoitetaan muun muassa mutta ei pelkästään seuraavia viranomaisia: poliisi-, tulli, vero- ja markkinavalvontavirkamiehet, joilla on lainkäyttövaltaa asiaan kuuluvien henkilöiden, paikkojen, prosessien/menettelyjen tai tavaroiden suhteen;
 II. SUOSITTELEE, että jäsenet ja ei-jäsenet, jotka ovat sitoutuneet noudattamaan suositusta, jäljempänä ’suosituksen osapuolet’, edistävät avoimuutta, jotta voidaan estää vapaakauppa-alueiden väärinkäyttö laittoman kaupan hyväksi.
 Tätä varten suosituksen osapuolten olisi syrjimättömästi ja siten, että ei aiheuteta esteitä kaupankäynnille,
 1.varmistettava, että niiden alueelle perustettuja tai muutoin niiden hallinnollisessa valvonnassa olevia vapaakauppa-alueita koskevassa oikeuskehyksessä
 ·annetaan toimivaltaisille viranomaisille oikeus vaatia asiaan liittyviä tietoja, asiakirjoja, näytteitä tai muita tavaroiden tuotantoon tai liikkumiseen liittyviä tietoja sekä suorittaa milloin tahansa viran puolesta kansallisen lainsäädännön mukaisesti vapaakauppa-alueella varastoituja, tuotettuja tai pakattuja tavaroita tai tarjottuja palveluja taikka siellä toteutettuja toimia koskevia tarkastuksia;
 ·annetaan toimivaltaisille viranomaisille mahdollisuus toteuttaa asianmukaiset toimet ja toimenpiteet kansallisen lainsäädännön mukaisesti;
 ·annetaan toimivaltaisille viranomaisille valtuudet tutkia tavarat ennen niiden pääsyä vapaakauppa-alueelle tai sen yhteydessä tai milloin tahansa tämän jälkeen, jos tutkimusta pidetään tarpeellisena sellaisen lain, määräyksen tai ohjeen asianmukaisen soveltamisen helpottamiseksi, jonka täytäntöönpanoon toimivaltaisella viranomaisella on valtuudet;
 ·annetaan toimivaltaisille viranomaisille valtuudet panna täytäntöön vapaakauppa-alueella toteutettavia toimia koskevat kiellot ja rajoitukset ottaen huomioon kyseessä olevien tavaroiden luonteen, tullivalvonnan vaatimukset tai turvallisuus- ja suojavaatimukset;
 ·annetaan toimivaltaisille viranomaisille valtuudet kieltää henkilöitä, jotka eivät anna tarvittavia takeita tullisäännösten noudattamisesta, harjoittamasta toimintaa vapaakauppa-alueella;
 ·kielletään sellaisia oikeushenkilöitä tai luonnollisia henkilöitä, jotka on tuomittu laittomasta taloudellisesta tai rahoitustoiminnasta, toimimasta vapaakauppa-alueella;
 ·varmistetaan, että toimivaltaiset viranomaiset valvovat vapaakauppa-alueiden rajoja ja tulo-/lähtöpaikkoja;
 ·varmistetaan, että vapaakauppa-alueelle saapuvat ja sieltä lähtevät tavarat, ihmiset ja kuljetusvälineet tarkistetaan tehokkaasti;
 ·varmistetaan, että taloudet toimijat, jotka saavat toimia vapaakauppa-alueella, ovat fyysisesti sijoittautuneet vapaakauppa-alueelle ja että ne ilmoittavat toimivaltaisille viranomaisille asiakkaidensa henkilöllisyyden. Jos asiakas toimii asiamiehenä tai edustajana, talouden toimijan olisi ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille myös päämiehen henkilöllisyys eli sen henkilön tiedot, jonka puolesta asiamies toimii;
 2.varmistettava, että toimivaltaisilla viranomaisilla on pääsy vapaakauppa-alueelle saapuvia ja sieltä lähteviä tavaroita koskeviin koottuihin tilastotietoihin tullinimiketasolla sekä tietoihin, joista ilmenee tavaroiden omistaja;
 3.tehtävä kansainvälistä yhteistyötä lainvalvontatietojen vaihtamiseksi ja kuultava toimivaltaisia viranomaisia ja vaikutuksen kohteena olevia teollisuudenaloja tutkimuksissa ja muissa oikeudellisissa tai hallinnollisissa menettelyissä, jotka koskevat tapauksia, joissa vapaakauppa-aluetta on käytetty väärin laittomaan kauppaan. Tämä tarkoittaa esimerkiksi seuraavia keinoja:
 ·rahoitus- ja hallinnollisten tietojen jakaminen omatoimisesti ja pyydettäessä todisteiden esittämisen tukemiseksi oikeudenkäynneissä ja vapaakauppa-alueiden tehokkaan valvonnan ja tarkistusten varmistamiseksi ja edistämiseksi sekä vapaakauppa-alueiden väärinkäytön estämiseksi kansallisen lainsäädännön mukaisesti;
 ·tullien väliseen yhteistyöhön liittyvien nykyisten järjestelyjen parempi hyödyntäminen tai liittyminen osaksi niitä, kuten sopimuksissa keskinäisestä avunannosta tulliasioissa edellytetään, ja muun lainvalvonnan alan tiedonvaihdon ja julkistamista koskevien väylien ja protokollien parempi hyödyntäminen tai liittyminen osaksi niitä;
 ·yhteistyö ja avunanto toimintatapojen ja käytäntöjen kehittämiseksi ja täytäntöönpanemiseksi, jotta voidaan torjua laitonta kauppaa vapaakauppa-alueilla, mukaan lukien tekninen apu toimivaltaisten viranomaisten, vapaakauppa-alueiden ja talouden toimijoiden rekisterien jakamiseksi ja parempien järjestelmien kehittämiseksi;
 4.parannettava kansallista virastojen välistä yhteistyötä, mukaan lukien velvollisuus ilmoittaa toimivaltaisille viranomaisille epäilykset laittomasta käyttäytymisestä, tiedonvaihto virastojen välillä ja muut yhteistyömekanismit, kuten yhteiset tutkimukset ja tiedustelutietokeskukset;
 5.lisättävä tietoisuutta toimivaltaisten viranomaisten ja yksityisen sektorin sidosryhmien keskuudessa (esimerkiksi suuret välittäjät, kuten laivaajat, huolitsijat, tulliasioitsijat ja logistiikkayritykset), jotta ymmärrettäisiin vapaakauppa-alueella toimimisen roolit ja vastuut sekä vapaakauppa-alueella tapahtuvaan toimintaan liittyvät riskit;
 6.edistettävä kumppanuuksia sidosryhmien välillä, jotta voidaan torjua laitonta kauppaa, joka johtuu korkean riskin vapaakauppa-alueista, kuten niistä, jotka eivät ole panneet täytäntöön tämän suosituksen liitteessä vahvistettuja puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesääntöjä, jotka ovat erottamaton osa suositusta. Tähän kuuluu vapaakauppa-alueita hyödyntävän tai niiden toimijoita rahoittavan elinkeinoelämän kannustaminen harjoittamaan kauppaa sellaisten vapaakauppa-alueiden kanssa, jotka noudattavat puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesääntöjä;
 7.seurattava vapaakauppa-alueiden toimia ja julkaistava vuosittain indikaattoreita, jotka auttavat arvioimaan riskiä laittoman kaupan helpottumisesta;
 8.laadittava alustavat noudattamista tai noudattamatta jättämistä koskevat tilastot, mukaan lukien vapaakauppa-alueilta peräisin tai lähtöisin olevien laittomien tavaroiden haltuunotot ja takavarikot sekä jo toteutetut kyseistä vapaakauppa-aluetta koskevat täytäntöönpanotoimet;
 9.toteutettava kohdennettuja toimia, jotka koskevat lähetyksiä, jotka ovat peräisin korkean riskin vapaakauppa-alueelta, kuten sellaiselta alueelta, jolla puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesääntöjä ei ole pantu täytäntöön;
 10.hyödynnettävä paremmin nykyisiä tai uusia kansainvälisiä sopimuksia, joissa on määräyksiä keskinäisestä oikeusavusta tai muista täytäntöönpanoyhteistyön muodoista, jotta voidaan torjua laitonta kauppaa vapaakauppa-alueilla. Soveltaessaan tällaisia sopimuksia suosituksen osapuolten olisi nimettävä toimivaltaiset viranomaiset ja niiden yhteyspisteet, jotta voidaan helpottaa tällaisten sopimusten osapuolten toimivaltaisten viranomaisten välistä ja niiden keskistä yhteydenpitoa;
 III. SUOSITTELEE, että suosituksen osapuolet toteuttavat toimenpiteitä, joilla rohkaistaan vapaakauppa-alueita panemaan täytäntöön puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesäännöt. Tällaisiin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa mutta ei pelkästään sellaisten lähetysten tiukka valvonta, jotka saapuvat sellaiselta vapaakauppa-alueelta, jolla ei panna täytäntöön puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesääntöjä, tai joiden osalta on näyttöä siitä, että ne on kuljetettu tällaisten alueiden kautta;
 IV. SUOSITTELEE, että suosituksen osapuolet tarvittaessa hyödyntävät kauppasopimuksia tukeakseen tässä suosituksessa mainittujen, laittoman kaupan torjumista vapaakauppa-alueilla koskevien periaatteiden noudattamista;
 V. KEHOTTAA pääsihteeriä ja suosituksen osapuolia levittämään tätä suositusta;
 VI. KEHOTTAA muita kuin suosituksen osapuolia ottamaan huomioon tämän suosituksen ja noudattamaan sitä;
 VII. KEHOTTAA julkishallintokomiteaa laittoman kaupan torjumista käsittelevän työryhmän kautta
 ·toimimaan tiedonvaihdon foorumina ja tekemään vapaaehtoisia vertaisarviointeja tämän suosituksen täytäntöönpanosta;
 ·kehittämään mekanismin puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesääntöjen noudattamisen ja toimivuuden arvioimiseksi yhden vuoden kuluessa suosituksen antamisesta ja raportoimaan siitä neuvostolle;
 ·kehittämään välineet, joilla tuetaan suosituksen osapuolia suosituksen täytäntöönpanossa, mukaan lukien puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesääntöjen noudattamisen edistäminen ja siihen kannustaminen, yhden vuoden kuluessa suosituksen antamisesta; ja
 ·seuraamaan suosituksen täytäntöönpanoa ja antamaan siitä kertomus neuvostolle viimeistään viiden vuoden kuluttua sen antamisesta ja myöhemmin vähintään kerran kymmenessä vuodessa.
 LIITE
 Puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesäännöt
 Puhtaita vapaakauppa-alueita ovat sellaiset alueet, jotka
 1.tarjoavat kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti toimivaltaisille viranomaisille ehdoitta pääsyn tekemään viran puolesta toimijoita koskevia tarkastuksia sovellettavien lakien ja määräysten rikkomista koskevien tutkimusten tukemiseksi;
 2.ilmoittavat toimivaltaisille viranomaisille etukäteen kaikesta vapaakauppa-alueella tapahtuvasta teollisesta, kaupallisesta ja palvelutoiminnasta;
 3.kieltävät toimijoita ja henkilöitä, jotka eivät anna tarvittavia takeita sovellettavien tullisäännösten noudattamisesta, harjoittamasta toimintaa vapaa-alueella;
 4.varmistavat, että vapaakauppa-alueella toimivat talouden toimijat pitävät yllä riittävän yksityiskohtaista digitaalista rekisteriä kaikista alueelle tulevista ja sieltä lähtevistä lähetyksistä sekä kaikista siellä tuotetuista tavaroista ja palveluista, jotta ne tietävät kaikkina aikoina, mitä alueen sisällä on. Digitaalisissa tiedoissa olisi
 ·dokumentoitava kaikkien vapaakauppa-alueelle tulevien ja sieltä lähtevien tavaroiden ja palvelujen myynti- ja ostotapahtumat, ja ne olisi esitettävä pyynnöstä toimivaltaisille viranomaisille;
 ·pidettävä yllä kansallisen lainsäädännön mukaisesti kattavia ja tarkkoja tietoja kaikista kaupallisista liiketoimista, jotta voidaan varmistaa täysi vastuu tuotannossa ja kokoonpanossa käytettävistä raaka-aineista ja yhdistää ne kaupallisten liiketoimien määrään ja arvoon. Tiedot olisi
 –säilytettävä vähintään viiden vuoden ajan;
 –pyynnöstä asetettava toimivaltaisten viranomaisten saataville riittävän nopeasti;
 –pidettävä yllä toimivaltaisen viranomaisen vaatimassa muodossa, jotta toimivaltainen viranomainen voi käyttää niitä riskiprofilointiin;
 5.toimittavat toimivaltaisille viranomaisille hyvissä ajoin kansallisen lainsäädännön mukaisesti pyydetyt tiedot ja asiakirjat, joita niiden on tietovaatimusten mukaisesti pidettävä yllä;
 6.varmistavat, että vapaakauppa-alueella toimivien talouden toimijoiden on annettava pääsy yksityiskohtaisiin digitaalisiin tietoihinsa, jos sen lainkäyttöalueen, johon vapaakauppa-alue on sijoittunut, toimivaltainen viranomainen sitä pyytää;
 7.nimeävät yhteyshenkilön, jolla on tarvittavat taidot ja resurssit vastata tehokkaasti toimivaltaisten viranomaisten tietopyyntöihin;
 8.kannustavat vapaakauppa-alueen toimijoita käyttämään sähköistä maksutapaa kaikissa kaupallisissa tai rahoitustoimissa, jotka tapahtuvat vapaakauppa-alueen sisällä tai ovat sieltä peräisin, ja varmistavat käteismaksujen jäljitettävyyden;
 9.osallistuvat suosituksen osapuolten kanssa vertaisoppimiseen ja vuoropuheluun sääntöjen noudattamiseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi.
 (1)
 Laittoman kaupan torjumista käsittelevä työryhmä kartoittaa ja mittaa rajojen yli ulottuvan laittoman kaupan taloudellisia vaikutuksia esimerkiksi väärennettyjen tavaroiden, luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä ihmisten osalta.
 (2)
 Ministerineuvoston julkilausuma vuodelta 2017.
 (3)
 Governance Frameworks to Counter Illicit Trade (OECD, 2018).
 (4)
 Trade in Counterfeit Goods and Free Trade Zones: Evidence from recent trends (OECD-EUIPO, 2018).
 (5)
 Why Do Countries Export Fakes? The Role of Governance Frameworks, Enforcement and Socio-economic Factors (OECD-EUIPO, 2018); Illicit Trade: Converging Criminal Networks (OECD, 2016).
 (6)
 Governance Frameworks to Counter Illicit Trade (OECD, 2018)