text:
Benkő György szereplése folytatódik a Budaházy és társai tárgyalássorozatban | Szent Korona Rádió
 Benkő György szereplése folytatódik a Budaházy és társai tárgyalássorozatban
 Március 28-, és 30-án folytatódik Benkő meghallgatása nyilvános tárgyaláson.
 Wed, 2012/03/28 - 01:24
 Benkő György „Szupermen“Benkő György végre megmutathatja színészi képességeit a Fővárosi Törvényszéken is, nem csak a médiában. Március 28-2án (szerdán) 9 órától „Magyarország megmentője”, napjaink „Szupermenje” folytatja bíróság előtt vallomását.
 Frissítve: Biztos nem Budaházy verte meg Csintalant! - a március 19-i tárgyalás beszámolója
 Újabb négy tárgyalással folytatódik a Budaházy György és társai elleni eljárás terrorizmus vádjában. Március 19-én 9 órától kezdődik a tárgyalássorozat következő alkalma, az I. és VIII. rendű vádlott, valamint a nyilvánosság kizárásával. Ezen a napon 14 órától lesz nyilvános a tárgyalás, amikor Csintalan Sándor megverése ügyében hallgat meg egy tanút a bíróság. Március 21-én, 28-án és 30-án 9 órától Benkő György kezdi meg bíróság előtti vallomását nyilvános tárgyalás keretében a Fővárosi Törvényszék épületében, a II. em. 36-os teremben.
 Benkő György 2010. februárjában lépett színre és kezdte meg nagyszabású médiaszereplését, mint az az ember, aki „lebuktatta a Magyarok Nyilait“. Több kanálist is megjárt mondandójával, kezdve az RTL-Klubtól az ATV-n keresztül a Klub Rádióig.
 Még a Szent Korona Rádiónak is sikerült vele interjút készítenie, de többször szerepelt a Hír Tv műsoraiban is, valamint a Blikkben, Magyar Nemzetben.
 Eddig ellenőrizhetetlenül előadhatott bármit, most azonban az igazmondás kötelezettségének súlya alatt kell elmondania, hogyan is lett több mint tíz éves barátság után edzőtársának a feljelentője. Vagy 13 milliós nyomravezetői díjért árulója? Benkő György vallomását mindenki élőben hallgathatja, aki eljön a tárgyalásokra. Kérjük a hallgatóságot, hogy ne adja meg a lehetőséget Kenéz Andrea bírónőnek a zárt tárgyalás elrendelésére.
 Ami az eddigi tárgyalásokon kiderült:
 1. Amint az egyes cselekmények nyomozásába bekapcsolódott az NNI, majd a Központi Nyomozó Főügyészség, egyből megjelent a kár mértékének és az esemény „drámaiságának” a felfokozása. A drámára a sértettek egy része is rájátszott, mint például Csintalan, Kóka, Dér Zsuzsanna, az Action buzibár tulajdonosa vagy Szilvásy apósa, aki egyenesen sírva fakadt a több éve történt esemény hatására. 2. A tárgyalásokon az események részleteinek megismerése, a bíróság által felolvasott rendőrségi jegyzőkönyvek meghallgatása után kiderült, hogy a cselekmények alkalmatlanok voltak terrorcselekménynek, hisz senki nem érezte magát általuk kényszerítve bármire is. Egy molotov-koktéllal megtámadott MSZP-pártiroda vezetője például elmondta, hogy különösebben nem foglalkoztak a támadással, mert hozzászoktak a támadásokhoz abban a 2006-2007-es időszakban. Hiller és Kóka nem is igazán tudta, hogy miért kaptak molotov-koktélt illetve lőttek be a lakásba, és nem kötötték a TB-törvény szavazásához a történteket (azt sem tudták, hogy mikor volt erről a törvényről a szavazás). A 2008. februári molotov-koktélos támadások sértettjei közül a Magyarok Nyilainak közleménye előtt már többen megjósolták, hogy a TB-törvény miatt kaptak molotov-koktélt, de akárcsak Hiller vagy Kóka, megszavazták a törvényt, a támadás nem volt rájuk semmiféle hatással. 3. A tárgyalássorozatban kiderült az is, hogy a szocialista politikusok a pártvezetés utasítása szerint szavaztak, és eszükbe sem jutott, hogy azok véleményét kéne képviselniük, akik megválasztották őket. Volt olyan egykori MSZP-s képviselő, aki a világ legtermészetesebb módján mondta el a bíróságon a tanúvallomásában, hogy „drága dolog az MSZP-ben nem-et mondani”, vagyis a pártközpont „terrorja” felülmúlta a „terroristákét”. 4. Már a vádirat is konkrétan hazugságokat tartalmaz. Például a dunaújvárosi esetnél a vádirat azt írja, hogy felgyújtották az ajtót. Közben meg a tárgyaláson kiderült, hogy a lábtörlő égett el, az ajtó megfüstölődött csupán. Aztán gyújtogatásról beszéltek egy olyan esetnél, ahol csupán valami kormozódást találtak egy beton járdán. A betont nem lehet felgyújtani, akkor mi égett? A vádiratban mindenhol az szerepel, hogy ide vagy oda molotov-koktélt dobtak. Aztán az egyes ügyeknél kiderült, hogy volt, ahol semmi nem is történt. Vagy egyenesen 3 molotov-koktél bedobásáról szól a vádirat, közben meg találtak egy kupakkal ellátott üvegnyakat és rejtély, hogy keletkezett a tűz. Az egyik buzibár tulajdonosa ráadásul elszólta magát, mert elmondta, hogy a támadás, a hírverés elég jól fellendítette az üzletét. Ha ennyi „tévedést” tartalmaz a vádirat, ami az egész eljárás alapját képezi, mi lehet még, amiről eddig még nem tudni, hisz a bizonyítási eljárásnak igencsak a kezdetén tartunk. 5. A nyomozóhatóság ebben az ügyben is folyamatosan szabályt szeg. A védőügyvédek több eljárási szabálysértésre hívták fel már eddig a bíróság figyelmét. Vannak például olyan nyomozati anyagok, amiket nem adnak át a vádlottaknak és ügyvédeiknek. Az ügyvédek hiába emelnek kifogást, a bíróság ezekkel az aggályokkal a jelek szerint nem nagyon foglalkozik. Tanúvallomásból kiderül, hogy a nyomozók volt, hogy jegyzőkönyv felvétele nélkül beszéltek meg dolgokat későbbi tanúval vagy sértettel, vagy kutattak át helyiségeket (ahol aztán két nap múlva robbanószer előállítására alkalmas anyagot foglaltak le, akkor már jegyzőkönyv felvételével). De volt, ahol nem készítettek jegyzőkönyvet a házkutatásról, ami így a laikus értelmezés szerint egyenlő a kifosztással (érdekes, hogy ezen a helyszínen szintén „fontos” dolgokat foglaltak le az ügyészség szerint). Tanúként megidézett háziasszony, de sértettként megidézett volt MSZP-s képviselő is állította a bíróság előtt, hogy ami a rendőrségi vallomásáról készült jegyzőkönyvben van, azt ő nem mondta. 6. Az objektív bizonyítási eljárások nem támasztották alá az ügyészség vádját egyetlen vádlottal kapcsolatban sem. A szemtanúk nem ismertek fel egyetlen vádlottat sem, a helyszíneken talált DNS-nyomok, ujjlenyomatok, szagminták egyik vádlotthoz sem voltak köthetők.
 A vád „koronatanúja" egy volt vádlott, aki alkut kötött az ügyészséggel már elfogása után 10 nappal. Az ő vallomása tette ki az eddigi tárgyalási napok nagy részét. A „koronatanú“ többször belezavarodott a vallomásába, ellentmondásba került korábban tett vallomásaival, jegyzetet használ, amit gyakran megnéz, sokat gondolkodik egy-egy válasz előtt és sokszor mondja, hogy ő tulajdonképpen nem is emlékszik pontosan, de ilyen vagy olyan benyomása alakult ki, ami alapján elkövetőként nevezett meg több vádlottat is.
 A bíróság az ügyészség – lényegében érdemi indoklás nélküli – indítványára a „koronatanú“ kihallgatásáról kizárta nemcsak a nyilvánosságot, hanem az I. rendű vádlottat, Budaházy Györgyöt és a VIII. rendű vádlottat, T. Csabát. Ők így nem tudni hogyan fognak védekezési jogukkal élni és kérdéseket feltenni a „koronatanúnak“. Soós Tibor egyébként több cselekményt magára vállalt és korábban a Központi Nyomozó Főügyészség meggyanúsította robbanószerrel való visszaéléssel, de azt megszüntették ellene, és most tanú, nem vádlott. Egyedül ellene van bizonyíték, a saját beismerő vallomása, mégsincs ellene semmiféle eljárás. 7. Az eddigi tárgyalások során több esetben kiderült, hogy a nyomozóhatóság egyes olyan bizonyítékokat (híváslistákat, cellainformációkat, videofelvételeket, sőt, Soós több kihallgatási jegyzőkönyvét) amelyek a jelenleg megvádolt 17 ember ártatlanságát erősítenék, egyszerűen eltüntetett. Budaházy György szóvá is tette, hogy ha a vádhatóságnak – aki egyben a nyomozó hatóság is volt – abszurd módon lehetősége van a bizonyítékok közül „kikukázni” dolgokat, akkor a fegyverek egyenlősége elv alapján ehhez nekik is joguk kéne legyen.
 (Szent Korona Rádió) Related Links A köztársaság szappanoperája, avagy a hangfelvételek korszaka A kuruc.info összeállítása Benkőről A Magyarok Nyilai ügy változatai - Mi az igazság? Egy volt bűntársa szerint 13 milliót kapott Benkő a "telefonos" felvételekért Ki lehet Benkő György és mi lehet a cél? (letölthető Budaházy műsor) Morvai Krisztina: Sztálinista nosztalgia-show az RTL-en Profi hamistvány a Benkő-felvétel - Gaudi-Nagy Tamás a Mokkában
 Kruchió Sándor Tue, 2012/03/20 - 16:00 Bejelentkezés Regisztrálj!
 "Benkő György vallomását mindenki élőben hallgathatja, aki eljön a tárgyalásokra. Kérjük a hallgatóságot, hogy ne adja meg a lehetőséget Kenéz Andrea bírónőnek a zárt tárgyalás elrendelésére".
 Aki úgy érzi, hogy nem tud lakatot tenni a szájára, vagy nem tud uralkodni indulatain, mielőtt teljesen elburulna a agya, szépen csendben hagyja el a tárgyalótermet, vagy inkább maradjon otthon!
 kissapka01 Tue, 2012/03/13 - 08:47 Bejelentkezés Regisztrálj!
 http://www.youtube.com/watch?v=4DWDn7CObTE
 "A zsidókat tehát nem lehet emancipálni, mert vallásuk politikai institutio, theokráciai alapokra fektetve , amely a fennálló országlási renddel egybehangzásba nem hozható." - Kossuth Lajos, 1844.
 hcsaba: Most nem a cigókat47 min 36 sec agoAmíg a bodzaszedők az2 hours 14 min ago"Sarit Michaeli, a2 hours 41 min agoSzép!4 hours 41 min agoEgy fénysorompó 1000 dolog4 hours 42 min agoDaher Pierre ... Igazi6 hours 42 min agoMinket kék festékkel14 hours 16 min agoA jelenlegi euróárfolyamon1 nap 4 hours agoAzt írja a1 nap 15 hours agoÚgy látom piréz1 nap 16 hours ago Kereso.szentkoronaradio.com | Információ ITT Cikkajánló
 Elmaradt Benkő György szereplése Budaházyék tárgyalásán Hallgassa Benkőt élőben Budaházyék tárgyalásán
 Újabb fejlemény Budaházyék feljelentése ügyében Benkőnek nincsenek meg a felvételei, de az MTI-t ez nem érdekli
 Benkő:“Nem tudom hogy működik a rendőrség“


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 29.1.2011
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 30/23
 4care AG 19. novembril 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 8. septembri 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-575/08: 4care AG versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)
 (Kohtuasi C-535/10)
 ()
 2011/C 30/39
 Kohtumenetluse keel: saksa
 Pooled
 Apellant: 4care AG (esindaja: advokaat S. Redeker)
 Teised menetlusosalised: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), Laboratorios Diafarm, S.A.
 Apellandi nõuded
 —
 tühistada Üldkohtu 8. septembri 2010. aasta otsus kohtuasjas T-575/08 ja jätta menetlusse astuja vastulause rahuldamata;
 —
 mõista vastustajalt ja menetlusse astujalt välja menetluskulud.
 Väited ja peamised argumendid
 Apellatsioonkaebus on esitatud Üldkohtu otsuse vastu, millega jäeti rahuldamata apellandi tühistamishagi Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 7. oktoobri 2008. aasta otsuse peale, mis puudutas kujutismärgi „Acumed” registreerimistaotluse tagasilükkamist. Üldkohus kinnitas oma otsusega apellatsioonikoja otsuse, mille kohaselt esineb nimetatud kujutismärgi varasema sõnamärgiga „AQUAMED ACTIVE” segiajamise tõenäosus.
 Üldkohtu põhjendas oma otsust, mis vaidlustati, liidu õiguse rikkumisega Euroopa Kohtu põhikirja artikli 58 tähenduses. Üldkohus hindas valesti vastulause esemeks oleva kaubamärgi eristusvõimet, sarnastust vastandatud kaubamärgiga ja segiajamise tõenäosust.
 Eristusvõime hindamise raames ei võtnud Üldkohus piisavalt arvesse vastulause esemeks oleva kaubamärgis esineva sõna „AQUAMED” kirjeldavat iseloomu. Lisaks ei arvestanud Üldkohus hageja viidatud mitmete varasemate kaubamärkide tähendusega. Nimetus „AQUAMED ACTIVE” on kirjeldav mitte ainult selle kasutamist silmas pidades, vaid ka vastavas kaubakategoorias laialt kasutusel olev tähiste element, mis on olemuselt nõrga eristusvõimega. Sealjuures on nõrk eristusvõime tingitud lisaks veel kaubanduses sarnaste kaubamärkide kasutamisest. Kui Üldkohus oleks neid asjaolusid nõuetekohaselt hinnanud, siis oleks ta jõudnud järeldusele, et vastulause esemeks oleva kaubamärgil „AQUAMED ACTIVE” on äärmisel juhul väga nõrk eristusvõime ja seetõttu on selle kaitse ulatus kitsas.
 Tähiste sarnasuse hindamisel jättis Üldkohus tähelepanuta olulised asjaolud ja seega ei viinud ta läbi täielikku hindamist. Kohus lähtus vääralt sellest, et vastulause esemeks oleva kaubamärgi element „ACTIVE” on tähiste võrdlemisel täiesti tähtsusetu ja võrrelda tuleb vaid sõnu „AQUAMED” ja „Acumed”. Seejuures ei võtnud Üldkohus arvesse, et sõnad „AQUAMED” ja „ACTIVE” on tihedas seoses, mis takistab sõna „ACTIVE” täielikku kõrvalejätmist. Kui Üldkohus oleks vastulause esemeks oleva kaubamärki „AQUAMED ACTIVE” tervikuna võrrelnud taotletud kaubamärgiga „Acumed”, siis oleks ta leidnud, et tähised ei ole sarnased.
 Isegi kui — nõuetevastaselt –võrrelda omavahel vaid sõnu „AQUAMED” ja „Acumed”, siis on Üldkohus igal juhul rikkunud õigusnormi segiajamise tõenäosuse hindamisel. Selles osas pole Üldkohus järginud tervet rida varasemaid otsuseid, milles sarnastel asjaoludel välistati segiajamise tõenäosus. Lisaks ei võtnud kohus arvesse, et vastulause esemeks oleva kaubamärgi kitsa kaitse ulatuse tõttu piisab juba vähestest erinevustest tähiste vahel, et välistada segiajamise tõenäosus. Kui Üldkohus oleks selle asjaoluga arvestanud, siis oleks ta teinud järelduse, et taotletud kaubamärk jääb kujutise, kõlaliste ja kontseptuaalsete erinevuste tõttu igal juhul vastulause esemeks olevast kaubamärgist piisavalt kaugele.


text:
 20.7.2015
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 236/22
 Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2015. gada 30. martā iesniedza Sächsisches Oberverwaltungsgericht (Vācija) – Der Bundesbeauftragte für Asylangelegenheiten/N
 (Lieta C-150/15)
 (2015/C 236/31)
 Tiesvedības valoda – vācu
 Iesniedzējtiesa
 Sächsisches Oberverwaltungsgericht
 Pamatlietas puses
 Prasītājs: Der Bundesbeauftragte für Asylangelegenheiten
 Atbildētājs: N
 Cita lietas dalībniece: Vācijas Federatīvā Republika
 Prejudiciālie jautājumi
 1)
 Vai Direktīvas 2011/95/ES (1) 9. panta 1. punkta a) apakšpunkts, skatīts kopā ar 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ir jāinterpretē tādējādi,
 a)
 ka ir Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 10. panta 1. punktā un ECPAK [Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas] 9. panta 1. punktā garantētās reliģijas brīvības smags pārkāpums un līdz ar to vajāšana atbilstoši direktīvas 9. panta 1. punkta a) apakšpunktam ir tad, ja reliģiskas darbības vai uzvedība, ko prasa ticība, kuru aktīvi praktizē pieteicējs, un kas ir tās centrālais elements, vai kas ir balstītas uz pieteicēja reliģisko pārliecību tādējādi, ka tām ir īpaša nozīme tā reliģiskajai identitātei, ir aizliegtas izcelsmes valstī, paredzot par to sodu,
 vai
 b)
 vai ir vajadzīgs, ka pieteicējs, kas aktīvi praktizē noteiktu ticību, turklāt pierāda, ka reliģiskas darbības vai uzvedība, kas ir šīs ticības centrālais elements un kas viņa izcelsmes valstī ir aizliegts ticības apliecinājums, paredzot par to sodu, viņa reliģiskajai piederībai ir “īpaši svarīgas” un šajā ziņā “obligātas”?
 2)
 Vai Direktīvas 2011/95/ES 9. panta 3. punkts, skatīts kopā ar 2. punkta d) apakšpunktu, ir jāinterpretē tādējādi, ka, lai konstatētu pamatotas bailes no vajāšanas un faktiskus draudus (“real risk”), ka Direktīvas 2011/95/ES 6. pantā minētie dalībnieki viņus vajās vai pakļaus necilvēcīgai vai pazemojošai attieksmei vai sodiem, attiecībā uz reliģiskām darbībām vai uzvedību, ko paredz ticība, kuru aktīvi praktizē pieteicējs, un kas ir tās centrālais elements vai kas ir balstītas uz pieteicēja reliģisko pārliecību tādējādi, ka tām ir īpaša nozīme tā reliģiskajai identitātei, kuras ir aizliegtas izcelsmes valstī, paredzot par to sodu,
 a)
 saiknes vērtēšana ir vajadzīga tādējādi, ka pieteicēja ticības novirzienu pretēji aizliegumam praktizējošo ticīgo skaits ir jāsaista ar faktisko vajāšanas aktu skaitu, pamatojoties uz šo reliģisko darbību, pieteicēja izcelsmes valstī un jāņem vērā pastāvošās valsts kriminālvajāšanas prakses iespējamā nedrošība un nenoteiktība
 vai
 b)
 vai ir pietiekami, ka, ja izcelsmes valsts kriminālvajāšanas praksē var tikt pierādīta faktiska tiesību normu piemērošana, kurās, paredzot sodu, ir [aizliegtas] reliģiskas darbības vai uzvedība, ko prasa ticība, kuru aktīvi praktizē pieteicējs, un kas ir tās centrālais elements, vai kas ir balstītas uz pieteicēja reliģisko pārliecību tādējādi, ka tām ir īpaša nozīme tā reliģiskajai identitātei?
 3)
 Vai valsts procesuālo tiesību norma, kas paredz, ka Revision [kasācijas] tiesas tiesību vērtējums ir saistošs tiesai, kas izskata lietu pēc būtības (šeit – VwGO 144. panta 6. punkts), ir saderīga ar Savienības tiesību piemērošanas prioritātes principu, ja tiesa, kas izskata lietu pēc būtības, Savienības tiesību normu vēlas interpretēt citādi nekā Revision tiesa, bet šo Savienības tiesību interpretāciju tā nevar izdarīt pat pēc prejudiciāla nolēmuma procedūras īstenošanas atbilstoši LESD 267. panta otrajai daļai, jo valsts tiesībās ir paredzēts, ka tai ir saistošs Revision tiesas izdarītais tiesību vērtējums?
 (1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīva 2011/95/ES par standartiem, lai trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kvalificētu kā starptautiskās aizsardzības saņēmējus, par bēgļu vai personu, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, vienotu statusu, un par piešķirtās aizsardzības saturu, OV L 337, 9. lpp.


type: contracts

text:
 25.9.2008
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 257/46
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 77/2008 HATÁROZATA
 (2008. június 6.)
 az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének a négy alapszabadságon kívül eső különleges területeken folytatott együttműködésre vonatkozó módosításáról
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A megállapodás 31. jegyzőkönyvét az EGT vegyes bizottság 2005. február 8-i 23/2005 határozata (1) módosította.
 (2)
 Helyénvaló a megállapodás szerződő felei közötti együttműködés kiterjesztése az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) létrehozásáról szóló, 2007. október 23-i 1350/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (2).
 (3)
 Ezért a megállapodás 31. jegyzőkönyvét módosítani kell annak érdekében, hogy e kibővített együttműködés 2008. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,
 A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
 1. cikk
 A megállapodás 31. jegyzőkönyve 16. cikkének (1) bekezdése az alábbi francia bekezdéssel egészül ki:
 „—
 32007 D 1350: az Európai Parlament és a Tanács 1350/2007/EK határozata (2007. október 23.) az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) létrehozásáról (HL L 301., 2007.11.20., 3. o.).”
 2. cikk
 Ez a határozat a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése értelmében az EGT Vegyes Bizottsághoz eljuttatott utolsó értesítést követő napon lép hatályba (3).
 Ezt a rendeletet 2008. január 1-jétől kell alkalmazni.
 3. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell közzétenni.
 Kelt Brüsszelben, 2008. június 6-án.
 az EGT Vegyes Bizottság részéről
 az elnök
 Alan SEATTER
 (1) HL L 161., 2005.6.23., 52. o.
 (2) HL L 301., 2007.11.20., 3. o.
 (3) Alkotmányossági követelmények fennállását nem jelezték.


type: legislation

text:
 IL-KUMMISSJONI EWROPEA
 Brussell, 1.10.2015
 COM(2015) 469 final
 2015/0230(NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 li tistabbilixxi l-pożizzjoni li se tieħu l-Unjoni Ewropea fil-Konferenza Ministerjali tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ dwar l-adeżjoni tar-Repubblika tal-Liberja mad-WTO
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 1.IL-KUNTEST TAL-PROPOSTA
 •Ir-raġunijiet għall-proposta u l-objettivi tagħha
 Membri tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ (WTO) u r-Repubblika tal-Liberja laħqu l-istadju konklussiv ta’ ftehim dwar it-termini għall-adeżjoni tar-Repubblika tal-Liberja fl-organizzazzjoni. Dan qed iseħħ wara 8 snin ta' negozjati li bdew meta r-Repubblika tal-Liberja ppreżentat l-applikazzjoni tagħha biex tingħaqad mad-WTO fl-2007. Sommarju tat-termini tal-adeżjoni jinsab hawn taħt fil-punt 5.
 Bil-preżentazzjoni tat-termini tal-Adeżjoni tar-Repubblika tal-Liberja mad-WTO għall-approvazzjoni tal-Kunsill, il-Kummissjoni tqis li dawn it-termini jirrappreżentaw pakkett bilanċjat u ambizzjuż ta’ impenji ta' ftuħ tas-suq, li se jġibu benefiċċji sostanzjali kemm lir-Repubblika tal-Liberja u kemm lill-imsieħba kummerċjali tagħha tad-WTO. Talba tal-Liberja għall-adeżjoni ġiet eżaminata skont il-linji gwida stipulati mill-Kunsill Ġenerali tad-WTO dwar l-adeżjoni tal-pajjiżi l-inqas żviluppati (LDC) u waqt li kienu kkunsidrati l-elementi kumplessivi tar-relazzjonijiet kummerċjali bilaterali mal-Liberja fil-kuntest tas-Sħubija UE-AKP.
 •Konsistenza ma’ dispożizzjonijiet ta’ politika eżistenti fil-qasam ta’ politika
 Il-multilateraliżmu huwa fil-qalba tal-politika kummerċjali tal-UE u l-UE tappoġġa l-adeżjoni ta’ pajjiżi terzi mad-WTO bit-termini addattati.
 •Konsistenza ma' politiki oħrajn tal-Unjoni
 Konsistenti mal-azzjoni esterna tal-UE u l-politika tal-iżvilupp, il-proposta se tistabbilixxi l-Liberja fis-sistema ta’ kummerċ multilaterali skont il-linji gwida stipulati mill-Kunsill Ġenerali tad-WTO dwar l-adeżjoni tal-pajjiżi l-inqas żviluppati (LDC) u waqt li kienu kkunsidrati l-elementi kumplessivi tar-relazzjonijiet kummerċjali bilaterali mal-Liberja fil-kuntest tas-Sħubija UE-AKP.
 2.BAŻI ĠURIDIKA, SUSSIDJARJETÀ U PROPORZJONALITÀ
 •Bażi ġuridika
 Deċiżjoni tal-Kunsill li tapprova t-termini tal-adeżjoni tar-Repubblika tal-Liberja mad-WTO hija meħtieġa skont l-Artikolu 218(9) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, qabel ma l-UE tkun tista’ tappoġġa formalment dik l-approvazzjoni fid-WTO.
 •Sussidjarjetà (għal kompetenza mhux esklużiva)
 Mhux applikabbli. Il-kompetenza esklużiva tal-UE għall-kummerċ.
 •Proporzjonalità
 Mhux applikabbli. Deċiżjoni tal-Kunsill Artikolu 218(9) hija meħtieġa.
 •Għażla tal-istrument
 Mhux applikabbli. Deċiżjoni tal-Kunsill Artikolu 218(9) hija meħtieġa.
 3.RIŻULTATI TAL-EVALWAZZJONIJIET EX POST, KONSULTAZZJONIJIET MAL-PARTIJIET IKKONĊERNATI U VALUTAZZJONIJIET TAL-IMPATT
 •Evalwazzjonijiet ex-post/kontrolli tal-idoneità tal-leġiżlazzjoni eżistenti
 Mhux applikabbli
 •Konsultazzjonijiet mal-partijiet ikkonċernati
 Mhux applikabbli
 •Ġbir u użu ta’ kompetenzi
 Mhux applikabbli
 •Valutazzjoni tal-impatt
 Mhux neċessarja. Deċiżjoni tal-Kunsill tal-Artikolu 218(9) hija meħtieġa.
 •Idoneità regolatorja u simplifikazzjoni
 Il-proposta mhix marbuta mar-REFIT
 •Drittijiet fundamentali
 Il-proposta ma għandha l-ebda konsegwenzi fuq il-protezzjoni tad-drittijiet fundamentali.
 4.IMPLIKAZZJONIJIET BAĠITARJI
 Il-proposta ma għandha l-ebda implikazzjoni baġitarja.
 5.ELEMENTI OĦRAJN
 •Pjanijiet ta’ implimentazzjoni u monitoraġġ, arranġamenti ta’ evalwazzjoni u rapportar
 Mhux applikabbli
 •Spjegazzjoni dettaljata tal-provvedimenti speċifiċi tal-proposta
 Sommarju ta’ termini ta' adeżjoni
 Skedi tal-impenji
 Prodotti (b’mod ġenerali)
 Ir-rata ta’ tariffa medja finali (FBR) fl-iskeda tal-adeżjoni tal-Liberja hija ta’ 26,6 %.
 Il-medja FBR għal prodotti tal-agrikoltura ta' 23,6 % hija iktar baxxa mis-27,2 % osservata għall-prodotti industrijali.
 Il-Liberja se timplimenta l-FBRs mid-data tal-adeżjoni. Għal 249 linja tariffarja (TLS), jiġifieri 4 % tal-iskeda tagħha, il-Liberja FBR se tiġi implimentata biss sal-2019.
 Dawn il-livelli medji għat-tariffi huma ta’ standard ferm għoli ta’ LDC, speċjalment meta jitqies id-daqs żgħir u l-vulnerabbiltà tal-ekonomija tal-Liberja.
 Prodotti Industrijali
 Il-medja FBR għal prodotti mhux agrikoli huwa ta' 27,2 %.
 Il-Liberja hija vinkolanti 100 % tal-iskeda tagħha, filwaqt li tieħu l-impenji tariffarji marbuta għal prodotti industrijali kollha.
 Il-livelli massimi tat-tariffi huma ta’ 50 % għal żebgħa, plastik tad-dar, karta iġjenika u għamara tal-injam.
 Prodotti agrikoli
 L-FBR medja għall-prodotti agrikoli hija ta' 23,6 %.
 Il-livelli massimi tat-tariffi huma ta’ 50 % għal żerriegħa tal-kawkaw, keċap tat-tadam u ilma minerali.
 Servizzi
 L-iskeda ta' impenji speċifiċi tal-Liberja fis-servizzi hija sodisfaċenti meta jitqies l-istatus tagħha ta' LDC. Il-Liberja se tidħol għall-impenji ta' aċċess għas-suq u ta' trattament nazzjonali f'firxa wiesgħa ta' setturi tas-servizzi, inklużi s-servizzi professjonali, tal-kompjuter u ta' negozju ieħor, is-servizzi tal-komunikazzjoni, servizzi tal-kostruzzjoni, servizzi tad-distribuzzjoni, servizzi edukattivi, servizzi ambjentali, servizzi finanzjarji (tal-assigurazzjoni u bankarji), servizzi tas-saħħa u soċjali finanzjati b'mod privat, servizzi tat-turiżmu u dawk tat-trasport (servizzi ta' trasport marittimu, tal-ilmijiet interni u tat-triq u servizzi awżiljarji għat-tipi kollha ta' trasport).
 Impenji tal-protokoll
 Fl-istadju multilaterali finali tal-proċess ta' adeżjoni, il-Membri tad-WTO fittxew kollettivament li jiżguraw il-kompatibbiltà bażika tal-liġijiet u l-istituzzjonijiet kummerċjali tal-Liberja mar-regoli u l-ftehimiet tad-WTO, stabbiliti fil-Protokoll ta’ adeżjoni u r-Rapport tal-Grupp ta’ Ħidma.
 Assistenza teknika u/jew perjodi ta’ tranżizzjoni kienu mitluba biex jiġu implimentati wħud mill-impenji tad-WTO. Fir-rigward ta’ perjodi ta’ tranżizzjoni, il-Liberja se jkollha sal-1 ta' Awwissu 2017 biex tiżgura konformità sħiħa mal-obbligi tad-WTO dwar it-tariffi u l-imposti marbutin mal-importazzjoni u l-esportazzjoni, dwar l-Ostakoli Tekniċi għall-Kummerċ u Miżuri Sanitarji u Fitosanitarji. Il-Liberja se tkun ukoll kapaċi li żżomm xi inċentivi ta' investiment inkompatibbli mat-TRIMs sal-1 ta’ Awwissu 2019.
 2015/0230 (NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 li tistabbilixxi l-pożizzjoni li se tieħu l-Unjoni Ewropea fil-Konferenza Ministerjali tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ dwar l-adeżjoni tar-Repubblika tal-Liberja mad-WTO
 IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 91, 100(2) u l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 207(4) flimkien mal-Artikolu 218(9) tiegħu,
 Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
 Billi:
 (1)Fit-13 ta' Ġunju 2007, il-Gvern tar-Repubblika tal-Liberja applika għall-adeżjoni mal-Ftehim ta' Marrakesh li jistabbilixxi l-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ (WTO), b'konformità mal-Artikolu XII ta' dak il-Ftehim.
 (2)Grupp ta' Ħidma dwar l-adeżjoni tar-Repubblika tal-Liberja ġie stabbilit fit-18 ta' Diċembru 2007 sabiex jintlaħaq ftehim dwar it-termini ta' adeżjoni aċċettabbli għar-Repubblika tal-Liberja u l-Membri kollha tad-WTO.
 (3)Il-Kummissjoni, f’isem l-Unjoni, innegozjat għadd komprensiv ta’ impenji għal impenji tal-ftuħ tas-suq min-naħa tar-Repubblika tal-Liberja li huma f’konformità mal-linji gwida stipulati mill-Kunsill Ġenerali tad-WTO dwar l-adeżjoni tal-pajjiżi l-inqas żviluppati (LDC) u li jissodisfaw it-talbiet tal-Unjoni b’kont meħud tarde r-relazzjonijiet bilaterali mar-Repubblika tal-Liberja fil-kuntest tas-Sħubija UE-AKP.
 (4)Dawn l-impenji huma issa inkorporati fil-Protokoll ta’ Adeżjoni tar-Repubblika tal-Liberja fid-WTO.
 (5)L-adeżjoni mad-WTO hija mistennija li tagħti kontribut pożittiv u dejjiemi għall-proċess tar-riforma ekonomika u l-iżvilupp sostenibbli fir-Repubblika tal-Liberja.
 (6)Il-Protokoll ta' Adeżjoni għandu għalhekk jiġi approvat.
 (7)L-Artikolu XII tal-Ftehim li jistabbilixxi d-WTO jistipula li dwar it-termini tal-adeżjoni għandu jintlaħaq ftehim bejn il-Membru li qed jissieħeb u d-WTO, u li l-Konferenza Ministerjali tad-WTO tapprova t-termini tal-adeżjoni min-naħa tad-WTO. L-Artikolu IV.2 tal-Ftehim li jistabbilixxi li d-WTO jipprovdi li matul l-intervalli bejn il-laqgħat tal-Konferenza Ministerjali, il-funzjonijiet tagħha jitmexxew mill-Kunsill Ġenerali.
 (8)Għalhekk, jeħtieġ li tiġi stabbilita l-pożizzjoni li għandha tieħu l-Unjoni fi ħdan il-Kunsill Ġenerali tad-WTO dwar l-adeżjoni tar-Repubblika tal-Liberja mad-WTO,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-pożizzjoni li għandha tittieħed mill-Unjoni Ewropea fil-Konferenza Ministerjali tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ dwar l-adeżjoni tar-Repubblika tal-Liberja mad-WTO, hija li tapprova l-adeżjoni.
 Artikolu 2
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Kunsill
 Il-President