text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 22005A0217(01)
 Megállapodás a Bolgár Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételének kereteit megállapító, az Európai Unió és a Bolgár Köztársaság közötti
 Official Journal L 046 , 17/02/2005 P. 0050 - 0056
 Megállapodása Bolgár Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételének kereteit megállapító, az Európai Unió és a Bolgár Köztársaság közöttiAZ EURÓPAI UNIÓ,egyrészről, ésA BOLGÁR KÖZTÁRSASÁGmásrészről,a továbbiakban: a "felek",mivel:(1) Az Európai Unió (EU) úgy határozhat, hogy fellép a válságkezelés területén.(2) Az Európai Unió határoz arról, hogy harmadik országokat felkér-e egy adott EU válságkezelési műveletben való részvételre. A Bolgár Köztársaság elfogadhatja az Európai Unió felkérését és felajánlhatja hozzájárulását. Ebben az esetben az Európai Unió határoz a Bolgár Köztársaság által felajánlott hozzájárulás elfogadásáról.(3) Amennyiben az Európai Unió úgy határoz, hogy a NATO eszközeinek és képességeinek igénybevételével katonai válságkezelési műveletet hajt végre, a Bolgár Köztársaság értesítheti az Európai Uniót a műveletben való részvétele elvi szándékáról.(4) A 2002. október 24- 25-i brüsszeli Európai Tanács egyetértett a nizzai Európai Tanács által 2000. december 7- 9-én elfogadott, a NATO nem EU-tagállam európai tagjainak az EU által vezetett válságkezelésben való részvételére vonatkozó rendelkezések végrehajtásának részletes szabályaival.(5) A Bolgár Köztársaságnak az EU válságkezelési műveletekben való részvétele feltételeit lehetőség szerint egy, a lehetséges jövőbeni részvétel kereteit megállapító megállapodásban kell meghatározni, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell meghatározni.(6) Egy ilyen megállapodás nem sértheti az Európai Unió döntéshozatali autonómiáját, és nem érintheti a Bolgár Köztársaság egy adott EU válságkezelési műveletben való részvételére vonatkozó határozatainak eseti jellegét.(7) Egy ilyen megállapodás kizárólag a jövőbeni EU válságkezelési műveletekre vonatkozhat, és nem érintheti a Bolgár Köztársaság egy már megindított EU válságkezelési műveletben való részvételét szabályozó esetlegesen létező megállapodásokat,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:I. SZAKASZÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK1. cikkA részvételre vonatkozó határozatok(1) Az Európai Unió arra vonatkozó határozatát követően, amelyben felkéri a Bolgár Köztársaságot valamely EU válságkezelési műveletben való részvételre, valamint azt követően, hogy a Bolgár Köztársaság úgy határoz, hogy abban részt vesz, a Bolgár Köztársaság tájékoztatja az Európai Uniót felajánlott hozzájárulásáról.(2) Amennyiben az Európai Unió úgy határoz, hogy a NATO eszközeinek és képességeinek igénybevételével katonai válságkezelési műveletet hajt végre, a Bolgár Köztársaság tájékoztatja az Európai Uniót a műveletben való részvételi szándékáról, valamint ezt követően tájékoztatást nyújt bármely felajánlott hozzájárulásáról.(3) A Bolgár Köztársaság hozzájárulását az Európai Unió a Bolgár Köztársasággal folytatott konzultáció keretében értékeli.(4) Az Európai Unió a lehető leghamarabb értesíti a Bolgár Köztársaságot a művelet közös költségeihez való várható hozzájárulásáról annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a Bolgár Köztársaság számára ajánlata meghatározásában.(5) Az Európai Unió írásban közli a Bolgár Köztársasággal az értékelés eredményét annak érdekében, hogy e megállapodás rendelkezéseivel összhangban biztosítsa a Bolgár Köztársaság részvételét.2. cikkKeretek(1) A Bolgár Köztársaság e megállapodás rendelkezéseivel és bármely előírt végrehajtási rendelkezéssel összhangban csatlakozik ahhoz az együttes fellépéshez, amelynek elfogadásával az Európai Unió Tanácsa az EU által végrehajtandó válságkezelési művelet végrehajtásáról dönt, valamint bármely olyan együttes fellépéshez vagy határozathoz, amelynek elfogadásával az Európai Unió Tanácsa az EU válságkezelési művelet kiterjesztéséről határoz.(2) A Bolgár Köztársaság valamely EU válságkezelési művelethez való hozzájárulása nem sértheti az Európai Unió döntéshozatali autonómiáját.3. cikkA állomány és a haderők jogállása(1) A Bolgár Köztársaság részéről az EU polgári válságkezelési műveletéhez kirendelt állomány és/vagy az EU katonai válságkezelési műveletéhez biztosított haderők jogállására az Európai Unió és a művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok) között megkötött, a haderő/misszió jogállásáról szóló megállapodást kell alkalmazni, amennyiben van ilyen megállapodás.(2) Az EU válságkezelési műveletének helyszínéül szolgáló állam(ok) területén kívül található parancsnokságokhoz vagy parancsnoki alakulatokhoz biztosított állomány jogállására az érintett parancsnokság és a parancsnoki alakulatok, valamint a Bolgár Köztársaság közötti megállapodásokat kell alkalmazni.(3) Az (1) bekezdésében említett haderők/misszió jogállásáról szóló megállapodás sérelme nélkül a Bolgár Köztársaság joghatóságot gyakorol az EU válságkezelési műveletben részt vevő állomány vonatkozásában.(4) A Bolgár Köztársaság felel az adott EU válságkezelési műveletben való részvétellel kapcsolatos bármely, a saját állományától érkező vagy vele kapcsolatos követelés kielégítéséért. A Bolgár Köztársaság felel az állománya ellen irányuló – különösen jogi vagy fegyelmi – eljárások megindításáért.(5) A Bolgár Köztársaság vállalja, hogy a műveletben való részvételét megelőzően nyilatkozatot tesz arra vonatkozóan, hogy az EU válságkezelési műveletekben részt vevő bármely állam elleni követelésekről lemond. A nyilatkozatra vonatkozó iratminta e megállapodás mellékletét képezi.(6) Az Európai Unió vállalja annak biztosítását, hogy tagállamai e megállapodás aláírásakor a követelésekről való lemondásról szóló nyilatkozatot tesznek a Bolgár Köztársaságnak valamilyen EU válságkezelési műveletben való jövőbeni részvétele esetére. A nyilatkozatra vonatkozó iratminta e megállapodás mellékletét képezi.4. cikkMinősített információ(1) A Bolgár Köztársaság megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az EU minősített információ az Európai Unió Tanácsának biztonsági szabályaival összhangban levő, valamint az illetékes hatóságok által – ideértve az EU műveleti parancsnokát az EU katonai válságkezelési művelete, illetve az EU misszióvezetőjét az EU polgári válságkezelési művelete tekintetében – kibocsátott további iránymutatásoknak megfelelő védelemben részesüljön.(2) Amennyiben az EU és a Bolgár Köztársaság között megállapodás jön létre a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokat illetően, a megállapodás rendelkezéseit egy adott EU válságkezelési művelet keretében is alkalmazni kell.II. SZAKASZA POLGÁRI VÁLSÁGKEZELÉSI MŰVELETEKBEN VALÓ RÉSZVÉTELRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK5. cikkAz EU polgári válságkezelési művelethez kirendelt állomány(1) A Bolgár Köztársaság biztosítja, hogy az EU polgári válságkezelési művelethez kirendelt állománya misszióját a következőkkel összhangban teljesítse:- e megállapodás 2. cikkének (1) bekezdésében említett együttes fellépés és annak további módosításai,- a műveleti terv,- végrehajtási intézkedések.(2) A Bolgár Köztársaság bármely, az EU polgári válságkezelési művelethez való hozzájárulásában bekövetkezett változásról kellő időben tájékoztatja az EU polgári válságkezelési művelet misszióvezetőjét és az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságát.(3) Az EU polgári válságkezelési művelethez kirendelt állomány számára kötelező az orvosi vizsgálat, valamint a védőoltás, és rendelkeznie kell a Bolgár Köztársaság illetékes hatósága által kiállított igazolással arra vonatkozólag, hogy a megbízatás teljesítéséhez szükséges megfelelő egészségügyi állapotban van. Az EU polgári válságkezelési művelethez kirendelt állománynak másolattal kell rendelkeznie erről az igazolásról.6. cikkA parancsnoklás rendje(1) A Bolgár Köztársaság által kirendelt állomány megbízatását kizárólag az EU polgári válságkezelési művelet érdekeinek szem előtt tartásával végzi, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít.(2) Az állomány egésze teljes mértékben a saját nemzeti hatóságának a parancsnoksága alatt áll.(3) A nemzeti hatóságok a műveleti ellenőrzést átruházzák az EU polgári válságkezelési művelet misszióvezetőjére, aki a ráruházott parancsnokságot a parancsnoklás és ellenőrzés hierarchikus rendje szerint gyakorolja.(4) A misszió vezetője ellátja az EU polgári válságkezelési művelet vezetését és annak napi irányítását.(5) Az e megállapodás 2. cikkének (1) bekezdésében említett jogi eszközökkel összhangban, a Bolgár Köztársaságot a művelet napi működtetésének terén ugyanolyan jogok illetik meg és ugyanolyan kötelezettségek terhelik, mint az Európai Uniónak a műveletben részt vevő tagállamait.(6) Az EU polgári válságkezelési művelet misszióvezetője fegyelmi felügyeletet gyakorol az EU polgári válságkezelési művelet állománya fölött. Szükség esetén a fegyelmi eljárást az érintett nemzeti hatóság indítja meg.(7) A Bolgár Köztársaságot saját nemzeti kontingensének a műveletben való képviseletére nemzeti kontingensképviselőt (NKK) nevez ki. Az NKK a nemzeti ügyekről jelentést tesz az EU polgári válságkezelési művelet misszióvezetőjének, továbbá felel a kontingens fegyelméért.(8) A művelet befejezésére vonatkozó határozatot az Európai Unió a Bolgár Köztársasággal folytatott konzultációt követően hozza meg, amennyiben a Bolgár Köztársaság a művelet befejezésének időpontjában még mindig hozzájárul az EU polgári válságkezelési művelethez.7. cikkPénzügyi vonatkozások(1) A Bolgár Köztársaság viseli a műveletben való részvételével kapcsolatos valamennyi költséget, azon költségek kivételével, amelyek – a művelet működési költségvetésében meghatározottaknak megfelelően – közös finanszírozás alá tartoznak. Ez nem érinti a 8. cikket.(2) A művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok)ból származó természetes vagy jogi személyek halála, sérülése, vesztesége vagy kára esetén a Bolgár Köztársaság – felelőssége megállapítását követően – kártérítést fizet a megállapodás 3. cikke (1) bekezdésében említett, a misszió jogállására vonatkozó megállapodásban meghatározott feltételek szerint, amennyiben van ilyen megállapodás.8. cikkA működési költségvetéshez való hozzájárulás(1) A Bolgár Köztársaság hozzájárul az EU polgári válságkezelési művelet működési költségvetésének finanszírozásához.(2) A Bolgár Köztársaság működési költségvetéshez való pénzügyi hozzájárulása az alábbi két lehetőség közül az alacsonyabb összegűnek felel meg:a) a referenciaösszeg azon része, amely a művelet működési költségvetéséhez hozzájáruló valamennyi állam teljes bruttó nemzeti jövedelméhez (GNI) viszonyítva az adott ország bruttó nemzeti jövedelmével (GNI) arányos; vagyb) a működési költségvetés referenciaösszegének azon része, amely a műveletben részt vevő valamennyi állam állományának teljes létszámához viszonyítva az adott ország műveletben részt vevő állományának létszámával arányos.(3) A fenti (1) és (2) bekezdéstől eltérve a Bolgár Köztársaságnak nem kell hozzájárulnia az Európai Unió tagállamainak állománya részére fizetett napidíj finanszírozásához.(4) A fenti (1) bekezdéstől eltérve az Európai Unió általában mentesíti a harmadik államokat egy adott EU polgári válságkezelési művelethez történő pénzügyi hozzájárulás alól, amennyiben:a) az Európai Unió úgy határoz, hogy a műveletben részt vevő harmadik állam jelentős, a művelet szempontjából létfontosságú hozzájárulást biztosít, vagyb) a műveletben részt vevő harmadik állam egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme nem haladja meg az Európai Unió bármely tagállamának egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelmét.(5) Az EU polgári válságkezelési művelet misszióvezetője és a Bolgár Köztársaság illetékes közigazgatási hivatalai között a Bolgár Köztársaság által az EU polgári válságkezelési művelet működési költségvetéséhez nyújtott hozzájárulások tekintetében a kifizetés gyakorlati szabályaira vonatkozó megállapodás jön létre. Ez a megállapodás, többek között, az alábbi rendelkezéseket tartalmazza:a) az érintett összeg;b) a pénzügyi hozzájárulás kifizetésével kapcsolatos megállapodások;c) az ellenőrzési eljárás.III. SZAKASZRENDELKEZÉSEK A KATONAI VÁLSÁGKEZELÉSI MŰVELETEKBEN VALÓ RÉSZVÉTELRŐL9. cikkRészvétel az EU katonai válságkezelési műveletben(1) A Bolgár Köztársaság biztosítja, hogy az EU katonai válságkezelési műveletben részt vevő hadereje és állománya a következőkkel összhangban teljesíti misszióját:- az e megállapodás 2. cikkének (1) bekezdésében említett együttes fellépés és annak további módosításai,- a műveleti terv,- végrehajtási intézkedések.(2) A Bolgár Köztársaság által kirendelt állomány megbízatását kizárólag az EU katonai válságkezelési művelet érdekeinek szem előtt tartásával végzi, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít.(3) A Bolgár Köztársaság bármely, a műveletben való részvételében bekövetkezett változásról kellő időben tájékoztatja az EU műveleti parancsnokot.10. cikkA parancsnoklás rendje(1) Az EU katonai válságkezelési műveletben részt vevő haderő és állomány egésze teljes mértékben a nemzeti hatóságának parancsnoksága alatt áll.(2) A nemzeti hatóságok a haderejük és állományuk műveleti és harcászati parancsnokságát és/vagy ellenőrzését átruházzák az EU műveleti parancsnokra. Az EU műveleti parancsnok jogosult hatáskörét átruházni.(3) A Bolgár Köztársaságot a művelet napi irányításának terén ugyanolyan jogok illetik meg és ugyanolyan kötelezettségek terhelik, mint az Európai Uniónak a műveletben részt vevő tagállamait.(4) Az EU műveleti parancsnok – a Bolgár Köztársasággal folytatott konzultációt követően – bármikor kérheti a Bolgár Köztársaság hozzájárulásának visszavonását.(5) A Bolgár Köztársaság saját nemzeti kontingensének az EU katonai válságkezelési műveletben való képviseletére katonai főképviselőt (SMR) nevez ki. A katonai főképviselő (SMR) konzultál az EU haderőparancsnokával a műveletet érintő valamennyi kérdésben, továbbá felel a kontingens fegyelméért.11. cikkPénzügyi vonatkozások(1) A 12. cikk sérelme nélkül a Bolgár Köztársaság visel a műveletben való részvételével kapcsolatos minden költséget, azon költségek kivételével, amelyek az e megállapodás 2. cikkének (1) bekezdésében említett jogi eszközök, valamint az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának létrehozásáról szóló, 2004. február 23-i 2004/197/KKBP tanácsi határozat értelmében közös finanszírozás alá tartoznak.(2) A művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok)ból származó természetes vagy jogi személyek halála, sérülése, vesztesége vagy kára esetén a Bolgár Köztársaság – felelőssége megállapítását követően – kártérítést fizet a megállapodás 3. cikkének (1) bekezdésében említett, a haderők jogállására vonatkozó megállapodásban meghatározott feltételek szerint, amennyiben van ilyen megállapodás.12. cikkHozzájárulás a közös költségekhez(1) A Bolgár Köztársaság hozzájárul az EU katonai válságkezelési művelet közös költségeinek finanszírozásához.(2) A Bolgár Köztársaság közös költségekhez való pénzügyi hozzájárulása az alábbi két lehetőség közül az alacsonyabb összegűnek felel meg:a) a közös költségek referenciaösszegének azon része, amely a művelet közös költségeihez hozzájáruló valamennyi állam teljes bruttó nemzeti jövedelméhez viszonyítva az adott állam bruttó nemzeti jövedelmével arányos; vagyb) a közös költségek referenciaösszegének azon része, amely a műveletben részt vevő valamennyi állam állományának teljes létszámához viszonyítva az adott állam műveletben részt vevő állományának létszámával arányos.A (2) bekezdés b) pontjában foglalt összeg kiszámításakor, amennyiben a Bolgár Köztársaság kizárólag a műveleti parancsnokság vagy a haderő parancsnoksága számára rendel ki állományt, az adott állam állományának az érintett parancsnokság állományának teljes létszámához viszonyított arányát kell alkalmazni. Egyéb esetekben a Bolgár Köztársaság által kirendelt állománynak a művelet állományának teljes létszámához viszonyított arányát kell alkalmazni.(3) A fenti (1) bekezdéstől eltérve az Európai Unió általában mentesíti a harmadik államokat egy adott EU katonai válságkezelési művelet közös költségeihez való pénzügyi hozzájárulás alól, amennyiben:a) az Európai Unió úgy határoz, hogy a műveletben részt vevő harmadik állam az eszközökhöz és/vagy képességekhez jelentős, a művelet szempontjából létfontosságú hozzájárulást biztosít, vagyb) a műveletben részt vevő harmadik állam egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme nem haladja meg az Európai Unió bármely tagállamának egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelmét.(4) Az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának létrehozásáról szóló, 2004. február 23-i 2004/197/KKBP tanácsi határozatban meghatározott vezető tisztviselő és a Bolgár Köztársaság illetékes közigazgatási hatóságai között megállapodás jön létre. Ez a megállapodás, többek között, az alábbiakról rendelkezik:a) az érintett összeg;b) a pénzügyi hozzájárulás kifizetésével kapcsolatos rendelkezések;c) az ellenőrzési eljárás.IV. SZAKASZZÁRÓ RENDELKEZÉSEK13. cikkA megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekA 12. cikk (4) bekezdésének és a 8. cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül, az e megállapodás végrehajtása során szükséges bármely technikai és igazgatási megállapodások az Európai Unió főtitkára, a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője és a Bolgár Köztársaság hatáskörrel rendelkező hatóságai között jönnek létre.14. cikkA szerződéses kötelezettségek nem teljesítéseAmennyiben az egyik fél nem teljesíti az előző cikkekben meghatározott kötelességeit, úgy a másik fél ezt a megállapodást egy hónappal korábban megküldött előzetes értesítéssel felmondhatja.15. cikkA jogviták rendezéseAz e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat a felek egymás között diplomáciai úton rendezik.16. cikkHatálybalépés(1) Ez a megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, amely során a felek kölcsönösen értesítik egymást a hatálybalépéshez szükséges belső eljárások befejezéséről.(2) Ez a megállapodás az aláírás napjától ideiglenesen alkalmazandó.(3) Ezt a megállapodást a felek között létrejött írásos megállapodással lehet módosítani.(4) Ezt a megállapodást a másik félhez intézett írásbeli felmondó nyilatkozat útján bármely fél felmondhatja. A felmondás az előzetes értesítés másik fél által történő kézhezvételétől számított hat hónap elteltével lép hatályba.Kelt Brüsszelben és Szófiában, 2005. január 24-én, angol nyelven, négy példányban.az Európai Unió részérőla Bolgár Köztársaság részéről--------------------------------------------------MELLÉKLETA NYILATKOZATOK SZÖVEGEAz EU-tagállamok nyilatkozata:Az EU válságkezelési műveletekre vonatkozó EU együttes fellépést alkalmazó EU tagállamok a belső jogrendjük által megengedett mértékben lehetőség szerint igyekeznek lemondani a Bolgár Köztársasággal szemben – állományuk tagjainak sérülése, halála, vagy a tulajdonukat képező és az EU válságkezelési művelet által használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült igényekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:- az EU válságkezelési művelet állományának a Bolgár Köztársaságból származó tagja a művelettel kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy- a Bolgár Köztársaság tulajdonát képező eszközök használata okozta, amennyiben az adott eszközöket a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az ezen eszközöket használó EU válságkezelési művelet személyi állományának a Bolgár Köztársaságból származó tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét.A Bolgár Köztársaság nyilatkozata:Az EU válságkezelési műveletekre vonatkozó EU együttes fellépést alkalmazó Bolgár Köztársaság a belső jogrendje által megengedett mértékben lehetőség szerint igyekszik lemondani az EU válságkezelési műveletben részt vevő bármely más állammal szemben – állománya tagjainak sérülése, halála, vagy a saját tulajdonát képező és az EU válságkezelési művelet által használt bármely vagyontárgyat ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült igényekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:- az EU válságkezelési művelet állományának valamely tagja hivatali kötelessége teljesítése során, a művelettel kapcsolatban okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy- bármely, az EU válságkezelési műveletben résztvevő államok tulajdonában lévő eszköz használata okozta, amennyiben az eszközöket a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az EU válságkezelési művelet ezen eszközöket használó állományának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelességszegése esetét.--------------------------------------------------


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
C 150/18 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 19.5.2001
 — Het Gerecht heeft gemeend zich te kunnen uitspreken Beroep, op 30 maart 2001 ingesteld door Commissie van
 over de ontvankelijkheid van het beroep zonder alle in de Europese Gemeenschappen tegen Koninkrijk Spanje
 geding gebrachte feitelijke en juridische gegevens te
 beoordelen;
 (Zaak C-143/01)
 — De beschikking van het Gerecht komt neer op rechtswei-
 gering jegens rekwirante, omdat geen rekening is gehou- (2001/C 150/34)
 den met de mogelijkheid dat een partij niet tijdig over de
 nodige in geding te brengen gegevens kan beschikken,
 hetgeen in dit geval tot 10 mei 1995 onmogelijk is Bij het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen is
 geweest wegens objectieve omstandigheden alsmede door op 30 maart 2001 beroep ingesteld tegen Koninkrijk Spanje
 de houding van de Gemeenschap, dan wel, anders door Commissie van de Europese Gemeenschappen, vertegen-
 geformuleerd, is de verjaringstermijn ten onrechte inge- woordigd door M. Dı́az-Llanos La Roche en C. Gómez de la
 kort, hoewel daarvan volgens de betrokken bepaling niet Cruz Talegón, domicilie gekozen hebbende te Luxemburg bij
 kan worden afgeweken. C. Gómez de la Cruz, Bâtiment Wagner C2/254, Plateau de
 Kirchberg.
 Verzoekster concludeert dat het den Hove behage:
 — te verklaren dat het Koninkrijk Spanje, door een verlaagd
 BTW-tarief toe te passen op de leveringen, intracommu-
 Beroep, op 28 maart 2001 ingesteld door Commissie van nautaire aankopen of importen van vloeibaar petroleum-
 de Europese Gemeenschappen tegen Italiaanse Republiek gas, niet de verplichtingen is nagekomen die op hem
 rusten krachtens artikel 12 van de Zesde BTW-richtlijn
 (Zaak C-142/01) 77/388/EEG (1) van de Raad van 17 mei 1977;
 (2001/C 150/33) — het Koninkrijk Spanje te verwijzen in de kosten.
 Bij het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen is
 op 28 maart 2001 beroep ingesteld tegen de Italiaanse Middelen en voornaamste argumenten
 Republiek door de Commissie van de Europese Gemeenschap-
 pen, vertegenwoordigd door M. Patakia en A. Arsu, als
 gemachtigden. De Commissie kan zich niet aansluiten bij de zienswijze
 van de Spaanse autoriteiten, volgens welke butaangas een
 vergelijkbare brandstof is als aardgas, waarvoor dezelfde
 Verzoekster vordert dat het Hof:
 belastingregels zouden dienen te gelden. Artikel 12, lid 3,
 sub b, van de Zesde BTW-richtlijn is een uitzonderingsbepaling
 — vaststelt dat de Italiaanse Republiek, door artikel 12, lid 1,
 en kan dus niet bij analogie worden toegepast.
 van wet nr. 81 van 8 maart 1991, waarin de voorwaarde
 van wederkerigheid wordt gesteld voor de erkenning
 van het diploma van skileraar, in stand te laten, de Wat butaangas betreft, is dit de brandstof die bij voorkeur
 verplichtingen niet is nagekomen die op haar rusten wordt gebruikt door bevolkingsgroepen met geringe inkom-
 krachtens richtlijn 92/51/EEG (1) van de Raad van 18 juni sten, zodat de levering van dit product zou kunnen worden
 1992 betreffende een tweede algemeen stelsel van erken- geacht te behoren tot de dienstverrichtingen van culturele of
 ning van beroepsopleidingen, ter aanvulling van richtlijn sociale aard in de zin van bijlage H, waar artikel 12, lid 3,
 89/48/EEG (2). sub a, naar verwijst met betrekking tot de toepassing van een
 verlaagd BTW-tarief; doch voor de toepassing van een dergelijk
 — de Italiaanse Republiek in de kosten verwijst. tarief op de betrokken leveringen ontbreekt elke rechtsgrond-
 slag. Punt 14 van bijlage H van de richtlijn bepaalt namelijk,
 dat zulke leveringen van goederen of dienstverrichtingen
 Middelen en voornaamste argumenten moeten worden verricht door „organisaties die door de lid-
 staten als liefdadige instellingen zijn erkend en die betrokken
 Artikel 12, lid 1, van wet nr. 81/91 is onverenigbaar met zijn bij activiteiten op het gebied van bijstand en sociale
 richtlijn 92/51/EEG, aangezien daarin voor de erkenning van zekerheid”.
 het diploma van skileraar, verkregen in een andere lidstaat, een
 voorwaarde van wederkerigheid wordt gesteld en aldus een
 voorwaarde wordt gesteld die de richtlijn niet kent. (1) betreffende de harmonisatie van de wetgevingen der lidstaten
 inzake omzetbelasting — Gemeenschappelijk stelsel van belasting
 over de toegevoegde waarde: uniforme grondslag (PB L 145, van
 (1) PB L 209, blz. 25. 13.06.1977, blz. 1).
 (2) PB L 19, blz. 16.


type: wikipedia

text:
Sa lá atá inniu ann, tá sé le cluinstint i mBéal Feirste go bhfuil borradh ag teacht ar an Ghaeilge ins an áit, go háithrid in iarthar na cathrach. Bunaíodh Bunscoil Phobal Feirste ar Bhóthar na bhFál sna 1970idí, agus ba í an chéad Ghaelscoil ariamh i dTuaisceart Éireann. Ba iad muintir an cheantair ina bhfuil an scoil suite a chinn gur fríd mheán na Gaeilge a gheobhadh a gclann a gcuid bunoideachais.
 I dtús báire, cha raibh ach naonúr ag freastal ar Scoil Phobal Feirste. Dhiúltaigh rialtas na Ríochta Aontaithe aitheantas a thabhairt don scoil. Mar gheall air sin, fágadh an scoil gan an tacaíocht ba chuí ar dtús, mar aon leis an chuid is mó de na scoileanna a bhí ag teagasc i dteangacha mionlacha ar fud na Ríochta Aontachta agus Phoblacht na hÉireann. Cúpla bliain ina dhiaidh sin, bunaíodh Meánscoil Feirste. Bhí sí ar an chéad mheánscoil Lán-Ghaeilig i dTuaisceart Éireann.
 Tháinig méadú ar an Ghaeilge i rith na mblianta seo agus inniu, síltear go bhfuil thart fá 30,000 duine ina gcónaí sa cheantar a bhfuil Gaeilig ínteach acu. Bheir roinnt daoine Gaeltacht Sheoige nó Gaeltacht Bhéal Feirste ar an áit, in ainneoin nach Gaeltacht oifigiúil í ar chor ar bith (is é sin, chan fhuair an ceantar aitheantas oifigiúil ó rialtas ar bith). Meastar go labhraíonn 15,000 duine Gaeilge ansin minic go leor, nó duine as gach beirt dá bhfuil cónaí orthu sa cheantar áitiúil.
 Ach anois, tá plean ag Comhairle Cathrach Bhéal Feirste Ceathrú Gaeltachta a bhunú in iarthar na cathrach. Chan fhuil Rialtas na Ríochta Aontaithe sásta stádas Gaeltachta a phronnadh ar an áit, ó nach bhfuil sé de nós acu sin a dhéanamh in áit ar bith sa tír. Ar ndóighe, ós rud é nach cuid de Phoblacht na hÉireann é Béal Feirste, níl sé de cheart ag rialtas na Poblachta reachtaíocht ar bith a chur i bhfeidhm ar an leibhéal áitiúil sin. Cha labhraíonn ach cuid réasúnta bheag den daonra iomlán an teanga. Tá iarrachtaí ar siúl ag eagraíochtaí Gaeilge, áfach, stádas oifigiúil éigin a bhaint amach don cheantar in iarthar Bhéal Feirste, ó thaobh cúrsaí teangtha de.
 Tá go leor áiseanna Gaeilge le fáil sa chathair, cosúil leis an nuachtán laethúil Lá, An tUltach, Oifigí Fhoras na Gaeilge, Forbairt Feirste, Bunscoil Phobal Feirste, An Ceathrú Póilí, Cultúrlann McAdam Ó Fiaich agus Iontaobhas ULTACH , gan trácht ar na scoileanna lán-Ghaeilge iad fhéin.
 Naisc sa Vicipéid
 Béal Feirste
 Gaeltacht
 Bunscoil Phobal Feirste
 Foras na Gaeilge
 Cultúrlann Mac Adam Ó Fiach
 Iontaobhas ULTACH
 Gaeltacht
 Béal Feirste


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 52003PC0698(01)
 Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system med direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare /* KOM/2003/0698 slutlig - CNS 2003/0278 */
 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system med direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare(framlagt av kommissionen)MOTIVERING1. INLEDNING, GEMENSAM FÖR DE FYRA BERÖRDA SEKTORERNASedan 1992 har genomgripande reformer genomförts av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP). Syftet har varit att ersätta pris- och produktionsstöden med ett mer generellt inkomststöd för jordbrukarna. Det senaste steget i den här riktningen var att rådet den 29 september 2003 antog ett förslag till förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare.I nästa steg föreslår kommissionen att de nuvarande stöden för bomull, olivolja och bordsoliver, tobak samt humle integreras i de ovan nämnda stöden. Det är således samma mål som ligger till grund för det här förslaget: bättre konkurrenskraft, tydligare marknadsorientering, bättre miljöskydd, stabilare inkomster för jordbrukarna, samt ett ökat hänsynstagande till producenterna i de minst gynnade områdena. Det är producenternas inkomster som prioriteras, inte själva produktionen. Detta åstadkoms genom att de nuvarande produktionsrelaterade utgifterna förs över till det samlade gårdsstöd som införs genom den nya sektorsövergripande förordningen.När det gäller bomull, oliver och tobak är förhållandena emellertid speciella i och med att produktionen har en tendens att koncentreras till områden som klart och tydligt släpar efter i den ekonomiska utvecklingen. I förslaget tas därför hänsyn till de effekter som en fullständig frikoppling skulle få på de här sektorerna, särskilt risken för att produktionen upphör och att landsbygden får sämre konkurrenskraft. I fråga om bomull och oliver bör en del av utgifterna även i fortsättningen vara sektorsspecifika, och integreringen av råtobak i det samlade gårdsstödet bör ske gradvis. I fråga om humle får medlemsstaterna använda en viss procentandel av stödet till kopplade stöd. De viktigaste inslagen i stödsystemet beskrivs nedan.2. De nya reglerna för bomull2.1. InledningKommissionen föreslår att den del av EUGFJ:s utgifter för bomull som var avsedda för producentstöd under referensperioden 2000-2002 används för att finansiera två stöd, nämligen det samlade gårdsstödet och det nya produktionsstöd som beviljas i form av ett arealstöd. Detta ligger i linje med målet att stödja bomullsproduktionen i de berörda områdena, i enlighet med bomullsprotokollen som bifogas Anslutningsakterna för Grekland, Spanien och Portugal. Resterande utgifter för bomull förs över till landsbygdsutvecklingsåtgärder i dessa områden.Budgeten för båda åtgärderna upprättas på grundval av de genomsnittliga utgifterna för stöden till den här sektorn under referensåren, minus de belopp som rensningsföretagen har fått men som inte nödvändigtvis överförts till producenterna. De här beloppen återspeglar två olika koncept. För det första beaktas skillnaden mellan riktpris och minimipris (53,1 euro per ton), multiplicerat med den genomsnittliga stödberättigande produktionen, vilket ger 82,1 miljoner euro. Till detta skall läggas skillnaden mellan å ena sidan de genomsnittliga världsmarknadspriserna, som har legat till grund för ansökningarna om stöd, och å andra sidan de genomsnittliga faktiska världsmarknadspriserna under samma period, multiplicerade med produktionen i fråga, vilket totalt ger 25,4 miljoner euro. Skillnaden mellan de genomsnittliga världsmarknadspriserna beror på att rensningsföretagen för närvarande kan välja mellan att antingen i förväg eller i efterhand fastställa det världsmarknadspris på vilket stödet beräknas.Det sammanlagda belopp som skall dras av från den genomsnittliga budgeten för produktionsstöd under referensperioden blir således 107,5 miljoner euro. Med tanke på den totala genomsnittliga budgeten på 803 miljoner euro blir det totalt 695,8 miljoner euro som förs över till det samlade gårdsstödet och det nya produktionsstödet för bomull, fördelat på följande sätt: 504,4 miljoner euro till Grekland, 190,8 miljoner euro till Spanien och 0,565 miljoner euro till Portugal.2.2. Direktstöd till jordbrukarna2.2.1. Produktionsstöd per hektar bomullProduktionsstödet per hektar bomull måste ligga på en nivå som i de berörda områdena skapar ekonomiska förutsättningar för en fortsatt bomullsproduktion som är intressant i jämförelse med andra konkurrerande grödor.Mot bakgrund av dels fluktuationerna när det gäller marginalerna för konkurrerande grödor mellan de producerande medlemsstaterna, dels procentsatserna för frikoppling i 2003 års GJP-reform, föreslås det att 40 % av budgeten för producentstöd skall gå till arealstöd per hektar. På grundval av den ovan nämnda budgeten på 695,8 miljoner euro skulle detta innebära 278,5 miljoner euro, dvs. 202 miljoner euro till Grekland, 76,3 miljoner euro till Spanien och 0,2 miljoner euro till Portugal.Av miljö- och kvalitetsskäl kommer det att krävas ett tillstånd från medlemsstaterna för de arealer där bomull får odlas och för vilka sorter som är lämpliga att så. Arealstödet per hektar bomull kommer också att begränsas till en viss högsta areal per medlemsstat.I Grekland uppgick den totala bomullsarealen till minst 400 000 hektar under vart och ett av de fem åren före 2001. Till följd av de särskilda åtgärder som infördes genom artikel 17 i förordning (EG) nr 1051/2001, i första hand av miljöskäl, har denna areal undan för undan minskat till cirka 370 000 hektar. Om denna nedåtgående trend skall kunna fortsätta måste maximiarealen för Grekland bli 340 000 hektar, dvs. 11 % mindre än den genomsnittliga stödberättigande arealen under perioden 2000/01-2002/03.Maximiarealerna för de andra producerande medlemsstaterna måste fastställas på grundval av skillnaderna i de genomsnittliga överskridandena av de nationella garanterade kvantiteterna sedan 1995, som är 2,2 gånger högre i Grekland än i Spanien. Maximiarealen för Spanien föreslås därför bli 85 000 hektar, dvs. 5 % under den genomsnittliga stödberättigande arealen under perioden 2000/01-2002/03. För Portugal, som inte överskridit de nationella garanterade kvantiteterna, kan maximiarealen bli 360 hektar, vilket ligger på samma nivå som den genomsnittliga stödberättigande arealen under perioden 2000/01-2002/03.De disponibla belopp som anges ovan och de föreslagna maximiarealerna per medlemsstat resulterar i ett stöd per hektar på 594 euro i Grekland, 898 euro i Spanien, och 556 euro i Portugal. Om den stödberättigande bomullsarealen blir större än maximiarealen kommer arealersättningen att minskas proportionellt.Precis som för övriga direktstöd till producenterna måste de sektorsövergripande kraven i form av t.ex. tvärvillkor, modulering, och budgetdisciplin gälla även för detta arealstöd för bomull.2.2.2. Direkt inkomststödMed tanke på den totala budgeten för direkt produktstöd för bomull, och med hänsyn till de 40 % som skall gå till produktionsstöd, blir det kvar 302,4 miljoner euro för direkta inkomststöd i Grekland, 114,5 miljoner euro i Spanien och 0,365 miljoner euro i Portugal, dvs. sammanlagt 417,3 miljoner euro.Stödrättigheterna per producent kommer att beräknas utifrån de stödberättigande bomullsarealerna under regleringsåren 2000/01-2002/03. Dessa uppgår i genomsnitt till 469 816 hektar, dvs. 380 436 hektar i Grekland, 89 023 hektar i Spanien och 357 hektar i Portugal.De direkta inkomststöden till producenterna i fråga om stödberättigande bomullsarealer under 2000/01-2002/03 skall således beräknas på grundval av 795 euro per hektar i Grekland, 1 286 euro per hektar i Spanien och 1 022 euro per hektar i Portugal.När det samlade gårdsstödet börjar gälla även för bomull innebär detta naturligtvis att bomullen kommer att omfattas av samma sektorsövergripande regler som andra grödor med frikopplade stöd, särskilt i fråga om miljökrav.2.3. BranschorganisationerFör att producenterna och rensningsföretagen skall kunna höja kvaliteten bör man uppmuntra bildandet av branschorganisationer, vars medlemmar utgörs av producenter samt minst ett rensningsföretag. Dessa organisationer får utfärda regler för vissa aspekter av avtalen mellan odlarna och rensningsföretagen, i syfte att nå upp till en kvalitet som är anpassad till de lokala ekonomiska och miljörelaterade förhållandena och som efterfrågas på marknaden, med beaktande av kommersiella rensningskrav.Branschorganisationerna får tillstånd att fastställa en skala för att differentiera högst hälften av det grödspecifika stödet till sina medlemmar, inom ramen för gemensamma kriterier och samma budget. Detta skulle kunna leda till att vissa producenter får ett produktionsstöd per hektar som är högre än det stöd per hektar som fastställs i grundförordningen, vilket beror på deras produktion av högkvalitativ bomull, samtidigt som andra producenter med lägre produktivitet får ett lägre stöd per hektar.Branschorganisationerna och deras differentieringsskalor måste godkännas av de berörda medlemsstaterna. Organisationerna skall finansieras av medlemmarna, men som en uppmuntran för sektorn bör gemenskapen bidra till deras verksamheter genom att produktionsstödet per stödberättigande hektar höjs med 10 euro. Gemenskapens totala budget för detta ändamål blir då 4,3 miljoner euro.Innan den slutgiltiga arealersättningen beviljas måste medlemsstaterna kontrollera vad tillämpningen av skalorna resulterat i och ställa detta i relation till de resultat som producenterna i fråga har uppnått.En odlare som inte är ansluten till en branschorganisation kommer att få ett stöd per enhet.2.4. Resurser för omstruktureringDen föreslagna reformen kommer förmodligen att kräva en anpassning från sektorns sida, eller till och med en viss omstrukturering. Därför har man tänkt sig en överföring av resurser till landsbygdsutvecklingsåtgärder i de bomullsproducerande områdena. Dessa resurser kan gå till nya stödmottagare, användas för nya insatser eller för att höja medfinansieringsnivåerna.De motsvarar det belopp som i det nuvarande systemet inte nödvändigtvis överförs till producenterna, enligt vad som sägs i punkt 2.1, minus det belopp som går till att uppmuntra bildandet av branschorganisationer. Detta resulterar i 102,9 miljoner euro som skall fördelas mellan medlemsstaterna på grundval av den genomsnittliga stödberättigande arealen under referensperioden, dvs. 82,68 miljoner euro till Grekland, 20,13 miljoner euro till Spanien och 0,12 miljoner euro till Portugal.De belopp som blir tillgängliga för medlemsstaterna och de berörda områdena skall föras över från rubrik 1 a till rubrik 1 b i budgetplanen. Dessa belopp kommer helt och hållet att falla under den andra pelaren i GJP, och de skall användas i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1257/1999.2.5. TillämpningDe nya reglerna kommer att gälla från och med den 1 september 2005, och de kommer således att gälla redan för vårsådden 2005. De nuvarande reglerna kommer att gälla till och med regleringsåret 2004/05.3. Regler för olivodlingar3.1. Direktstöd till odlarna3.1.1. Integrering i det samlade gårdsstödetInkomststödet kommer att integreras i det nya samlade gårdsstödet. Det kommer att uppgå till en viss procentandel av de genomsnittliga produktionsstöden för olivolja och bordsoliver under referensperioden. Den areal som skall ligga till grund för stöden (hädanefter uttryckt som "GIS-olivhektar") skall fastställas av medlemsstaterna med hjälp av data från det ständigt uppdaterade geografiska informationssystemet (GIS) för olivodlingar, vilket är en del av det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IAKS). Beräkningsmetoden för antalet GIS-olivhektar skall för hela gemenskapen fastställas av kommissionen, med beaktande av antalet olivträd och deras position på fältet.Den procentandel av stöden som går till det samlade gårdsstödet bör vara så hög som möjligt så att vinsterna blir så stora som möjligt, samtidigt som det finns tillräckliga nationella resurser för att dels se till att olivodlingar som är värdefulla ur miljösynpunkt eller av sociala skäl kan bevaras, dels kunna finansiera den verksamhet som bedrivs av olika organisationer för aktörerna inom olivsektorn. Kommissionen anser att det är lämpligt att överföra 60 % av olivstöden till det samlade gårdsstödet. I förenklingssyfte bör den här procentandelen inte tillämpas på gårdar med mindre än 0,3 GIS-olivhektar vars hela stöd under referensperioden betalas ut som samlat gårdsstöd.För att kunna se till att det här nya systemet inte påverkar den nuvarande situationen med instabil balans på olivoljemarknaden är det nödvändigt att begränsa det nya samlade gårdsstödet till enbart sådana olivarealer som fanns före den 1 maj 1998, och till nyplanteringar i enlighet med program som godkänts av kommissionen.3.1.2. Extra olivstödVarje medlemsstat kommer att ha egna nationella resurser som motsvarar 40 % av de direktstöd som betalas ut till olivodlingar på mer än 0,3 GIS-olivhektar. Stödet kommer att beviljas enligt regler som kommissionen skall fastställa, och dessa skall utformas utifrån följande principer:a) Stödet skall beviljas på grundval av olivodlingens areal, uttryckt som GIS-olivhektar.b) Med hjälp av det geografiska informationssystemet måste det kunna konstateras att odlingen fanns före den 1 maj 1998. Ersättningsolivträd och nyplanteringar efter detta datum inom ramen för ett program som godkänts av gemenskapen kommer också att vara stödberättigande.c) Inom en ram som skall fastställas av kommissionen skall medlemsstaterna definiera högst fem olika kategorier av stödberättigande olivodlingar, på grundval av hur värdefulla de är ur miljösynpunkt eller av sociala skäl. Inom ramen för de nationella resurserna skall medlemsstaterna fastställa ett stöd för varje kategori, utan att kostnaderna för skötsel, exklusive skördekostnaderna, överskrids.d) Under åren efter införandet får stödet endast beviljas under förutsättning att det antal olivträd som fanns den 1 januari 2005 fortfarande finns kvar, med en avvikelse på högst 10 %, samt att den särskilda karaktären för den kategori olivodling för vilken en ansökan om stöd lämnats in bevaras.e) För att förenkla handläggningen kommer endast ansökningar om stöd på mer än 50 euro att tas emot.Kontrollorganen skall ha ansvaret för utbetalning av produktionsstödet för regleringsåret 2003/04, och det är således motiverat att medfinansiera deras driftskostnader fram till och med den 31 oktober 2005. Efter detta datum anser kommissionen att kontrollerna av olivstöden kommer att ske på samma sätt som för övriga stöd inom GJP, och organens verksamhet behöver inte längre finansieras.3.2. Förordningen om den gemensamma organisationen av marknaden för olivoljaTrots att GJP-åtgärderna i fråga om oljeväxtfrön faller under de allmänna bestämmelserna för jordbruksgrödor omfattas faktiskt oljekaksfrön och andra vegetabiliska oljor, vid sidan av olivolja och bordsoliver, av rådets förordning nr 136/66/EEG om den gemensamma organisationen av marknaden för oljor och fetter. Förordning nr 136/66/EEG, vars stödsystem löper ut den 1 november 2004, måste således upphävas och ersättas med en rådsförordning om den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver.Denna nya organisation av marknaden bör innehålla följande:- Bestämmelser för den inre marknaden och för handeln, som låter marknadskrafterna verka, samtidigt som man reglerar importen inom ramen för reglerna för den gemensamma organisationen av marknaden, samt ser till att det finns instrument för att hantera en krissituation.- Bestämmelser för att satsa på kvaliteten i vid bemärkelse, på grundval av handelsnormerna och den verksamhet som bedrivs av olivaktörernas organisationer.3.2.1. Bestämmelser i fråga om den inre marknaden och handeln med tredjeländerRegleringsåret börjar för närvarande den 1 november för olivolja och den 1 september för bordsoliver. Dessa perioder är emellertid inte särskilt lämpliga för vissa olivsorter som skördas tidigt. Kommissionen föreslår att regleringsåret 2004/05 undantagsvis skall omfatta endast åtta månader, således fram till den 30 juni 2005. Därefter kommer regleringsåren att börja den 1 juli och omfatta tolv månader.Även om marknaden för olivolja alltid kännetecknas av en flerårig balans kan en varierande produktion och effekterna av nyplanteringar eventuellt leda till perioder med låga priser i framtiden. Det nuvarande stödet för privat lagring bör därför finnas kvar. Det här stödet får emellertid inte utgöra ett hinder för att produktionen är lyhörd för signalerna från marknaden. Ett beslut om att bevilja stödet måste följaktligen även i fortsättningen fattas av kommissionen beroende på läget på marknaden, och inte helt automatiskt.För närvarande står EU-konserver med olivolja högt i kurs bland konsumenterna eftersom man mer och mer uppskattar livsmedel med olivolja. Med tanke på den nya inriktningen, i vilken produktens egenskaper framhålls i stället för priset, finns det inte längre några skäl till att behålla ett stöd för användning av olivolja i konserver, en olja som dessutom ofta är av medelmåttig kvalitet. Kommissionen föreslår att detta bidrag slopas.När det gäller handeln med tredjeländer krävs det, med tanke på den instabila balansen på gemenskapens marknad, en reglerad import och ett tullskydd inom ramen för WTO-avtalen. Med tanke på utvecklingen av relationerna mellan EU och länderna runt Medelhavet kommer det att krävas en rimlig öppning av gemenskapsmarknaden, eftersom både produktionen och konsumtionen ökar. Genom bestämmelserna om aktiv förädling bör man även i fortsättningen kunna reglera importen med hänsyn till konjunkturläget på världsmarknaden. Om det visar sig nödvändigt måste importen kunna begränsas genom att kommissionen via förvaltningskommittén fattar ett beslut om detta.När det gäller gemenskapens export av olivolja visar erfarenheterna från och med 1998 att bidragen inte behövs eftersom priserna i gemenskapen tjänar som riktmärke i den internationella handeln och eftersom detta höga pris på olivolja, jämfört med andra vegetabiliska oljor, inte är av avgörande betydelse för konsumenternas inköp. Kommissionen föreslår därför att detta instrument avskaffas.3.2.2. Bestämmelser i fråga om att höja kvalitetenInför en potentiell överskottsproduktion är olivsektorns framtid i hög grad beroende av att alla aktörer satsar på kvalitet. Efter rådets beslut under 2001 har aktörernas organisationer redan slagit in på den vägen. Även om erfarenheterna så här långt är begränsade tycks det som om de nuvarande arrangemangen måste förbättras på ett antal punkter:- Åtagandena måste bli treåriga, och verksamheter med en multinationell dimension måste främjas.- Aktörerna måste satsa på kvalitet och på kontroller av att den olivolja som säljs har de autentiska egenskaperna.- Arbetet med att höja kvaliteten, och resultaten av detta, måste bli allmänt känt.- Medlemsstaternas utvärderingar och revisioner måste skärpas.Gemenskapens finansiering av sådana program skall fastställas av respektive medlemsstat, och den får uppgå till högst 10 % av de nationella resurserna, vilket är mer än de högsta belopp som för närvarande kan dras av från produktionsstödet.Detta arrangemang ersätter de nuvarande resurserna för att finansiera satsningar på högre kvalitet i olivoljeproduktionen, och dessa senare blir således överflödiga. Det är inte längre motiverat att behålla det nuvarande stödet till producentorganisationer och sammanslutningar av dessa inom ramen för ett produktionsstöd som kommer att avskaffas. Producentorganisationerna skall emellertid ansvara för handläggning och kontroll av ansökningar för regleringsåret 2003/04.4. De nya reglerna för tobak4.1. Direktstöd till jordbrukarnaI och med omstöpningen av GJP kommer vissa av de tidigare målen för den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak att bli irrelevanta. Vissa instrument passar inte in den nya situationen, under det att vissa andra har brustit i effektivitet och därmed inte nått de uppsatta målen, även om de i för sig är relevanta. I likhet med den gemensamma organisationen av marknaden inom andra sektorer måste målen när det gäller råtobak omformuleras så att de ligger i linje med såväl den nya ekonomiska situationen som med konsumenternas och skattebetalarnas förväntningar.Bortsett från de generella målen i det sektorsövergripande systemet med direktstöd till jordbrukarna, som för tobakens del uppnås genom en integrering i det här systemet, finns också målet att få en bättre koppling till Europeiska unionens politik på olika områden, särskilt när det gäller folkhälsan.Vid Europeiska rådets möte i Göteborg presenterade kommissionen ett meddelande om Europeiska unionens strategi för en hållbar utveckling [1] (maj 2001) som särskilt avsåg tobak. Även om rådet inte antog några särskilda slutsatser om just tobak framgick det tydligt av diskussionerna, och av det sammanhang i vilket de fördes, att det förelåg vissa betänkligheter i fråga om en hållbar utveckling för tobakens del.[1] Meddelande från kommissionen: Hållbar utveckling i Europa för en bättre värld: En strategi för hållbar utveckling i Europeiska unionen (KOM(2001) 264 slutlig, 15.5.2001).Kommissionens svar blev då att satsa ytterligare i sitt engagemang för att på grundval av en bedömning av ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter hitta en hållbar inriktning i de åtgärder som vidtas för tobaken. I maj 2002, i sitt lagstiftnings- och arbetsprogram för 2003, beslutade kommissionen, i enlighet med sin prioritering "en hållbar ekonomi för alla", att göra en omfattande konsekvensanalys (Extended Impact Assessment [2]) av de olika tänkbara alternativen för tobakens del.[2] SEK(2003) 1023, 23.9.2003: konsekvensanalys av tobakssektorn (Extended Impact Assessment of the Tobacco Sector).Kommissionens viktigaste slutsats efter denna analys var att man steg för steg skulle genomföra frikopplingen och integreringen i det samlade gårdsstödet för att på så sätt kunna undvika ett avbrott i en produktionen där ungefär en tredjedel av tobaksbidragen för närvarande går till att täcka varierande produktionskostnader. Den här inriktningen, samtidigt som man gradvis avskaffar gemenskapens tobaksfond och inom ramen för landsbygdsutvecklingen avsätter särskilda ekonomiska resurser för en omstrukturering i de berörda områdena, anses ge den mest hållbara politiken i framtiden.Reformen kommer först att märkas genom att man helt eller delvis för över de nuvarande tobaksstöden till det samlade gårdsstödet. Överföringen kommer att göras fullt ut för producenternas första 3,5 ton, men för den produktion som ligger över 3,5 ton och upp till 10 ton kommer endast 75 % av de nuvarande bidragen att integreras i det samlade gårdsstödet. För en produktion över 10 ton kommer under det första året en sjättedel, under det andra året en tredjedel och från och med det tredje året 45 % av bidragen att omvandlas till samlade gårdsstöd. Under det första året kommer således två tredjedelar av bidragen för produktionen över 10 ton att vara kopplade till produktionen. Under det andra året kommer således en tredjedel av tobaksbidraget för den del som ligger över 10 ton att vara kopplad till produktionen. Den återstående delen kommer att föras över till omstrukturering, dvs. en sjättedel under det första året, en tredjedel under det andra året, och 55 % från och med det tredje året.Följande tabell visar hur de nuvarande tobaksbidragen successivt integreras i det samlade gårdsstödet.>Plats för tabell>Den procentuella andel av det totala tobaksstödet som förs över till omstruktureringen kommer att ligga kvar på drygt 20 %, i enlighet med meddelandet om att via en reformerad GJP åstadkomma en hållbar jordbruksmodell för Europa - sektorerna för tobak, olivolja, bomull och socker, antaget av kommissionen den 23 september 2003 (KOM(2003) 554 slutlig - se punkt 3, sidan 15).4.2. Resurser för omstruktureringSamtidigt som det nuvarande stödet för råtobak successivt frikopplas avsätts särskilda ekonomiska resurser för att inom ramen för landsbygdsutveckling åstadkomma en omstrukturering i de berörda områdena. Detta anslag kommer att uppgå till skillnaden mellan å ena sidan ett totalbelopp på 955 miljoner euro och å andra sidan det föreslagna kopplade och frikopplade stödet samt de stöd som betalas ut i samband återköp av tobakskvoter. Anslaget på 955 miljoner euro motsvarar de genomsnittliga utgifterna för tobak under referensperioden 2000-2002. Varje medlemsstat kommer att få ett belopp som motsvarar skillnaden mellan å ena sidan utgifterna under referensperioden och å andra sidan det föreslagna kopplade och frikopplade stödet, och detta belopp skall gå till de tobaksproducerande områdena. Dessa belopp kommer att föras över från rubrik 1 a till rubrik 1 b i budgetplanen. Beloppen kommer helt och hållet att falla under den andra pelaren i GJP och användas i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1257/1999.5. De nya reglerna för humleHela humlestödet kommer att integreras i rådets förordning (EG) nr 1782/2003.I den rapport om utvärderingen av den gemensamma organisationen av marknaden för humle som kommissionen överlämnat till rådet i enlighet med artikel 18 i förordning (EEG) nr 1696/71, beskrivs i detalj hur denna marknad fungerar. Marknaden kännetecknas först och främst av en ständig strävan efter balans mellan utbudet och bryggerinäringens behov. Det finns två företeelser som präglat marknadsutvecklingen under det senaste decenniet. För det första började konsumenterna att föredra öl med mindre humle, vilket ledde till en fallande efterfrågan. För det andra ledde en omställning i riktning mot humlesorter med höga halter av alfasyra till ett alltför stort utbud på marknaden. Därför blev det nödvändigt att minska humlearealerna.Denna ständiga anpassning åstadkoms inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden där produktionsstödet visade sig tillräckligt högt för att garantera grödans överlevnad och de särskilda åtgärder som skapade förutsättningar för konjunkturrelaterade (tillfällig träda) och strukturella (minskade arealer) anpassningar av humleproduktionen.Idag har vi en helt och hållet marknadsorienterad humlesektor som fungerar på ett tillfredsställande sätt, och att produktionsstödet integreras i det frikopplade samlade gårdsstödet kommer säkerligen att rädda humleproduktionen i gemenskapen.Enligt förslaget kan emellertid medlemsstaterna behålla ett kopplat stöd för att på så sätt kunna ta hänsyn till särskilda förhållanden i de producerande områdena.2003/0278 (CNS)Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system med direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukareEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37.2 tredje stycket i detta,med beaktande av protokoll nr 4 om bomull [3] som bifogas Anslutningsakten för Grekland, särskilt punkt 6 i detta,[3] EGT L 291, 19.11.1979, s. 174. Protokollet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1050/2001 (EGT L 148, 1.6.2001, s. 1).med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande,med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,med beaktande av Regionkommitténs yttrande, ochav följande skäl:(1) En frikoppling av de direkta producentstöden och det nya samlade gårdsstödet är två centrala inslag i reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken, vars syfte är att lägga om politiken, från pris- och produktionsstöd till inkomststöd för jordbrukarna. Genom rådets förordning (EG) nr 1782/2003 [4] införs detta för många jordbruksprodukter.[4] EUT L 270, 21.10.2003, s. 1.(2) För att de centrala målen för GJP-reformen skall kunna uppfyllas bör stöden för bomull, olivolja och råtobak till stor del frikopplas och integreras i det samlade gårdsstödet. Å andra sidan bör humle integreras helt och hållet i det stödet.(3) Under referensperioden 2000-2002 fanns det inget direkt producentstöd för bomull. Enligt de regler som gällde då fick producenterna emellertid ett indirekt stöd via stödet till rensningsföretagen. Detta stöd kan beräknas genom att man lyfter ut den del av stöden till rensningsföretagen som inte obligatoriskt fördes över till producenterna.(4) Om det nuvarande bomullsstödet integreras helt och hållet i det samlade gårdsstödet kommer detta att innebära en avsevärd risk för ett avbrott i produktionen i de producerande områdena. En del av stödet bör därför även i fortsättningen vara kopplat till själva odlingen av bomull, genom ett grödspecifikt stöd per stödberättigande hektar. Stödet bör uppgå till ett belopp som skapar ekonomiska förutsättningar för att bomullen kommer att finnas kvar i de områden som lämpar sig för denna odling, i stället för att konkurreras ut av andra grödor. För att detta mål skall kunna uppnås bör det sammanlagda stödet per hektar och per medlemsstat uppgå till 40 % av den nationella andelen av det stöd som indirekt gick till producenterna.(5) Resterande 60 % bör gå till det samlade gårdsstödet.(6) Av miljöskäl bör det fastställas en basareal per medlemsstat för att därigenom begränsa de arealer där man sår bomull. Minskningarna per medlemsstat bör stå i relation till överskridandena av de genomsnittliga nationella garanterade kvantiteterna sedan dessa infördes. De stödberättigande arealerna bör begränsas till vad medlemsstaterna ger tillstånd för.(7) För att producenterna och rensningsföretagen skall kunna höja kvaliteten bör bildandet av branschorganisationer uppmuntras, och dessa skall godkännas av medlemsstaterna. Dessa organisationer bör finansieras av medlemmarna själva. Gemenskapen bör indirekt stödja de verksamheter som organisationerna bedriver, vilket bör ske via högre stöd till jordbrukare som är medlemmar i dem.(8) För att främja kvalitetsleveranser till industrin bör de godkända organisationerna få differentiera de stöd som de producerande medlemmarna har rätt till, i enlighet med en skala som de själva fastställer. En sådan skala bör godkännas av medlemsstaterna, och den skall utformas utifrån vissa fastställda kriterier.(9) Mot bakgrund av den internationella utvecklingen på senare tid, särskilt WTO-förhandlingarna, bör alternativet att först i ett senare skede integrera bomullen i det samlade gårdsstödet inte kunna väljas.(10) Om det nuvarande produktionskopplade olivstödet integreras helt och hållet i det samlade gårdsstödet kan detta orsaka problem i vissa traditionella produktionsområden. Det finns en avsevärd risk för att skötseln av olivträden kommer att åsidosättas på många håll, vilket i sin tur kan leda till skador på marken och i landskapet och till negativa sociala effekter. En del av stödet bör därför kopplas till bevarandet av olivodlingar som är värdefulla ur miljösynpunkt eller av sociala skäl.(11) Därför bör 60 % av det genomsnittliga produktionsstödet för oliver under referensperioden 2000-2002 omvandlas till samlade gårdsstöd. För att garantera en likvärdig behandling bör emellertid gårdar på mindre än 0,3 GIS-olivhektar, enligt det geografiska informationssystemet för olivodlingar, integreras helt och hållet i gårdsstödet.(12) Det antal hektar på vilket det samlade gårdsstödet beräknas bör fastställas med hjälp av det geografiska informationssystemet för olivodling som i fortsättningen kommer att ingå i det integrerade administrations- och kontrollsystemet.(13) Resterande 40 % av detta stöd bör behållas av medlemsstaterna i form av nationella anslag som används för att bevilja jordbrukare stöd för att bevara olivodlingar som är värdefulla ur miljösynpunkt eller av sociala skäl, inklusive aspekter som lokala traditioner och lokal kultur, särskilt i avlägset belägna områden. Gårdar med mindre än 0,3 GIS-olivhektar bör också vara stödberättigade. Av förenklingsskäl bör dessa stöd uppgå till minst 50 euro.(14) Medlemsstaterna bör få behålla en viss procentuell andel av stöden för olivodlingar för att på så sätt finansiera verksamheter som avser produktkvalitet, övervakning och information, och som genomförs i enlighet med arbetsprogram som fastställs av godkända organisationer för aktörerna inom sektorn.(15) Enligt de nuvarande reglerna beviljas produktionsstöd endast för arealer med olivträd som planterats före den 1 maj 1998, för arealer med träd som planterats för att ersätta andra träd, eller för arealer med träd som ingår i ett program som godkänts av kommissionen, och därför bör dessa arealer vara de enda som omfattas av det samlade gårdsstödet och stödet för olivodlingar.(16) Det nuvarande stödsystemet för olivolja upphör att gälla vid utgången av regleringsåret 2003/04. Det är nödvändigt att se till att inkomststöden för olivproducenter fortsätter att betalas ut på ett smidigt sätt, och därför bör alternativet att först i ett senare skede införa det samlade gårdsstödet inte kunna väljas.(17) För att inte orsaka ett avbrott i produktionen och skada den lokala ekonomin, och för att marknadspriserna skall kunna anpassa sig till de nya förhållandena, bör det nuvarande stödet för producenter av råtobak gradvis frikopplas och integreras i det samlade gårdsstödet. Det nya stödet per hektar bör därför införas i tre steg, med början kalenderåret 2005, och vara fullt infört från och med kalenderåret 2007.(18) Det nuvarande inkomststödet för tobaksproducenter betalas ut i form av ett bidrag som baseras på vilka kvantiteter tobak som produceras. Detta stöd uppgår till ett belopp som är lika med referensbeloppen för tre olika kvantiteter tobak för vilka ett stöd beviljades under referensperioden 2000-2002. För kvantiteter på upp till 3,5 ton bör överföringen till det samlade gårdsstödet göras fullt ut. För kvantiteter över 3,5 ton och upp till 10 ton bör 75 % av stödet föras över. För kvantiteter över 10 ton bör en sjättedel föras över under 2005, en tredjedel under 2006 och 45 % från och med 2007.(19) Härigenom kommer de små producenterna redan från början att få större delen av sin inkomst i form av ett samlat gårdsstöd. Under en övergångsperiod bör en del av stödet till större tobaksodlare fortsätta att vara kopplat.(20) Alternativet att först i ett senare skede integrera tobaksstödet i det samlade gårdsstödet är oförenligt med principerna i det nya systemet, så som det införs steg för steg, och det bör således inte kunna väljas.(21) Jordbrukare som har lämnat tobakssektorn genom att delta i ett program för återköp av kvoter enligt artikel 14 i rådets förordning (EEG) nr 2075/1992 om den gemensamma marknaden för råtobak, och som får ett samlat gårdsstöd, bör inte därutöver även få återköpspriset, utan de bör få välja ett av dessa alternativ. Av rättviseskäl bör emellertid en del av återköpspriset betalas ut, om detta är nödvändigt för att kompensera skillnaden mellan å ena sidan det tobaksstöd som ingår i beräkningen av referensbeloppet och å andra sidan återköpspriset, i de fall det sist nämnda beloppet är högre.(22) När det gäller det bidrag som kommer att beviljas för tobaksproduktion även under skördeåren 2005 och 2006 bör 4 % av detta under det första året, och 5 % under det andra året, föras över till gemenskapens tobaksfond för att på så sätt finansiera informationsåtgärder för att höja allmänhetens medvetenhet om tobakens skadliga effekter.(23) Om humle integreras fullt ut i det samlade gårdsstödet kommer humleodlarna att få stabila inkomster. Om en odlare, på grund av läget på marknaden eller av strukturella skäl, väljer att sluta med att odla och skörda humle står det honom fritt att göra detta, utan att för den skull gå miste om sin inkomst.(24) För att kunna hantera särskilda situationer på marknaden eller regionala problem bör medlemsstaterna ha en möjlighet att behålla en viss procentuell andel av det frikopplade stödet för att därigenom kunna stödja humleproduktionen med hjälp av ett arealstöd.(25) Frikopplingen av stöden för bomull och råtobak kan eventuellt innebära krav på omstrukturering. Ytterligare stöd från gemenskapen till de producerande områdena bör göras tillgängligt genom en överföring av medel från rubrik 1 a till rubrik 1 b i budgetplanen. Detta extra stöd bör användas i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden [5].[5] EGT L 160, 26.6.1999, s. 80. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1783/2003 (EUT L 270. 21.10.2003, s. 70.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Förordning (EG) nr 1782/2003 ändras på följande sätt:1. I artikel 1 skall tredje strecksatsen ersättas med följande:"- stöd för jordbrukare som producerar durumvete, proteingrödor, ris, nötter, energigrödor, stärkelsepotatis, mjölk, utsäde, jordbruksgrödor, får- och getkött, nötkött, trindsädesslag, bomull, tobak, humle, samt för jordbrukare som sköter olivodlingar."2. I artikel 19.1 skall andra stycket ersättas med följande:"Denna databas skall framför allt göra det möjligt att direkt och omedelbart, via medlemsstatens behöriga myndighet, få tillgång till data för kalenderåren och/eller regleringsåren från och med år 2000, samt från och med den 1 maj 1998 när det gäller stöd i enlighet med avdelning IV kapitel 15."3. Artikel 20 skall ersättas med följande:"Artikel 20 Identifieringssystem för jordbruksskiften1. Identifieringssystemet för jordbruksskiften skall upprättas på grundval av kartor, dokument ur fastighetsregister eller annat kartografiskt referensmaterial. Datoriserade geografiska informationssystem skall användas, helst inklusive ortofoto från flyg- eller satellitfoto, med en enhetlig standard som garanterar en noggrannhet som åtminstone är likvärdig med kartor i skala 1:10 000.2. Identifieringssystemet skall i tillämpliga fall även omfatta ett geografiskt informationssystem för olivodlingar som består av en alfanumerisk databas och en grafisk referensdatabas för olivträd och berörda arealer."4. Artikel 22 skall ändras på följande sätt:a) I punkt 1 skall följande strecksats föras in efter den första strecksatsen:"- antalet olivträd och deras position på skiftet,"b) Punkt 2 skall ersättas med följande:"2. Medlemsstaterna får besluta att en stödansökan endast behöver innehålla ändringar i förhållande till den stödansökan som lämnades in föregående år. Medlemsstaterna skall distribuera förtryckta formulär som grundas på de arealer som fastställts föregående år, och de skall tillhandahålla grafiskt material som anger läget för dessa arealer, samt i tillämpliga fall även olivträdens position."5. Artikel 35 skall ersättas med följande:"Artikel 35 Dubbla ansökningar1. Den areal som motsvarar antalet stödberättigande hektar i enlighet med artikel 44.2 och för vilken en ansökan om samlat gårdsstöd lämnas in, får ligga till grund för en ansökan om andra direktstöd eller andra stöd som inte omfattas av den här förordningen, under förutsättning att något annat inte föreskrivs i andra bestämmelser.2. Jordbrukare som har deltagit i systemet med återköp av tobakskvoter i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2075/92 skall ha rätt till antingen det samlade gårdsstödet eller priset för återköp av kvoter. Om priset för återköp av kvoter är högre än det belopp för tobak som beräknats för att ingå i referensbeloppet, skall jordbrukaren förutom det samlade gårdsstödet dessutom ha rätt till den del av återköpspriset som motsvarar skillnaden mellan detta pris och det belopp som beräknas i enlighet med punkt I i bilaga VII till den här förordningen."6. I artikel 40.5 skall första stycket ersättas med följande:"Punkterna 1, 2 och 3 i den här artikeln skall i tillämpliga fall gälla för dels jordbrukare som under referensperioden hade åtaganden i fråga om miljövänligt jordbruk i enlighet med rådets förordningar (EEG) nr 2078/92* och (EG) nr 1257/1999, dels humleodlare som under samma period hade ett åtagande om röjning i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1098/98**, samt för tobaksodlare som har deltagit i programmet för återköp av kvoter i enlighet med förordning (EEG) nr 2075/92.Om de åtgärder som avses i första stycket har omfattat både referensperioden och den period som avses i punkt 2 i den här artikeln, skall medlemsstaterna, utifrån objektiva kriterier och på ett sätt som garanterar lika behandling av jordbrukarna och som inte snedvrider marknaden eller konkurrensen, fastställa ett referensbelopp enligt de regler som skall fastställas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 144.2.* EGT L 215, 30.7.1992, s. 85.** EGT L 157, 30.5.1998, s. 7."7. I artikel 43.2 skall a ersättas med följande:a) När det gäller de stöd för potatisstärkelse, torkat foder, utsäde, olivodlingar och tobak som förtecknas i bilaga VII: det antal hektar för vilka produktionsstöd har beviljats under referensperioden, enligt beräkningen i punkterna B, D, F, H och I i bilaga VII."8. I artikel 44.2 skall följande stycke läggas till:"Med "stödberättigande hektar" skall också avses arealer som planterats med humle eller som omfattas av ett åtagande om tillfällig träda, eller arealer som beräknas i enlighet med bilaga VII punkt H andra stycket, med olivträd som planterats före den 1 maj 1998 eller nya olivträd som ersätter befintliga olivträd, eller olivträd som ingår i godkända planteringsplaner och som registrerats i ett geografiskt informationssystem."9. Artikel 51 skall ersättas med följande:"Artikel 51 Användning av mark för jordbruksändamålJordbrukarna får använda de skiften som har deklarerats i enlighet med artikel 44.3 för alla jordbruksverksamheter, med undantag för följande:a) Fleråriga grödor, utom olivträd som planterats före den 1 maj 1998 eller nya olivträd som ersätter befintliga olivträd, eller olivträd som ingår i godkända planteringsplaner och som registrerats i ett geografiskt informationssystem, samt humle.b) Sådana produkter som avses i artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 2200/96* och i artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 2201/96**.c) Annan potatis än sådan som är avsedd för framställning av potatisstärkelse för vilken stöd beviljas i enlighet med artikel 93 i den här förordningen.* EGT L 297, 21.11.1996, s. 1.** EGT L 297, 21.11.1996, s. 29."10. I artikel 60 skall punkt 1 ersättas med följande:"1. Om en medlemsstat utnyttjar den möjlighet som ges i artikel 59 får jordbrukarna, genom undantag från artikel 51 och i enlighet med den här artikeln, även använda de skiften som deklarerats i enlighet med artikel 44.3 för de produkter som avses i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 2200/96 eller i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 2201/96, samt för annan potatis än sådan som är avsedd för framställning av potatisstärkelse för vilken stöd beviljas i enlighet med artikel 93 i den här förordningen, utom för fleråriga grödor, med undantag för humle eller olivträd som planterats före den 1 maj 1998, eller nya olivträd som ersätter befintliga olivträd, eller olivträd som ingår i godkända planteringsplaner och som registrerats i ett geografiskt informationssystem."11. I avdelning III kapitel 5 avsnitt 2 skall följande föras in som artikel 69a:"Artikel 69a HumlestödI fråga om humlestöd får medlemsstaterna behålla upp till 25 % av de nationella tak som avses i artikel 41 och som motsvarar arealstödet för humle och det stöd för tillfällig träda som avses i bilaga VI.I detta fall skall medlemsstaten i fråga, inom det tak som fastställs i enlighet med artikel 64.2, varje år betala ut ett extra stöd till jordbrukarna.Det extra stödet skall betalas ut per hektar till jordbrukare som producerar humle, och det skall uppgå till högst 25 % av det stöd per hektar som avses i bilaga VI och som beviljas på de villkor som föreskrivs i avdelning IV kapitel 17."12. Artikel 71 skall ändras på följande sätt:a) I punkt 1 skall följande stycke läggas till:"Den övergångsperiod som avses i första stycket skall inte gälla för bomull, olivolja, bordsoliver och tobak."b) I punkt 2 skall första stycket ersättas med följande:"Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 70.2 skall de berörda medlemsstaterna under övergångsperioden tillämpa de direktstöd som avses i bilaga VI på de villkor som fastställs i kapitlen 3, 6, 7-13 samt 17 i avdelning IV i den här förordningen, artikel 6 i förordning (EEG) nr 2019/93, artikel 9 i förordning (EG) nr 1452/2001, artiklarna 13 och 22.2-22.4 i förordning (EG) nr 1453/2001, samt artikel 5 i förordning (EG) nr 1454/2001, inom budgettaken för dessa direktstöd under det nationella tak som avses i artikel 41 och som fastställs i enlighet med förfarandet i artikel 144.2 i den här förordningen för vart och ett av dessa direktstöd."13. I avdelning IV skall följande läggas till som kapitel 14, 15, 16 och 17:"Kapitel 14 Grödspecifikt stöd för bomullArtikel 143a TillämpningsområdeStöd skall beviljas jordbrukare som producerar bomull med KN-nummer 5201 00 enligt de villkor som anges i det här kapitlet.Artikel 143b Stödberättigande1. Stödet skall beviljas per stödberättigande hektar bomull. För att stödet skall kunna beviljas måste arealen ligga på jordbruksmark som medlemsstaten godkänt för bomullsproduktion, som besåtts med godkända sorter som under normala förhållanden står kvar åtminstone tills dess kapseln spricker upp.Om bomullen på grund exceptionell väderlek, som medlemsstaten godkänt som sådan, inte når det stadium då kapseln spricker upp, skall de arealer som besåtts med bomull fortfarande vara stödberättigande, under förutsättning att arealerna i fråga fram tills dess kapseln spricker upp inte har använts för något annat ändamål än bomullsproduktion.2. Medlemsstaterna skall ge tillstånd för den mark och de sorter som avses i punkt 1 i enlighet med regler och villkor som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 144.2.Artikel 143c Belopp och arealer1. Stödet per stödberättigande hektar skall uppgå till följande belopp i respektive länder:- Grekland: // 594 euro- Spanien: // 898 euro- Portugal: // 556 euro.2. En nationell basareal fastställs härmed till följande antal hektar i respektive land:- Grekland: // 340 000 ha- Spanien: // 85 000 ha- Portugal: // 360 ha.3. Om den stödberättigande bomullsarealen i en viss medlemsstat och under ett visst år överskrider den basareal som fastställs i punkt 2, skall det stöd som avses i punkt 1 för den medlemsstaten minskas i proportion till överskridandet.Artikel 143d Godkända branschorganisationer1. I detta kapitel avses med "godkänd branschorganisation" en juridisk person som består av jordbrukare som producerar bomull, samt åtminstone ett rensningsföretag, vars syfte i första hand är att leverera orensad bomull av lämplig kvalitet till rensningsföretaget. Den medlemsstat där rensningsföretagen ligger skall godkänna de organisationer som uppfyller kriterier som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 144.2.2. De godkända branschorganisationerna skall finansieras av medlemmarna.Artikel 143e Differentierade stöd1. En godkänd branschorganisation får fatta beslut om att högst hälften av det sammanlagda beloppet för de stöd som jordbrukarna/medlemmarna har rätt till på grundval av stödberättigande arealer enligt artikel 143b.1 skall differentieras enligt en skala som organisationen själv skall fastställa.2. Den skala som avses i punkt 1 skall godkännas av medlemsstaten och den skall uppfylla kriterier som skall fastställas enligt förfarandet i artikel 144.2. Dessa kriterier skall särskilt avse kvaliteten på den orensade bomull som skall levereras, anpassad efter de miljömässiga och ekonomiska förhållandena i de berörda områdena.Artikel 143f Utbetalning av stöd1. Jordbrukarna skall beviljas stöd per stödberättigande hektar enligt artikel 143c.2. Jordbrukare som är medlemmar i en godkänd branschorganisation skall beviljas ett stöd per hektar enligt artikel 143c, plus 10 euro. Om stöden differentieras skall de emellertid beviljas per hektar enligt artikel 143c, justerat enligt artikel 143e.1. Det justerade beloppet skall höjas med 10 euro.Kapitel 15 Stöd för olivodlingarArtikel 143g TillämpningsområdeStöd skall beviljas jordbrukare i form av ett bidrag för att bevara olivodlingar som är värdefulla ur miljösynpunkt eller av sociala skäl i enlighet med villkoren i det här kapitlet.Artikel 143h StödberättigandeFöljande villkor skall gälla för att få stödet:a) Olivodlingen skall varav registrerad i det geografiska informationssystem som avses i artikel 20.2.b) Stöd får endast beviljas för arealer med olivträd som planterats före den 1 maj 1998, eller som planterats för att ersätta andra träd eller som ingår i ett program som godkänts av kommissionen.c) Antalet olivträd i en olivodling får inte avvika med mer än 10 % från det antal som den 1 januari 2005 är registrerat i det geografiska informationssystem som avses i artikel 20.2.d) Olivodlingen skall uppfylla de krav som gäller för den kategori under vilken en ansökan om stöd lämnas in.e) När en ansökan om stöd lämnas in måste den avse ett belopp på lägst 50 euro.Artikel 143i Belopp1. Stöden för olivodlingar skall beviljas per GIS-olivhektar. Ett GIS-olivhektar skall vara den enhet för arealer som används i en gemensam metod som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 144.2 och på grundval av data från det geografiska informationssystem för olivodlingar som avses i artikel 20.2.2. Upp till de högsta belopp som fastställs i punkt 3, och efter avdrag med det belopp som hålls inne enligt punkt 4, skall medlemsstaterna fastställa ett stöd per GIS-olivhektar för högst fem kategorier olivodlingar. Dessa kategorier skall fastställas i enlighet med gemensamma miljörelaterade och sociala kriterier, inklusive aspekter som avser landskapet och sociala traditioner, som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 144.2. Bevarandet av olivodlingar i avlägset belägna områden skall ges särskild uppmärksamhet.3. De högsta beloppen för de stöd som avses i punkt 2 skall vara följande:// miljoner euroFrankrike // 1,20Grekland // 208,14Italien // 272,05Spanien // 404,45Portugal // 15,46Medlemsstaterna skall fördela detta högsta belopp mellan de olika kategorierna utifrån objektiva kriterier och på ett icke diskriminerande sätt. För varje kategori får stödet per GIS-olivhektar uppgå till, men inte överskrida, kostnaderna för skötsel, exklusive kostnader för skörd.4. Medlemsstaterna får hålla inne upp till 10 % av de belopp som avses i punkt 3 för att med gemenskapsmedel kunna finansiera arbetsprogram som fastställts av godkända aktörsorganisationer enligt artikel 8 i rådets förordning (EG) nr .../...* [om den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver].Kapitel 16 TobaksstödArtikel 143j RäckviddFör skördeåren 2005 och 2006 skall stöd beviljas jordbrukare som producerar råtobak med KN-nummer 2401, enligt de villkor som anges i det här kapitlet.Artikel 143k Villkor för stödberättigandeInom gränsen för de högsta belopp som fastställs i artikel 143l.1 skall stöd beviljas varje jordbrukare för den kvantitet som överskrider den genomsnittliga kvantitet för vilken han beviljades tobaksstöd under kalenderåren 2000, 2001 och 2002, under förutsättning att denna uppgår till 10 ton. Följande villkor skall gälla för att få stödet:a) Tobaken skall komma från en produktionsareal som avses i bilaga II till kommissionens förordning (EG) nr 2848/98**.b) Kvalitetskraven i förordning (EG) nr 2848/98 skall uppfyllas.c) Jordbrukarens leverans av bladtobak till det företag som utför den första beredningen skall ske enligt ett odlingsavtal.Artikel 143l Belopp1. Det högsta beloppet för det sammanlagda stödet, inklusive de belopp som skall föras över till gemenskapens tobaksfond enligt artikel 143m, skall vara följande:>Plats för tabell>2. Det stöd som jordbrukaren beviljas skall beräknas genom att det stödberättigande antalet kilogram tobak, i enlighet med artikel 143k, multipliceras med det genomsnittliga beloppet för det tobaksstöd per kilogram som beviljades under kalenderåren 2000, 2001 och 2002, i enlighet med förordning (EEG) nr 2075/92. Detta framräknade belopp skall justeras med koefficienten 2/3 för skördeåret 2005, och med koefficienten 1/3 för skördeåret 2006, och därefter skall det minskas med det motsvarande belopp som avses i artikel 143m.Artikel 143m Överföring till gemenskapens tobaksfondEtt belopp på 4 % för kalenderåret 2005, och på 5 % för kalenderåret 2006, av det stöd som beviljas enligt det här kapitlet skall finansiera sådana informationsåtgärder under gemenskapens tobaksfond som föreskrivs i artikel 13 i förordning (EEG) nr 2075/92.Kapitel 17 Arealstöd för humleArtikel 143n RäckviddStöd skall beviljas jordbrukare som producerar humle med KN-nummer 1210, enligt de villkor som anges i det här kapitlet.Artikel 143o StödberättigandeStödberättigande områden skall vara sådana områden- som ligger i de producerande regioner som förtecknas i bilagan till rådets förordning (EEG) nr 1981/82***,- som är planterade med humle, och- som skördas.* EUT L** EGT L 358, 31.12.1998, s. 17.*** EGT L 215, 23.7.1982, s. 3."14. Följande skall föras in som avdelning IVa:"Avdelning IVa Överföringar av medelArtikel 143p Överföring av medel till omstrukturering i bomullsproducerande områdenFrån och med 2006 skall ett belopp på 103 miljoner euro, som motsvarar de genomsnittliga utgifterna för tobak under åren 2000, 2001 och 2002, vara tillgängligt per kalenderår i form av ett extra gemenskapsstöd för åtgärder i bomullsproducerande regioner, inom ramen för landsbygdsutvecklingsprogram som finansieras via garantisektionen vid EUGFJ, i enlighet med förordning (EG) nr 1257/1999.Artikel 143q Överföring av medel till omstrukturering i tobaksproducerande områdenFrån och med 2006 skall ett belopp som motsvarar tre års genomsnitt av de totala stöden för tobak under referensperioden vara tillgängligt per kalenderår i form av ett extra gemenskapsstöd för åtgärder i tobaksproducerande regioner inom ramen för landsbygdsutvecklingsprogram som finansieras via garantisektionen vid EUGFJ, i enlighet med förordning (EG) nr 1257/1999. Detta belopp skall vara följande:- 98 miljoner euro för kalenderåret 2005,- 147 miljoner euro för kalenderåret 2006,- 205 miljoner euro för kalenderåret 2007,15. I artikel 145 skall följande läggas till:"r) när det gäller bomull, föreskrifter i fråga om- hur minskningen av stödet enligt artikel 143c.3 skall beräknas,- de godkända branschorganisationerna, särskilt finansieringen av dem, samt kontroller och påföljder.s) sådana ändringar av beloppen som avses i artikel 143q och som kan bli nödvändiga för att ta hänsyn till budgetläget till följd av de rättigheter som fastställs i enlighet med artikel 14 i förordning (EEG) nr 2075/92."16. I artikel 152 skall följande läggas till:"d) Artikel 3 i förordning (EEG) nr 2075/92. Den skall emellertid fortsätta att gälla för ansökningar om direktstöd för 2004 års skörd.e) Artiklarna 12 och 13 i rådets förordning (EEG) nr 1696/71*. De skall emellertid fortsätta att gälla för ansökningar om direktstöd för 2004 års skörd.* EGT L 175, 4.8.1971, s. 1."17. I artikel 153 skall följande läggas till:"4a. Rådets förordning (EG) nr 1051/2001* skall upphöra att gälla. Den skall emellertid fortsätta att gälla för regleringsåret 2004/05.4b. Förordning (EG) nr 1098/98 skall upphöra att gälla. Den skall emellertid fortsätta att gälla till och med den 31 december 2004.* EGT L 148, 1.6.2001, s. 3."18. Följande skall föras in som artikel 155a:"Artikel 155aSenast den 31 december 2009 skall kommissionen överlämna en rapport till rådet om genomförandet av den här förordningen när det gäller bomull, olivolja, bordsoliver, olivodlingar, tobak och humle, åtföljd av förslag till ny lagstiftning om detta anses lämpligt."19. I artikel 156.2 skall följande läggas till:"g) Avdelning IV kapitel 14 skall gälla från och med den 1 januari 2005 för bomull som sås från och med det datumet.h) Avdelning IV kapitel 15 skall gälla från och med regleringsåret 2004/05.i) Avdelning IV kapitel 16 skall gälla under perioden 1 januari 2005 - 31 december 2006.j) Avdelning IV kapitel 17 skall gälla från och med den 1 januari 2005."20. Bilagorna skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.Artikel 2Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.Utfärdad i Bryssel denPå rådets vägnarOrdförandeBILAGABilagorna skall ändras på följande sätt:1. Bilaga I skall ersättas med följande:"BILAGA I Förteckning över stöd som uppfyller kriterierna i artikel 1>Plats för tabell>2. Bilaga II skall ersättas med följande:"BILAGA II Nationella tak enligt artikel 12.2miljoner euro>Plats för tabell>3. Bilaga V skall ersättas med följande:"BILAGA V Förenliga stöd enligt artikel 26>Plats för tabell>4. I bilaga VI skall följande rader läggas till:>Plats för tabell>5. I bilaga VII skall följande läggas till:"G. BomullOm en jordbrukare deklarerar arealer som besådda med bomull skall medlemsstaterna beräkna det belopp som skall ingå i referensbeloppet genom att det antal hektar, avkortat till två decimaler, på vilka det under vart och ett av åren under referensperioden producerades bomull med stöd enligt punkt 3 i protokoll nr 4 om bomull*, multipliceras med följande belopp per hektar:- 795 euro i Grekland- 1 286 euro i Spanien- 1 022 euro i Portugal.H. OlivoljaOm en jordbrukare har fått produktionsstöd för olivolja skall beloppet beräknas genom att det antal ton för vilket ett sådant stöd beviljades under referensperioden (dvs. under vart och ett av regleringsåren 2000/01, 2001/02 och 2002/03) multipliceras med motsvarande stöd per enhet, uttryckt i euro/ton, i enlighet med kommissionens förordningar (EG) nr 1271/2002**, (EG) nr 1221/2003*** och (EG) nr 1794/2003****, samt multipliceras med koefficienten 0,6. Denna koefficient skall inte tillämpas på jordbrukare vars genomsnittliga antal GIS-olivhektar under referensperioden, exklusive antalet GIS-olivhektar med extra träd som planterats utanför en godkänd planteringsplan efter den 1 maj 1998, är mindre än 0,3. Antalet GIS-olivhektar skall beräknas med en gemensam metod som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 144.2 och på grundval av data från det geografiska informationssystemet för olivodlingar.Medlemsstaterna skall fastställa det antal hektar, uttryckt i GIS-olivhektar, som skall ingå i beräkningen av det samlade gårdsstödet, och detta skall göras med en gemensam metod som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 144.2 och på grundval av data från det geografiska informationssystemet för olivodlingar, exklusive antalet GIS-olivhektar med extra olivträd som planterats utanför en godkänd planteringsplan efter den 1 maj 1998.I. RåtobakOm en jordbrukare har fått tobaksbidrag skall referensbeloppet beräknas på följande sätt:Det genomsnittliga totala antalet kilogram råtobak under tre år för vilket ett sådant bidrag beviljades under referensperioden skall delas upp på tre kvantitetsgrupper på följande sätt:- Kvantiteter på högst 3,5 ton.- Kvantiteter på mer än 3,5 ton och upp till högst 10 ton.- Kvantiteter på mer än 10 ton.Det belopp som ingår i referensbeloppet skall vara den summa av tre belopp som erhålls genom att antalet kilogram i varje kvantitetsgrupp multipliceras med det viktade stödgenomsnittet under tre år som beviljats per kilogram, med hänsyn till den totala kvantiteten råtobak i alla sortgrupperna. Innan de adderas skall vart och ett av dessa belopp justeras med hjälp av följande koefficient för respektive kvantitetsgrupp:- För en kvantitet på högst 3,5 ton: koefficienten 1,0.- För en kvantitet på mer än 3,5 ton och upp till högst 10 ton: koefficienten 0,75.- För en kvantitet på mer än 10 ton: koefficienten 1/6 för kalenderåret 2005, koefficienten 1/3 för kalenderåret 2006, samt koefficienten 45 % för kalenderåret 2007 och de följande kalenderåren.Det antal hektar som skall ingå i beräkningen av det samlade gårdsstödet skall motsvara den areal som uppges i de registrerade odlingsavtal för vilka bidraget beviljats för respektive år under referensperioden, inom en basareal som skall fastställas av kommissionen på grundval av den totala areal som meddelats kommissionen i enlighet med bilaga I, 1.3 till kommissionens förordning (EG) nr 2636/1999*****.J. HumleOm en jordbrukare har fått arealstöd för humle eller stöd för tillfällig träda skall medlemsstaterna beräkna de belopp som skall ingå i referensbeloppen genom att antalet hektar, avkortat till två decimaler, för vilket ett stöd beviljats för respektive år under referensperioden, multipliceras med ett belopp på 480 euro per hektar.* EGT L 291, 19.11.1979, s. 174.** EGT L 184, 13.7.2002, s. 5.*** EGT L 170, 9.7.2003, s. 8.**** EUT L 262, 14.10.2003, s. 11.***** EGT L 323, 15.12.1999, s. 4."6. Bilaga VIII skall ersättas med följande:"BILAGA VIII Nationella tak enligt artikel 41miljoner euro>Plats för tabell>


type: contracts

text:
 8.9.2015
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 234/3
 Euroopan unionin ja sinievätonnikalan suojelukomission (CCSBT) välillä unionin jäsenyyttä sinievätonnikalan suojelemista koskevan yleissopimuksen laajennetussa komissiossa koskeva kirjeenvaihtona tehty
 SOPIMUS
 Arvoisa Herra/Rouva
 Minulla on kunnia viitata laajennetun komission ja laajennetun tiedekomitean perustamisesta hyväksyttyyn päätöslauselmaan, jäljempänä ’päätöslauselma’, sellaisena kuin se on muutettuna lokakuussa 2013 järjestetyssä CCSBT:n 20. kokouksessa.
 Päätöslauselman 6 kohdan mukaan mikä tahansa alueellinen taloudellinen yhdentymisjärjestö, yhteisö tai kalastusyhteisö, jonka lipun alla purjehtivat alukset ovat pyytäneet sinievätonnikalaa kolmen edellisen kalenterivuoden aikana, voi ilmaista suojelukomission pääsihteerille halukkuutensa ryhtyä laajennetun komission ja laajennetun tiedekomitean jäseneksi. Tätä varten CCSBT:n pääsihteeri käy suojelukomission puolesta kirjeenvaihdon tällaisen alueellisen taloudellisen yhdentymisjärjestön, yhteisön tai kalastusyhteisön edustajan kanssa.
 Päätöslauselman 8 kohdan osalta ei ole tehty muutoksia EU:lle vuosiksi 2015–2017 myönnettyyn 10 tonniin.
 Olisin kiitollinen, jos voisitte ilmoittaa vastaanottaneenne tämän kirjeen ja vahvistaa, että tämä kirje ja teidän vastauksenne muodostavat CCSBT:n ja Euroopan unionin välisen sopimuksen CCSBT:n laajennetun komission ja laajennetun tiedekomitean jäseneksi ryhtymisestä edellä mainitun päätöslauselman sisältämien määräysten mukaisesti.
 EU haluaisi ilmaista vahvan sitoumuksensa noudattaa jatkossakin CCSBT:n yleissopimusta ja laajennetun komission tekemiä päätöksiä.
 Tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti vastauksenne antamispäivää seuraavasta päivästä, kunnes unioni ilmoittaa, että sen tekemistä varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen.
 Vastaanottakaa, Arvoisa Herra/Rouva, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.
 Euroopan unionin puolesta
 Arvoisa Herra/Rouva
 Minulla on kunnia ilmoittaa vastaanottaneeni seuraavan tänään päivätyn kirjeenne:
 ”Minulla on kunnia viitata laajennetun komission ja laajennetun tiedekomitean perustamisesta hyväksyttyyn päätöslauselmaan, jäljempänä ’päätöslauselma’, sellaisena kuin se on muutettuna lokakuussa 2013 järjestetyssä CCSBT:n 20. kokouksessa.
 Päätöslauselman 6 kohdan mukaan mikä tahansa alueellinen taloudellinen yhdentymisjärjestö, yhteisö tai kalastusyhteisö, jonka lipun alla purjehtivat alukset ovat pyytäneet sinievätonnikalaa kolmen edellisen kalenterivuoden aikana, voi ilmaista suojelukomission pääsihteerille halukkuutensa ryhtyä laajennetun komission ja laajennetun tiedekomitean jäseneksi. Tätä varten CCSBT:n pääsihteeri käy suojelukomission puolesta kirjeenvaihdon tällaisen alueellisen taloudellisen yhdentymisjärjestön, yhteisön tai kalastusyhteisön edustajan kanssa.
 Päätöslauselman 8 kohdan osalta ei ole tehty muutoksia EU:lle vuosiksi 2015–2017 myönnettyyn 10 tonniin.
 Olisin kiitollinen, jos voisitte ilmoittaa vastaanottaneenne tämän kirjeen ja vahvistaa, että tämä kirje ja teidän vastauksenne muodostavat CCSBT:n ja Euroopan unionin välisen sopimuksen CCSBT:n laajennetun komission ja laajennetun tiedekomitean jäseneksi ryhtymisestä edellä mainitun päätöslauselman sisältämien määräysten mukaisesti.
 EU haluaisi ilmaista vahvan sitoumuksensa noudattaa jatkossakin CCSBT:n yleissopimusta ja laajennetun komission tekemiä päätöksiä.
 Tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti vastauksenne antamispäivää seuraavasta päivästä, kunnes unioni ilmoittaa, että sen tekemistä varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen.”.
 Minulla on kunnia vahvistaa, että teidän kirjeenne ja tämä vastaus muodostavat CCSBT:n ja Euroopan unionin välisen sopimuksen CCSBT:n laajennetun komission ja laajennetun tiedekomitean jäseneksi ryhtymisestä.
 Vastaanottakaa, Arvoisa Herra/Rouva, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.
 CCSBT:n puolesta