type: wikipedia

text:
Fabien Aïssa Busetta est un comédien français né à Marseille le .
 Biographie
 Fabien Aïssa Busetta est un "enfant de la balle", issu d'une famille travaillant dans le music-hall depuis le . Il est sorti avec une première pièce de théâtre où il interprète le rôle d'Arthur Rimbaud, à l'âge de 17 ans ; par la suite il intègre le théâtre national de Marseille jusqu'en 1994, au côté de Marcel Maréchal. Après un bref séjour dans divers cours à New York (Hunter school, Actors Studio) il revient en France et retourne à l'école (ERAC, à Cannes, école nationale superieure d'art dramatique) et en sortira en 1999/2000 avec "Les pièces de guerres" d'Edward Bond, mise en scène par Jean-Pierre Vincent, lequel fera par la suite plusieurs fois appel au jeune comédien pour la cour d'honneur à Avignon, ou encore "11 débardeurs" d'Edward Bond, entre autres ; son travail au théâtre est très marqué par un goût pour les écritures contemporaines.
 Il fait parallèlement ses premiers pas au cinéma avec un rôle dans Viva Laldjerie de Nadir Moknèche, Boudu de Gérard Jugnot, et quelques rares apparitions dans des fictions télévisée. Son parcours prend un tournant plus radical avec le très porno-chic Glory-Hole (avec des scènes de sexes non simulées), ce film lui donne, étrangement, la possibilité de décrocher un rôle important dans la mini-série Les Oubliées.
 Il codirige un des plus importants collectifs d'acteurs en France "La Réplique".
 Filmographie
 2006 : Les oubliees de Hervé Hadmar
 2007 : Un roman policier de Stéphanie Duvivier
 2009 : Le Dernier pour la route de Philippe Godeau
 2010 : Dans l ombre d'un flic de David Delrieux
 2010 : Dernier étage, gauche, gauche d'Angelo Cianci
 2012 : Chercher le garçon de Dorothée Sebbagh
 Acteur français de cinéma
 Naissance à Marseille
 Naissance en juillet 1977


text:
Deduktīvs slēdziens (no — 'novešana') ir jēdziens loģikā, kas apzīmē slēdzienu, kurā secinājums tiek iegūts no premisām ar loģisko nepieciešamību. Šo spriešanas veidu sauc par dedukciju, un tā nepaplašina, bet tikai padziļina zināšanas, jo ar deduktīviem slēdzieniem nevar uzzināt neko tādu, kas nebūtu bijis jau netieši ietverts premisās.
 Tradicionāls piemērs deduktīvam slēdzienam ir šāds kategoriskais siloģisms:
 Katrs cilvēks ir mirstīgs.
 Sokrats ir cilvēks.
 Tātad Sokrats ir mirstīgs.
 Bibliogrāfija
 Vedins, I. Loģika. Rīga: Avots, 2000. 519 lpp.
 Filozofiskā loģika
 Jēdzieni loģikā


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
25.6.2011
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 186/10
 Ordinanza della Corte (Sesta Sezione) 18 marzo 2011 (domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dal Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana — Spagna) — David Montoya Medina/Fondo de Garantia Salarial e Universidad de Alicante
 (Causa C-273/10) (1)
 (Art. 104, n. 3, del regolamento di procedura - Politica sociale - Direttiva 1990/70/CE - Clausola 4 dell’accordo quadro sul lavoro a tempo determinato - Contratti di lavoro a tempo determinato nel settore pubblico - Diritto alla corresponsione di scatti triennali di anzianità - Principio di non discriminazione)
 2011/C 186/16
 Lingua processuale: lo spagnolo
 Giudice del rinvio
 Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana
 Parti
 Ricorrente: David Montoya Medina
 Convenuti: Fondo de Garantia Salarial e Universidad de Alicante
 Oggetto
 Domanda di pronuncia pregiudiziale — Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana — Interpretazione dell’allegato, clausola 4, n. 4, della direttiva del Consiglio 28 giugno 1999, 1999/70/CE, relativa all'accordo quadro CES, UNICE e CEEP sul lavoro a tempo determinato (GU L 75 del 10 luglio 1999) — Contratti di lavoro del personale docente e dei ricercatori presso le università pubbliche Esclusione da taluni benefici dei contratti a tempo determinato
 Dispositivo
 La clausola 4, n. 1, dell’accordo quadro CES, UNICE e CEEP sul lavoro a tempo determinato, allegato alla direttiva del Consiglio 28 giugno 1999, 1999/70/CE, relativa all'accordo quadro CES, UNICE e CEEP sul lavoro a tempo determinato, deve essere interpretata nel senso che osta ad una normativa nazionale che riserva, senza giustificazioni obiettive, la possibilità di percepire un supplemento di anzianità solamente ai professori dottori a contratto, escludendola invece per gli assistenti dottori, quando, rispetto alla percezione del supplemento in questione, tali due categorie di lavoratori si trovano in situazioni analoghe.
 (1) GU C 221 del 14.8.2010.


type: other

text:
Markedsføring af Lulu-stolen krænkede ophavsretten til Tripp Trapp-stolen - Moalem Weitemeyer Bendtsen
 Markedsføring af Lulu-stolen krænkede ophavsretten til Tripp Trapp-stolen
 Dato 26 okt. 2011
 Højesteret har ved dom afsagt den 28. juni 2011 truffet afgørelse i en sag, i hvilken den danske møbelproducent Lulu Baby ApS’ børnestol Lulu (herefter ”Lulu-stolen”) krænkede den ophavsret, der var tilknyttet Tripp Trapp-stolen (herefter ”Tripp Trapp-stolen”). Producenten overtrådte desuden markedsføringsloven og varemærkeloven i forbindelse med markedsføringen af Lulu-stolen ved at benytte sloganet ”Stolen som vokser med barnet”.
 Tilbage i 2001 anerkendte Højesteret i sin dom af 5. juni (U.2001.747 H) Tripp Trapp-stolen en ophavsretlig beskyttelse mod meget nærgående efterligninger på grund af dens banebrydende design og særegne udformning.
 Lulu Baby ApS har ved sin produktion af Lulu-stolen frembragt en lignende børnestol, der tilsvarende Tripp Trapp-stolen var justerbar, og som kunne tilpasses børn i forskellige aldre. Mens det særegne ved Tripp Trapp-stolens udformning har været dens lige linjer, stringente form og anvendelse af en slags ”L-form” til sidevangerne og de vandrette ben, anvendte Lulu-stolen, noget der mindede om en ”T-form” i stedet. Under sloganet ”Stolen som vokser med barnet” markedsførte Lulu Baby ApS Lulu-stolen.
 Møbelarkitekt Peter Opsvik, der er ophavsmand til Tripp Trapp-stolen, og Stokke AS, der har licens til rettighederne til stolen, herunder forhandling, anlagde på baggrund af ovenstående sag mod Lulu Baby ApS for efterligning af Tripp Trapp-stolen.
 Under retssagen udtalte skønsmanden, at den velorienterede og bevidste forbruger ikke ville forveksle de to stole, men at de godt kunne forveksles af den ikke-møbelbevidste forbruger.
 Retsbeskyttelsen af frembringelser såsom kunst, opfindelser og forretningskendetegn beskyttes af en række forskellige love, afhængig af hvilken form for frembringelse der konkret er tale om. Det drejer sig primært om ophavsretsloven, patentloven, brugsmodelloven, designloven og varemærkeloven, ligesom en vis beskyttelse desuden findes i markedsføringsloven.
 I forhold til denne sag findes de relevante bestemmelser i ophavsretsloven (herefter ”OPHL”), varemærkeloven (herefter ”VML”) og markedsføringsloven (herefter ”MFL”).
 Det følger af OPHL § 1, stk. 1, at ”den som frembringer et litterært eller kunstnerisk værk, har ophavsret til værket, herunder brugskunst, og i medfør heraf som udgangspunkt har eneret til at råde over værket og gøre det tilgængeligt for almenheden”.
 Omfattet heraf er eksemplarfremstilling, hvormed anses enhver direkte eller indirekte, midlertidig eller permanent og hel eller delvis fremstilling. En sådan retsbeskyttelse tilkendte Højesteret Tripp Trapp-stolen i 2001 i sagen U.2001.747H.
 VML § 4, stk. 1, beskytter indehaveren af et varemærke mod andres erhvervsmæssige brug af tegn, som er identiske med varemærket eller forvekslelige hermed. Sidstnævnte foreligger typisk, når en forbruger tager fejl af to varemærker, men kan ligeledes forekomme, hvis forbrugeren umiddelbart godt kan se forskel på mærkerne, men på grund af visse ligheder fejlagtigt tror, at varen hidrører fra den samme udbyder.
 I nær sammenhæng med de immaterielle love beskytter MFL § 18 rettighedshavere mod andre erhvervsdrivendes anvendelse af forretningskendetegn og lignende, herunder logoer, slogans m.v., der ikke retmæssigt tilkommer dem. Heller ikke erhvervsdrivendes benyttelse af egne kendetegn er tilladt, såfremt benyttelsen er egnet til at fremkalde forveksling med rettighedshaverens kendetegn.
 Ud over beskyttelsen af kunstneriske frembringelser i medfør af ovennævnte, følger det af MFL, at erhvervsdrivende desuden er beskyttet mod konkurrenters sammenlignende reklame, herunder navnlig dersom reklamen angår varer, der opfylder samme behov eller tjener samme formål, jf. § 5, stk. 1, samt at andre erhvervsdrivende har en generel forpligtelse til at udvise god markedsføringsskik under hensyntagen til forbrugerne, erhvervsdrivende og almene samfundsinteresser, jf. § 1, stk. 1.
 Højesteret vurderede spørgsmålet om krænkelse af Tripp Trapp-stolens ophavsret med udgangspunkt i den tidligere højesteretsdom fra 2001, hvor stolens ophavsretlige beskyttelse mod meget nærgående efterligninger blev fastslået.
 Højesteret hæftede sig ved den udpegede syn- og skønsmands udtalelser, hvoraf det fremgik, at de to stole – trods deres umiddelbart forskellige fremtræden – ansås som stort set identiske i både størrelse, form og funktion, og med en ensartet dimensionering i materialer og støttekonstruktion. Derudover påpegede den sagkyndige, at stolenes vinkler, hovedmål og hovedform samt sikkerhedsstropper var udformet identisk, og at Lulu-stolen i øvrigt anvendte ensartede sidevanger. På den baggrund talte det ikke med tilstrækkelig modvægt, at stolenes monteringsmåde og træsorter var forskellige.
 Højesteret fandt derfor, uanset skønsmandens udtalelse vedrørende forvekslelighed, at Lulu-stolen ikke kunne være blevet til uden kendskab til Tripp Trapp-stolen, samt at den måtte være frembragt ved efterligning uden en selvstændig indsats fra Lulu Baby ApS’ side. Samlet set havde Lulu-stolen en betydelig lighed med Tripp Trapp-stolen, som for en almindelig forbruger gjorde de to stole forvekslelige. Trods det ellers snævre beskyttelsesområde som brugskunst generelt har, fandtes Tripp Trapp-stolens ophavsret krænket.
 Højesteret vurderede derefter forholdet om Lulu Baby ApS’ markedsføring af Lulu-stolen under sloganet ”Stolen som vokser med barnet”. Her fandtes Stokke AS’ kraftige markedsføring af Tripp Trapp-stolen under dette slogan gennem en betydelig årrække at have opnået tilstrækkeligt særpræg til, at Lulu Baby ApS’ anvendelse af ”Stolen der vokser med barnet” udgjorde en krænkelse af Stokke AS’ varemærkeret. Lulu Baby ApS’ brug heraf og påtryk på emballagen udgjorde derefter en krænkelse af MFL.
 Højesteret stadfæstede herefter Sø- og Handelsrettens afgørelse. Lulu Baby ApS blev pålagt en samlet en erstatning på kr. 1.250.000, en bøde på kr. 20.000, og en godtgørelse på kr. 30.000 for ikke-økonomisk skade.
 Højesterets dom illustrerer udstrækningen af retsbeskyttelsen af ophavsmænd og deres fremstillinger, idet Lulu-stolen, trods visse klare forskelle fra Tripp Trapp-stolen, fandtes at være en nærgående efterligning, navnlig i forhold til udseende. Dommen viser, at beskyttelsen må betragtes som ganske omfattende.
 Dommen illustrerer desuden, at et slogan kan opnå varemærkeretlig beskyttelse gennem indarbejdelse, desuagtet betegnelsen alene beskriver en egenskab ved produktet. Navnlig i forbindelse med markedsføring, og risiko for forvekslelighed i forbindelse hermed, må dommen antages at få betydning.
 Hvis du har spørgsmål eller ønsker yderligere information om dommen, er du velkommen til at kontakte advokat Thomas Weitemeyer (twe@mwblaw.dk), advokatfuldmægtig Pinar Gökcen (pgo@mwblaw.dk) eller advokatfuldmægtig Mattias Vilhelm Warnøe Nielsen (mvn@mwblaw.dk).


text:
Vélemény Magyarország Alaptörvényérôl - PDF
 Vélemény Magyarország Alaptörvényérôl
 Download "Vélemény Magyarország Alaptörvényérôl"
 Ilona Sipos
 1 Vélemény Magyarország Alaptörvényérôl Szerzők: Fleck Zoltán, Gadó Gábor, Halmai Gábor, Hegyi Szabolcs, Juhász Gábor, Kis János, Körtvélyesi Zsolt, Majtényi Balázs, Tóth Gábor Attila Szerkesztette: Arató András egyetemi tanár, New School for Social Research, New York Halmai Gábor egyetemi tanár, Eötvös Loránd Tudományegyetem, Budapest Kis János egyetemi tanár, Közép-Európai Egyetem, Budapest 1. Bevezetés A magyar Országgyűlés április 18-án elfogadta Magyarország Alaptörvényét. 1 A január 1-jén hatályba lépő Alaptörvény érvényteleníti az évi rendszerváltás során a demokratikus jogállamiság követelményeinek megfelelően átfogóan módosított korábbi alkotmányt (a továbbiakban: 1989-es alkotmány). Az Alaptörvény előkészítése az ország életét hosszú távon meghatározó dokumentumnál elvárt politikai, szakmai és társadalmi vita elemi alkotmányos és házszabályi előírásainak betartása nélkül, gyakorlatilag kizárólag a kormánypártok képviselőinek közreműködésével ment végbe. Az ellenzéki politikai erők, a szakmai és egyéb civilszervezetek kihagyásával, a nyilvánosság teljes kizárásával készült dokumentummal kapcsolatos aggályait az Európa Tanács Velence Bizottságának március i plenáris ülésén elfogadott véleménye is kifejezésre juttatta. 2 A dokumentum a B) cikkében foglalt deklarációja szerint fenn kívánja tartani, hogy Magyarország független, demokratikus jogállam, továbbá, hogy az E) cikk szerint Magyarország közreműködik az európai egység megteremtésében, ám számos tekintetben nem felel meg a demokratikus jogállamiság követelményének és az Európai Unióról szóló Szerződés (a továbbiakban: EUSZ) 2. cikkében foglalt alapértékeknek. Ez a vélemény az Alaptörvény megalkotásának eljárási problémáit és azokat a legfontosabb tartalmi hiányosságait veszi sorba, amelyekkel kapcsolatban felmerül a gyanú, hogy azok kivételt engednek a demokráciára, a jogállamiságra, az alapjogvédelemre vonatkozó európai követelmények alól, és ezáltal az alkalmazás során konfliktusba kerülhetnek Magyarország nemzetközi kötelezettségvállalásaival. 2. A kétes legitimitású kor m á n y pá rt i alkotmányozás A Magyarország új alkotmányának elfogadására irányuló eljárást három szempontból érdemes vizsgálni: a formális legalitás, az előkészítés szabályainak betartása és a szükséges társadalmi és politikai támogatás szempontjából. 1. A legfontosabb kérdés, hogy az új alkotmány elfogadása a legalitás követelményének megfelel-e, azaz betartották-e az alkotmányozási eljárás alkotmányos szabályait. Megalkotásának jogalapját illetően az Alaptörvény a hatályos 1989-es alkotmány két pontjára hivatkozik: a 19. (3) bekezdés a) pontjára és a 24. (3) bekezdésére. Az Alkotmány 19. (3) bekezdés a) pontja szerint az Országgyűlés megalkotja a Magyar Köztársaság Alkotmányát. Az Alkotmány 24. (3) bekezdése az alkotmány megváltoztatására hatalmazza fel az országgyűlési képviselők kétharmadát. Alkotmányozási szabályt nem tartalmaz. E hiányosságot az Országgyűlés 1995-ben, amikor az évi átfogó alkotmánymódosítást követően először komolyan felmerült egy új alkotmány megalkotásának terve, felismerte és pótolta, megalkotva az Alkotmány 24. (5) bekezdését. Ez a rendelkezés az akkori kormánykoalíciónak a mostanihoz hasonlóan F U N DA M E N T U M / s z á m dokumentum és kommentár / 612 kétharmados többségére is tekintettel előírta, hogy az Országgyűlésnek az alkotmányozás első lépéseként el kell fogadnia az új alkotmány szabályozási elveit, méghozzá a képviselők négyötödének szavazatával. Ennek a szabálynak a végrehajtására a szükséges konszenzussal meg is született az előkészítés eljárását rendező házszabályi rendelkezés. Ez utóbbit ugyan szintén négyötödös többséggel ben deregulálták, a 24. (5) bekezdésének szabálya azonban megmaradt, jelezve, hogy az alkotmány előkészítése egy későbbi időpontban előálló kétharmados kormánytöbbség esetén is szükségessé teszi az ellenzék bevonását az előkészítés folyamatába. Ezt a garanciális rendelkezést a jelenlegi kormánykoalíció a képviselők kétharmadának szavazatával 2010 júliusában kivette az Alkotmányból. Egy négyötödös többséggel elfogadott és ilyen többséget igénylő szabály kétharmados többséggel történő hatályon kívül helyezése (amelyre egyébként mindenféle indokolás nélkül került sor) önmagában is alkotmánysértő. A 24. (5) bekezdésének eltörlése azonban további súlyos következményekkel járt. Az ellenzéki pártokat megfosztotta tárgyalási pozíciójuktól: egyértelművé tette, hogy az alkotmányozásban csak a díszlet szerepét játszhatják. Továbbá nem maradt semmiféle szabály az Alkotmányban, amely az alkotmányozás eljárását regulálta volna. 2. Az előkészítésre vonatkozó szabálynak ezt a hiányát próbálta pótolni az Országgyűlés, amikor elfogadta a 47/2010. (VI. 29.) OGY határozatot az Alkotmány-előkészítő eseti bizottság létrehozásáról. Az eseti bizottság 45 tagja közül 30 a kormánypártok képviselője volt. A bizottság december 20- án benyújtotta az Országgyűlésnek a Magyarország Alkotmányának szabályozási elveiről szóló javaslatot. Az Országgyűlés erről a javaslatról soha nem szavazott. Ehelyett március 7-én elfogadta a 9/2011. (III. 7.) OGY határozatot az új alkotmány előkészítéséről, amelyet március 9-én, vagyis öt nappal az új Alaptörvény benyújtása előtt hirdettek ki. A határozat szövege felkéri a képviselőket, hogy az Alaptörvényre vonatkozó javaslataikat március 15-ig nyújtsák be. Egyben leszögezi, hogy az Országgyűlésnek szokásos eljárásától eltérően bármely javaslatot, amely egy képviselőcsoport felének támogatásával rendelkezik, mérlegelés nélkül napirendre kell tűznie. Ezzel a kormányzó többség elismerte, hogy az alkotmányozás folyamatában a kisebbségnek különleges státust kell biztosítani anélkül azonban, hogy az ellenzék tárgyalási pozícióit valóban helyreállította volna. A végül is valamennyi kormánypárti képviselő aláírásával március 14-én benyújtott javaslatot egy a kormány által felkért, országgyűlési mandátummal nem rendelkező európai parlamenti képviselő által vezetett háromtagú bizottság készítette elő. Az országgyűlési határozat egyben kiegészítette a Házszabályt az új alkotmány megalkotására vonatkozó olyan rendelkezésekkel, amelyek a törvényalkotás általános rendelkezéseitől való eltérésekkel lehetővé tette, hogy a javaslat parlamenti vitája öszszesen kilenc ülésnap alatt befejeződhessék. Mindebből következik, hogy az Alaptörvény előkészítése az ország életét hosszú távon meghatározó dokumentumtól elvárt politikai, szakmai és társadalmi vita elemi alkotmányos és házszabályi előírásainak betartása nélkül, a kormányzó pártszövetség berkeiben ment végbe. Az ellenzéki politikai erők, a szakmai és egyéb civilszervezetek kihagyásával, a nyilvánosság kizárásával készült dokumentummal kapcsolatos ezen aggályait az Európa Tanács Velencei Bizottságának március i plenáris ülésén elfogadott véleménye is kifejezésre juttatta Az Alaptörvényt kizárólag a kormányzó pártszövetség támogatta, a parlamenti és a parlamenten kívüli pártok elutasították. Noha a közvélemény kimutathatóan igényelte, hogy legalább a szöveg elfogadásáról vagy elvetéséről referendumon dönthessenek a választópolgárok, a népszavazás elrendelésére csak a jelen lévő országgyűlési képviselők többségi döntése alapján lett volna mód, de ezt a kormánypártok megtagadták. Így az Alaptörvény sem a politikai pártok kellően széles egyetértését, sem a választópolgárok közvetlen megerősítését nem nyerte el. Nem csoda, hogy számos ponton kifejezetten megosztó alkotmányszöveg született, amely a társadalom jelentős része számára elfogadhatatlan. Előre látható ezért, hogy a magyar törvények hatálya alatt élő magyar állampolgárok konszenzusát az idő múlásával sem fogja elnyerni, így legitimitása kétes marad. 3. A z A l a p törv én y a pol i t i k a i közösség identitásáról Egy alkotmány demokratikus voltának lényegi ismérve, hogy mindenki a sajátjának tekintheti, aki a hatálya alatt él. Az Alaptörvény sokszorosan megsérti ezt a követelményt. 1. A Nemzeti hitvallás című, terjengős preambulum az alkotmányozás alanyaként nem a magyar törvények alatt élők összességét jelöli meg, hanem a magyar etnikai nemzetet: Mi, a magyar nemzet tagjai [ ] kinyilvánítjuk az alábbiakat: [ ]. Pár bekezdéssel alább a magyar nemzet mint az elmúlt 62 / dokumentum és kommentár FUNDAMENTUM / szám3 évszázad viharaiban részekre szakadt nemzetünk tér vissza. Az Alaptörvény olyan közösségként határozza meg a nemzetet, amelynek kötőszövete szellemi és lelki nem politikai tehát, hanem kulturális. Ebben a közösségben nincs helyük a magyar állam területén élő nemzetiségeknek. Ugyanakkor helyük van benne a határainkon túl élő magyaroknak. Az egységes magyar nemzet alkotmányozó alannyá emelése azt sugallja, hogy az Alaptörvény hatálya valamiképp a történelmi Magyarország egészére kiterjed, azokra a helyekre mindenképpen, ahol a mai napig élnek magyarok. A sugalmazás nem következmények nélküli: az Alaptörvény az egységes magyar nemzet Magyarország területén kívül élő tagjai számára hozzáférhetővé teszi a választójogot. Olyanoknak ad beleszólást abba, hogy kik alkossák a magyar törvényhozást, akik nem élnek a magyar törvények hatálya alatt. 2. Az alkotmányozás alanyaként emlegetett nemzetet az Alaptörvény keresztény közösségként jellemzi, tovább szűkítve azok körét, akik magukra ismerhetnek benne. Elismerjük a kereszténység nemzetmegtartó szerepét, jelenti ki, nem történelmi ténymegállapításként, hanem a jelenre is érvényesen. S mindenkitől, aki az alkotmánnyal azonosulni kíván, elvárja, hogy az élén álló fohásszal is azonosuljon: Isten, áldd meg a magyart! Ez a szöveg a Himnusz első sora 1823-ban keletkezett. Az idő tájt Magyarországon, mint Európa legtöbb országában, a nyilvánosság előtt mindenki hívőként szólalt meg, az is, aki nem volt hívő. Ennek tudatában tekinthet vissza rá a mai magyar, ha nem hívő. Tisztelheti mint egy letűnt kor hagyatékát. De ha majdnem kétszáz évvel később az alkotmány fölé írják, akkor az Istenhez címzett fohász nem tiszteletre méltó hagyomány, hanem újítás. Azt fejezi ki, hogy a magyar állam vissza kíván kanyarodni egy korábbi állapothoz, amikor az államot alkotó közösség még hívő keresztények gyülekezeteként határozta meg önmagát. 3. Az 1989-es alkotmány neve A Magyar Köztársaság Alkotmánya. Első paragrafusa így szól: Magyarország: köztársaság. Ez a megállapítás többet tartalmaz annál, mint hogy az államfő nem a királyi palota lakója és hivatalát nem dinasztikus trónöröklési szabályok alapján tölti be. Egyszerre különbözteti meg az új magyar demokráciát az 1949 utáni népköztársaságtól és az 1920 utáni király nélküli királyságtól; a kommunista diktatúrától és a két világháború közti tekintélyuralmi rezsimtől. Az új alkotmány ezzel szemben Magyarország Alaptörvénye. Preambulumának ötszázkilenc szava közt a köztársaság szó egyszer sem fordul elő, a normaszövegben is csupán egyetlenegyszer. Ott is leszűkített jelentéssel: immár nem politikai berendezkedésünk szellemiségéről, csupán az államformáról mond valamit ( Magyarország államformája köztársaság ). A szűkítésnek szimbolikus üzenete van. Az Alaptörvény nem ott húzza meg a történelmi választóvonalakat, ahol az 1989-es alkotmány. Azt állítja, hogy a magyar államiság folytonossága a kezdetektől március 19-éig, az ország német megszállásáig fennállt, ekkor azonban megszakadt, és csak május 2-án, a szabadon választott Országgyűlés első ülésnapján állt helyre. Ily módon nemcsak a kommunista diktatúrát utasítja el, hanem az 1944 végén összeült Ideiglenes Nemzetgyűlést is, amely szakított a bukott rezsimmel. Elutasítja az decemberi nemzetgyűlési választást. Mai demokráciamegfigyelők az decemberi választást részben szabadnak neveznék, hozzátéve, hogy a legszabadabb volt Magyarország egész addigi történetében. Ugyancsak elutasítja a Nemzetgyűlés progresszív alkotásait: az 1946 elején elfogadott köztársasági kisalkotmányt, amelyhez 1989-ben a Kerekasztal viszszanyúlhatott; továbbá a nemesi címek eltörlését és a rendi felsőház megszüntetését. Ugyanakkor leszögezi: Tiszteletben tartjuk [ ] a Szent Koronát, amely megtestesíti Magyarország állami folytonosságát és a nemzet egységét. Ez a deklaráció szöges ellentétben áll 1946 és 1989 köztársasági ethoszával. A korona a nemesi nemzet egységének és a nemesi alkotmány folytonosságának szimbóluma volt. 4. Tagadjuk a magyar nemzet és polgárai ellen a nemzetiszocialista és kommunista diktatúrák uralma alatt elkövetett embertelen bűnök elévülését, folytatódik a deklarációk sora. Ha embertelen bűnökön háborús és emberiesség elleni bűncselekményeket kell érteni, akkor az elévülés tagadása megfelel a hatályos nemzetközi jognak ha viszont másról van szó, akkor az Alaptörvény a visszamenő hatály tilalmát sértve minősít egyszer már elévült bűncselekményeket elévülhetetlenné. Ugyanakkor nem kíván tudni róla, hogy háborús és emberiesség elleni bűncselekményeket nemcsak idegen megszállók és ügynökeik követtek el, hanem 1920-tól 1944-ig szélsőjobboldali szabadcsapatok és a független magyar állam erőszakszervei is, méghozzá nem mindig a magyar nemzet és polgárai ellen, hanem más népek ellen is. Arról sem kíván tudni, hogy a magyar államiság folyamatossága március 19-én nem szakadt meg. A kormányzati szervek cselekvési szabadságát korlátozták ugyan, de nem kapcsolták ki őket. A Kormányzó hivatalában maradt, a parlament ülésezett és rendre megszavazta a kormány előterjesz- F U N DA M E N T U M / s z á m dokumentum és kommentár / 634 téseit. A magyar államvezetés nem mondta ki a jogfolytonosság megszűnését, hanem együttműködött a megszállókkal. Az Alaptörvény csak az (1944 előtti) magyar történelem dicső lapjait ismeri, az önbírálatra okot adó tettekről és mulasztásokról nem vesz tudomást. Csak a magyar népnek idegen hatalmak által okozott vélt vagy valódi sérelmeket tartja számon, a magyar állam saját polgárai és más népek ellen elkövetett vétkeiről nem akar tudni. A nemzeti öndicsőítés, önsajnálat és önmentegetés legrosszabb hagyományait emeli alkotmányos szintre. Történelemképe anakronisztikus keresztény-nemzeti giccs; az ország nem jobboldali része számára elfogadhatatlan, és a jobboldal egy részéből is feszengést vált ki. 4. Á l l a m polgá r ság, választójog, nemzet: a politikai közösség új határai 1. Az Alaptörvény legtöbb fajsúlyos módosításával ellentétben az állampolgársági szabályozásnál ismert az alkotmányos rendelkezéseken túli tartalom: az állampolgárság elválasztása a lakóhelytől és az effektivitás elvétől. A törvényhozás eltörölte a magyarországi lakóhely követelményét abban az esetben, ha valaki igazolja vagy valószínűsíti magyarországi és/vagy magyar állampolgártól származását, valamint magyar nyelvtudását. 2. Az új állampolgársági szabályozás összhangban azzal, hogy az Alaptörvény az alkotmányos hatalom forrásaként a nép helyett egy etnikai alapra helyezett és egységes magyar nemzetet [D) cikk] jelöl meg a honosítási eljárást végletesen etnicizálja. Bár maga az állampolgárság külhoni kiterjesztése az Alaptörvényben szövegszerűen közvetlenül nem jelenik meg, ez a lépés visszafordíthatatlan és messzemenő változásokat hoz a politikai közösség határaiban. Az Alaptörvény ugyanis egyébként helyesen rendelkezik a jogszerűen megszerzett állampolgárságtól való mindenféle megfosztás tilalmáról [G) cikk (3) bekezdés], valamint alkotmányos szintre helyezi azt az elvet, amely szerint a magyar állampolgárság korlátozás nélkül örökölhető, a magyar állampolgár gyermeke minden esetben magyar állampolgár. Ezáltal a határon túli közösségeknek az új szabályozás alapján honosított tagjai lakóhelyükre tekintet nélkül nemzedékeken keresztül magyar állampolgárok lesznek [G) cikk (1) bekezdés]. 3. Az új szabályozás komoly aggályokat vet fel a diszkrimináció tilalmát illetően. Egyrészt meg kell jegyezni, hogy a származáson alapuló etnikai kedvezmény elvét számos más európai állam is alkalmazza, és a kulturális közelségre alapozott kedvezmények általában elfogadott megkülönböztetési célnak tekinthetők. Másrészt azonban az eltérés mértékének arányosnak kell lennie ezzel a céllal. Kérdéses, hogy míg a kedvezményezett esetben még a letelepedést sem várja el a jogalkotó, a nem kedvezményezett csoport esetén főszabály szerint azt írja elő, hogy a kérelmező nyolc éven át folyamatosan Magyarországon lakjon. Ez a kérdés különösen annak fényében vetődhet fel, hogy az Emberi jogok európai egyezménye 12. kiegészítő jegyzőkönyve a diszkrimináció tilalmát az egyezményben foglalt jogokon túlra is kiterjeszti, így az az állampolgársági eljárásban is alkalmazható lesz. Magyarország a jegyzőkönyvet nem ratifikálta, de aláírta ennek megfelelően azzal ellentétes új szabályozást nem fogadhat el. A törvénymódosítással Magyarország csatlakozott egy olyan trendhez, amely leginkább a Balkán-félsziget országaira jellemző, és amely az állampolgársági szabályozást az etnikai értelemben vett nemzetépítés eszközeként kezeli. 4. Az új szabályozás elmulasztotta azokat a létező európai standardokat beültetni az állampolgársági szabályozásba, amelyek már az európai állampolgársági egyezményben megjelentek, és amelyek a magyar fél fenntartása miatt a mai napig nem érvényesülnek a magyar szabályozásban: a honosítási eljárásban a transzparencia valamennyi garanciája hiányzik, a hivatalt nem terheli indokolási kötelezettség, a jogorvoslat pedig kizárt. 4 Ez az új szabályozás fényében egyúttal azt is jelenti, hogy a bizonytalanul megfogalmazott, magyarországi származás -ra utaló, de a politikai nyilatkozatok szerint etnikai töltetű rendelkezés jogi tartalma továbbra is bizonytalan marad, az a közvélemény számára nem ismerhető meg. A jogalkalmazás egy külön erre a célra létrehozott apparátus feladata, amely a határon túli magyarok honosításának egyértelműen kinyilvánított politikai szándékát hajtja végre a fentiek szerint érdemi kontroll nélkül. 5. Az EBESZ bolzanói ajánlásai szerint [a]z Államoknak tartózkodniuk kell olyan egyoldalú lépésektől, beleértve a kedvezmények kiterjesztését külföldiekre etnikai, kulturális, nyelvi, vallási vagy történelmi kötődés alapján, amelyeknek a területi integritás elvének kikezdése a szándéka vagy a hatása. [ ] Az Államok a külföldön élő egyének esetében az állampolgárság megadásáról való döntésükben figyelembe vehetik a preferált nyelvtudást, valamint kulturális, történelmi vagy családi kötődéseket. 64 / dokumentum és kommentár FUNDAMENTUM / szám5 De az Államoknak biztosítaniuk kell, hogy az állampolgárság ilyesfajta megadása tiszteletben tartja a baráti beleértve a jó szomszédi kapcsolatok és a területi szuverenitás elveit, és tartózkodniuk kell az állampolgárság tömeges megadásától még akkor is, ha a lakóhely szerinti Állam a kettős állampolgárságot megengedi. 5 Bár ezek elsősorban biztonságpolitikai megfontolások, a jó szomszédi kapcsolatok és a szuverenitás elve az európai együttműködés szempontjából is döntő jelentőségű. A kettős állampolgárság tömeges megadása a határok mellett nagyobb létszámban élő, azonos etnikumhoz tartozó személyeknek a határon átnyúló nemzetegyesítés tervébe illeszkedik, és mint ilyen, számos problémát vet fel: az extraterritorialitástól kezdve a diszkrimináción keresztül a jó szomszédi kapcsolatokig. 6 Miközben a kettős vagy többes állampolgárság egyre elfogadottabbá vált a nemzetközi gyakorlatban, bizonyos kontextusban ez a megoldás, feladva a területiség elvét az etnikai hovatartozás erősítése jegyében, feszültségekhez vezethet Az állampolgárság és a választójog kiterjesztése annak nemzetközi hatására tekintettel különös körültekintést kívánna, a jó szomszédi kapcsolatok és a szuverenitás elvének tiszteletben tartására tekintettel. A területen kívüli alkalmazás miatt különösen a választások lebonyolítása igényel majd olyan kétoldalú egyeztetést, amely a korábbi jogalkotás során elmaradt. 8 A választójog kiterjesztését megelőzően, pusztán az állampolgárság kiterjesztésére Szlovákia és Ukrajna reagált kedvezőtlenül: az ezekben az országokban élőket a lakóhely szerinti állampolgárságuk elvesztése fenyegeti, amennyiben élnek a magyar törvénymódosítás adta lehetőséggel. 7. Az Alaptörvény nyitva hagyja azt a kérdést, hogy a választójogot magyarországi állandó lakóhelyhez köti-e, és nem rendelkezik arról sem, hogy a határon túl élő, magyarországi lakóhellyel nem rendelkező magyar állampolgárok pontosan milyen módon és milyen formában gyakorolják majd választójogukat [XXIII. cikk (4) bekezdés]. Ez valószínűleg nem független attól, hogy végül milyen arányban kérik a honosítást a határon túl élő magyarok. Jelenleg felett van a beadott kérelmek száma. Tekintve, hogy a határon túli magyar közösségek létszáma összesen több milliósra tehető, egy tízmilliós ország választójogi rendszerében a választójog fentiek szerinti kiterjesztése komoly anomáliákhoz is vezethet gondoljunk a költségvetés elfogadására olyan állampolgárok képviselőinek támogató szavazataival, akik a döntés társadalmi-gazdasági hatásait legjobb esetben is csak korlátozottan viselik. A választójog külhoni kiterjesztésének részletes szabályai nagyban befolyásolják a magyarországi demokrácia minőségét a jövőben. 5. A jogok é s köt elez ettsége k kapcsolata Az Alaptörvény másként rendezi a jogok és a kötelezettségek viszonyát, mint a még hatályos es alkotmány. A változtatás ki fog hatni a jogrendszer anyagi szabályainak jelentős részére (például csak az alapjogi fejezet 18 helyen rendelkezik új törvény meghozataláról) és a politikai intézmények gyakorlatára is. Az alapvető jogok és kötelezettségek (I XXXI. cikk) egy fejezetbe kerültek ugyan, ám a preambulumként szolgáló Nemzeti hitvallás és az Alapvetés című fejezet is tartalmaz a jogok élvezetére és gyakorlására, valamint a kötelezettségek teljesítésére vonatkozó elvi megfontolásokat. [A Nemzeti hitvallás relevanciája az R) cikken alapul, amely az Alaptörvény egyes rendelkezéseinek értelmezése számára kötelező erővel írja elő, hogy legyen összhangban a benne foglalt megállapításokkal.] Az Alaptörvény által rögzített jogok és kötelezettségek viszonyát sajátos kettősség uralja. Egy sor jogosultság és kötelesség leírása az alapjogoknak olyan felfogását követi, amely az 1989-es alkotmányt is jellemezte: ez pedig a modern alkotmányos demokráciákban kialakult-kidolgozott liberális jogfelfogás (például IV VIII, XIV XV, XXIII, XXIV, XXVI XXVII, XXX XXXI). Az Alaptörvény azonban olyan szabályokkal terheli meg ezt, amelyek összeegyeztethetetlenek a modern alkotmányok liberális konszenzusával. Fennáll a veszély, hogy mindez az alapjogok szerkezetét is átalakíthatja. Az Alaptörvény egyes rendelkezései és a belőlük kirajzolódó kép szerint bizonyos jogok gyakorlása kötelezettségek teljesítésétől függ, aminek következtében azok már nem is tekinthetők alanyi jogoknak. E kettősség mutatkozik meg a Nemzeti hitvallás azon fordulatában, amely szerint az egyéni szabadság csak másokkal együttműködve bontakozhat ki (az alapjogi katalógus is a Szabadság és felelősség címet viseli). 1. Abban a modern felfogásban, amelyben az 1989-es alkotmány osztozik a világ alkotmányos demokráciáinak felfogásaival és amelynek a magyar alkotmánybíráskodás is alakítója volt, az alapjogok mindenkit egyenlően illetnek meg és az állam mindenki jogait egyaránt köteles védeni. E felfogásban az alkotmányos alanyi jogok olyan jogosultságok, amelyek megalapozzák az állam (és minden más cselekvő) kötelezettségeit. A Magyar Köztársaság F U N DA M E N T U M / s z á m dokumentum és kommentár / 656 elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége [8. (1) bekezdés], vagyis az állam nem döntheti el, hogy mit véd és mit nem. (A jogokkal nem is az alkotmányozó ruházza fel az embert.) Az ezzel ellentétes felfogás abban nyilvánul meg, hogy az Alaptörvény a jogok gyakorlását több helyen kifejezetten kötelezettségek teljesítésétől teszi függővé. A XII. cikk például egyazon bekezdésben deklarálja mindenkinek a jogát a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához és azt a kötelességét, hogy képességeinek és lehetőségeinek megfelelő munkavégzéssel járuljon hozzá a közösség gyarapodásához. Ez liberális demokráciában elfogadhatatlan: az alanyi jog jogosultjának nemcsak az áll szabadságában, hogy válasszon a kínálkozó munkalehetőségek közül, hanem az is, hogy tartózkodjon a munka választásától a munkavégzési kötelezettség a szabadság ellentéte. Amennyiben pedig ez a szakasz kötelezettséget tartalmaz, akkor valakit (önkormányzatot, hatóságot) fel is jogosít a kötelezettség számonkérésére. 2. Az alanyi jogosultságok gyakorlásának kötelezettségek teljesítéséhez való kötése nemcsak a jogok és kötelességek belső szerkezetét roncsolja (gyakorlatilag eliminálja az alanyi jogokat), hanem tartalmilag is kifogásolható. A kötelezettségek tartalmi vizsgálata alapján az Alaptörvény korszerűtlen. Az 1989-es alkotmány az egyéni és közösségi életformák, a jó életről vallott nézetek sokszínűségének egyenlő elismerésén alapul. Az új Alaptörvény szakít ezzel a hagyománnyal akkor, amikor erkölcsi kötelezettségeket iktat be az alapjogok közé, kijelölve a jó életnek azokat a formáit, amelyek erkölcsileg értékesnek és alkotmányos védelemre érdemesnek minősülnek. Az Alaptörvény a liberális alapjogfelfogás következő összetevőit zárja ki: az életformák pluralitásának (a szabadságnak) egyenlő elismerése, az állam világnézeti semlegessége (és a tolerancia), a személyes autonómia tiszteletben tartása. Azzal, hogy a házasság alanyaként egy férfit és egy nőt határoz meg [L) cikk), az Alaptörvény hoszszú távra szóló alkotmányos akadályt állít az együttélési formák változatosságának kiterjesztése iránti egyéni igények útjába. Bár ily módon csupán a magyar Alkotmánybíróság jogértelmezését emeli be az alkotmányba, ez a lépés nyilvánvalóan megnehezíti az eddigi jogértelmezés revízióját. A szociális jogokról és az állami szociálpolitikáról szóló XIX. cikk arra jogosítja fel a parlamentet, hogy a szociális intézkedést igénybe vevő polgárokat a közösség számára hasznos tevékenység végzésére kötelezze. A tanulás és tanítás szabadsága meghatározott célnak, a lehető legmagasabb szintű tudás megszerzésének van alárendelve (X. cikk). A nagykorú gyermekeket a rászoruló szüleik iránti gondoskodási kötelezettség terheli (XVI. cikk). A jogok alanya ugyan az ember, még akkor is, ha jogai közösségiek (I. cikk), de az Alaptörvény helyenként antiindividualista: a jogok nem feltétlenül a személy autonóm érdekeit védik, hanem (közelebbről meg nem határozott) közösségi érdekeket. E helyeken az Alaptörvény nem a jogosultságokat tekinti a közösség (állam) cselekvési korlátjának, hanem a közösség érdekeit a jogok forrásának és egyben korlátjának. Így a gazdaság alapjait az Alaptörvény a vállalkozás szabadságában és az értékteremtő munkában nevezi meg [M) cikk]; az egyéni öngondoskodás közösségi kötelezettségekkel párosul [O) cikk]; a tulajdon és az öröklés szabadságáról szóló XIII. cikk pedig a tulajdonos társadalmi felelősségére figyelmeztet. 3. Az Alaptörvény amellett, hogy kötelességekkel terheli polgárait, a jogaikat is szűkíti (és ezzel összefüggésben csökkenti az állam kötelezettségeit). Az egyenlőségi szakasz nem tartalmazza a nemi orientáció szerinti jogegyenlőtlenség, diszkrimináció tilalmát (bár beemeli a fogyatékosság szerintit). A magzati életet ugyanakkor fogantatástól kezdve védelem illeti (II. cikk) ez a megfogalmazás könynyen vezethet a nő önrendelkezési jogának szűkítéséhez a terhesség korai szakaszában is. Az önvédelem jogának a tulajdon védelmére való kiterjesztése a magánjellegű erőszak-alkalmazás terét tágítja vészesen szélesre (V. cikk). Összességében az Alaptörvény jogfelfogása azt tükrözi, hogy a magyar állam nem kíván semleges lenni polgárai élete, világnézete tekintetében. Jogaikat itt is, ott is igyekszik megszorítani, amivel eleve aláássa a jogosultságok értékét. A jogok megszorításából pedig olyan kép bontakozik ki, amely az életformák sokszínűségén alapuló modern társadalomban aligha védhető. 6. Beavat koz á s a magánszférába Az Alaptörvény szakít a jogállami alkotmányoknak azzal a sajátosságával, hogy azok egyrészt a közhatalom gyakorlásának módszereit és korlátait, másrészt az alapvető jogok érvényesülésének garanciáit foglalják magunkban. Ehelyett a szöveg a magánszféra több elemét is szabályozási körébe vonja, mégpedig világnézetileg nem semleges módon, hanem egy keresztény-konzervatív ideológia alapján. Ezzel ennek az ideológiának megfelelő normatív 66 / dokumentum és kommentár FUNDAMENTUM / szám7 preferenciákon alapuló életmódmodellt ír elő a közösség tagjainak a közösséggel szembeni kötelezettségei formájában. Ezek a világnézetileg nem semleges értékek már az Alaptörvény Nemzeti hitvallás címet viselő preambulumában megjelennek: Elismerjük a kereszténység nemzetmegtartó szerepét ; Valljuk, hogy az egyéni szabadság csak másokkal együttműködve bontakozhat ki ; Valljuk, hogy együttélésünk legfontosabb keretei a család, a nemzet, összetartozásunk alapvető értékei a hűség, a hit és a szeretet. Alaptörvényünk [ ] kifejezi a nemzet akaratát, azt a formát, amelyben élni szeretnénk. Különös tekintettel arra, hogy az R) cikk értelmében az Alaptörvény rendelkezéseit a Nemzeti hitvallással is összhangban kell értelmezni, valamint az I. cikk (3) bekezdése szerint az alapvető jogok valamely alkotmányos érték védelme érdekében is korlátozhatók, ez a rendelkezés az alapjogok korlátozásának alapja lehet. Az Alaptörvénynek az alapvető jogokra vonatkozó egyes rendelkezései a házasság és a család, a melegházasság tilalma és a magzati élet védelme kérdéseiben avatkoznak bele a magánviszonyokba ideologikus normatív értékpreferenciákat előírva. 1. Az Alaptörvény L) cikke szerint (1) Magyarország védi a házasság intézményét mint a férfi és nő között, önkéntes elhatározás alapján létrejött életközösséget, valamint a családot mint a nemzet fennmaradásának alapját. (2) Magyarország támogatja a gyermekvállalást. (3) A családok védelmét sarkalatos törvény szabályozza. Az Alaptörvény házasságfogalma amely egyébként követi az Alkotmánybíróságnak a bejegyzett élettársi kapcsolat alkotmányosságáról szóló 154/2008. (XII. 17.) AB határozata alapjául szolgáló meghatározást nagyjából megfelel a katolikus természetjogi házasságfelfogásnak, amely a hűséget, az utódnemzést, valamint a házastársak közötti kapcsolat felbonthatatlan szentségét tekinti a házasság legfontosabb elemének. A természetjogi elvekre támaszkodó alkotmányi szabályozás az emberek olyan érdekeit védi, amelyeket ők nem valamennyien tulajdonítanak maguknak, és amelyekkel nem feltétlenül szeretnének azonosulni, így azután sérti autonómiájukat. A modern alkotmányoknak különösen egy új alaptörvénynek a házasság meghatározása és a család szerepének értékelése során igazodniuk kell a társadalmi változásokhoz, amelyek az egyén választási lehetőségeit növelik. Ez azt követelte volna meg, hogy az Alaptörvény a házasság és a család intézményét az egyén önrendelkezési szabadságát garantáló alapjogokkal és az egyenlőség elvével együtt szabályozza. 2. A melegházasság alaptörvényi tilalmával az alkotmányozó a jövőre nézve kizárta, hogy a világszerte érvényesülő tendenciát követve a magyar jogalkotó valaha is megnyithassa a házasság intézményét az azonos neműek számára. Ezzel összhangban az Alaptörvény XV. cikke a szexuális orientáción és a nemi azonosságtudaton alapuló diszkriminációt nem említi a tiltott megkülönböztetések sorában. Ez azt jelenti, hogy a magyar alkotmányozó nem tiltja meg az államnak, hogy önmagában a szexuális orientáció alapján pártoljon vagy éppenséggel hátrányosan megkülönböztessen egy életformát. Ez a megoldás nemcsak az Európai Unió Alapjogi Kartájával és az Európai Unió Bíróságának állandó joggyakorlatával, 9 de az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló évi CXXV. törvény jelenleg még hatályos rendelkezéseivel is ellentétes. 3. Az Alaptörvény II. cikke értelmében [a]z emberi méltóság sérthetetlen. Minden embernek joga van az élethez és az emberi méltósághoz, a magzati életet a fogantatástól kezdve védelem illeti meg. Az 1937-es ír alkotmányon kívül nincs még egy olyan európai alkotmány, amely a magzati életet a fogantatástól védené. Az Alaptörvény nem mondja ki explicit módon, hogy a magzatot megilleti az élethez való jog, de támogatja ezt az értelmezést, mivel a magzati életet fogantatástól védelem illeti meg fordulatot egy mondatban szerepelteti a minden embernek joga van az élethez megállapítással. Ezáltal mind a törvényhozást, mind a bírói jogértelmezést a nők önrendelkezési jogának korlátozására ösztökéli. A bizonytalanságok az 1997 óta törvényi úton széles körűen engedélyezett mesterséges reprodukciós eljárásokkal kapcsolatban is fennállnak. A törvény által lehetővé tett méhen kívüli megtermékenyítés szükségképpen magával hozza számos, már megfogant embrió méhen belüli vagy azon kívüli elpusztulását. Tekintettel arra, hogy az alaptörvényi szabályozás nem tesz különbséget az in utero és az in vitro magzatok között, arra kell következtetnünk, hogy alkotmányi védelmük azonos. Ez pedig oda vezethet, hogy az in vitro megtermékenyítés ellehetetlenül. Komoly jogbizonytalanságot jelent tehát, ha egy ország, amely mint Magyarország mind a mai napig támogatja a meddőség kezelésének többféle módozatát, beleértve a testen kívüli megtermékenyítést és beültetést is, és amely az embrión való kutatást is lehetővé teszi, alaptörvényében a fogantatástól számított alkotmányos magzati életvédelmet ír elő. Ez az előírás kérdésessé teheti a mesterséges reprodukciós eljárások alkotmányosságát, és a Magyar Köztársaság által ratifikált nemzetközi egyez- F U N DA M E N T U M / s z á m dokumentum és kommentár / 67 Több megjelenítése
 TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben 1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések
 1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok Részletesebben MAGYARORSZÁG ALKOTMÁNYA / ALAPTÖRVÉNYE. (2011. április 25.) ISTEN, ÁLDD MEG A MAGYART. Nemzeti Hitvallás / Nemzeti Nyilatkozat
 MAGYARORSZÁG ALKOTMÁNYA / ALAPTÖRVÉNYE (2011. április 25.) ISTEN, ÁLDD MEG A MAGYART Nemzeti Hitvallás / Nemzeti Nyilatkozat Mi, a magyar nemzet tagjai, az új évezred kezdetén, felelőséggel minden magyarért, Részletesebben Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16.
 Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16. A definíció hiánya Dilemma: - a szuverén állam ismeri/dönti el - az identitásválasztás szabadsága Az ET Parlamenti Közgyűlésének 1201 (1993) sz. ajánlása: Részletesebben Alkotmány, alkotmányozás, alaptörvény. Európai alkotmányozási tendenciák (dr. Szili Katalin előadásának vázlata)
 Alkotmány, alkotmányozás, alaptörvény Európai alkotmányozási tendenciák (dr. Szili Katalin előadásának vázlata) Mi az alkotmány? Különleges törvény, legmagasabb szintű jogi norma Törvények törvénye (jogrendszerben Részletesebben Tartalom. I. kötet. Az Alkotmány kommentárjának feladata Jakab András...5 Preambulum Sulyok Márton Trócsányi László...83
 Tartalom I. kötet Előszó az első kiadáshoz Jakab András........................................ IX Előszó a második kiadáshoz Jakab András...................................... X Folytonos alkotmányozás. Részletesebben Kérdések és feleletek az alkotmányozással kapcsolatban. Általános kérdések
 Kérdések és feleletek az alkotmányozással kapcsolatban Általános kérdések Miért fogad el új alkotmányt Magyarország? Az új alkotmány elfogadásának szimbolikus és gyakorlati jelentősége van. Szimbolikus, Részletesebben HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ
 HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ I. ELŐZMÉNYEK 1. A módosítás indoka Az Országgyűlés 2013. március 11-én elfogadta az Alaptörvény negyedik módosítását (a továbbiakban: Módosítás). A Módosítást Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
 Az Európai Unió intézményei Döntéshozatal, jogalkotás 2012. ősz Lattmann Tamás Az Európai Unió intézményei intézményi egyensúly elve: EUSZ 13. cikk az intézmények tevékenységüket az alapító szerződések Részletesebben Egyenlő bánásmód és diszkrimináció. A megkülönböztetés- mentességi jog alapfogalmai Uszkiewicz Erik
 Egyenlő bánásmód és diszkrimináció A megkülönböztetés- mentességi jog alapfogalmai Uszkiewicz Erik A magyar szabályozás I. Alaptörvény XV. cikk (1) A törvény előtt mindenki egyenlő. Minden ember jogképes. Részletesebben Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA
 1. verzió Az Óbudai Egyetem Szervezeti és Működési Szabályzata 1. melléklet Szervezeti és Működési Rend 34. függelék Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA BUDAPEST, 2010. január TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
 Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT
 TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT Esélyegyenlőségi program III. rész Jogszabályi környezet Nyíregyháza, 2014. február 3-4 Kiskunfélegyháza, 2014. február12-13 Nyíregyháza, 2014. február 17-18 Szeged, Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
 1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: 1039/B/2006 Első irat érkezett: Az ügy tárgya: Előadó Paczolay Péter Dr. alkotmánybíró: Támadott jogi aktus: Határozat száma: 4/2007. (II. 13.) AB határozat ABH oldalszáma: Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
 Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI TERVEZET
 Gazdasági és közlekedési miniszter TERVEZET az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007 (VI. 13.) Korm. Részletesebben Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén
 Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén 2012. ősz dr. Lattmann Tamás ELTE ÁJK, Nemzetközi jogi tanszék Emberi jogok fajtái Karel Vasak: Human Rights: A Thirty-Year Struggle: the Sustained Efforts Részletesebben Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén
 Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén Prof. Dr. Fodor László DE ÁJK, Agrárjogi, Környezetjogi és Munkajogi tanszék Budapest, 2011. február 15. A hatályos normaszöveg Részletesebben emlékeztetve az Európa Tanács tagállamai állam- és kormányfőinek 1993. október 8 9-én Bécsben megtartott csúcstalálkozóján elfogadott Nyilatkozatra;
 A Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság 2. sz. általános ajánlása: A rasszizmus, az idegengyűlölet, az antiszemitizmus és az intolerancia elleni küzdelemben részt vevő szakosított nemzeti Részletesebben Tájékoztató és Tematika MAGYAR ALKOTMÁNYJOG c. tantárgyból. LEVELEZŐ MUNKAREND részére. 2012 tavaszi szemeszter
 Nemzeti Közszolgálat Egyetem Rendészettudományi Kar Alkotmányjogi és Közigazgatási Jogi Tanszék Tájékoztató és Tematika MAGYAR ALKOTMÁNYJOG c. tantárgyból LEVELEZŐ MUNKAREND részére 2012 tavaszi szemeszter Részletesebben Cím: 1014 Budapest, Szentháromság tér 6. Telefon: +36 1 795 6590 E-mail: npki@bgazrt.hu Web: www.bgazrt.hu/npki
 Semmi új a nap alatt: kisebbségi jogok, kettős állampolgárság, autonómia A mostani kormányzati ciklus nemzetpolitikai alapvetéseként is értelmezhető Orbán Viktor beiktatásakor elhangzott kijelentése: A Részletesebben A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23.
 A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23. Alapfogalmak. A képviseleti és a közvetlen hatalomgyakorlás viszonya - a közvetlen hatalomgyakorlás intézményei o népszavazás: döntéshozatal Részletesebben A SÚLYOS VÁLSÁGHELYZET INDIKÁCIÓJÚ ABORTUSZOK SZABÁLYOZÁSÁNAK ALKOTMÁNYELLENESSÉGÉRŐL
 A SÚLYOS VÁLSÁGHELYZET INDIKÁCIÓJÚ ABORTUSZOK SZABÁLYOZÁSÁNAK ALKOTMÁNYELLENESSÉGÉRŐL 2012. január 1. előtt Magyarország Alkotmánya [1], azóta pedig Magyarország Alaptörvénye [2] az állam elsőrendű kötelezettségeként Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
 KÚRIA Knk.IV.37.487/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek (a továbbiakban: szervező), a Nemzeti Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott Részletesebben bizottsági módosító javaslato t
 Az Országgyűlési képvisel ő Dr. Kövér László az Országgy űlés Elnöke részére Helyben É :-;.ozefi : 2 1 29. Bizottsági módosító javaslat! Tisztelt Elnök Úr! Az Emberi jogi, kisebbségi, civil- és vallásügyi Részletesebben 2. A közfeladatot ellátó szerv szervezeti felépítése, szervezeti egységei és ezek feladatai.
 Hőgyész Nagyközség Önkormányzata és a Hőgyészi Közös Önkormányzati Hivatal - mint közfeladatot ellátó szerv KÖZÉRDEKŰ ADATAI az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény és a végrehajtására Részletesebben A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.)
 EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2014.11.25. C(2014) 9048 final A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.) a Bizottság főigazgatói, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről Részletesebben ÁLLAM ÉS POLGÁR II. NEMZETISÉGEK ÉS EGYÉB JOGI STÁTUSZOK. Alkotmányjog 1. előadás 2015. április 9.
 ÁLLAM ÉS POLGÁR II. NEMZETISÉGEK ÉS EGYÉB JOGI STÁTUSZOK Alkotmányjog 1. előadás 2015. április 9. ÁLLAMI SZUVERENITÁS ÉS ANNAK ALANYI KÖREI 1. A magyar állami szuverenitás személyi hatálya A magyar állampolgárok Részletesebben Egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség ELTE ÁJK
 Egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség ELTE ÁJK Az előítélet Előítéletesség ma, Magyarországon Krémer Ferenc: az előítéletről szóló minden elmélet csak adott korban és társadalomban igaz multikulturalizmus? Részletesebben A MÁSODIK ABORTUSZDÖNTÉS BÍRÁLATA
 Tóth Gábor Attila A MÁSODIK ABORTUSZDÖNTÉS BÍRÁLATA Túlzás nélkül állíthatjuk, hogy az utóbbi évek legjelentôsebb alkotmánybírósági határozata az 1998 novemberében kihirdetett abortuszdöntés. Elsôsorban Részletesebben 6. A Magyar Alkotmány (Alaptörvény) szerepe és tartalma, módosításai, az Alkotmánybíróság feladata, működése
 6. A Magyar Alkotmány (Alaptörvény) szerepe és tartalma, módosításai, az Alkotmánybíróság feladata, működése Magyarország alkotmányjogi berendezkedése parlamentáris demokrácia. A legfőbb törvényhozó szerv Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben Kisköre Nagyközségi Önkormányzat Képviselő-testülete 712001.(VIII. 27.) rendelete
 Kisköre Nagyközségi Önkormányzat Képviselő-testülete 712001.(VIII. 27.) rendelete A helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (továbbiakban: Ötv.) Részletesebben Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos
 Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos Az Országgyűlés 2014 decemberében módosította a köznevelési törvényt. A módosítás alapján a kormány rendeletben szabályozhatja az oktatás területén az egyenlő Részletesebben Mik azok az alapvető jogok?
 Mik azok az alapvető jogok? Az egyének védelmi eszköze az állami intézkedésekkel és mások alapvető jogaival szemben Lásd Alaptörvényben Az alapvető jog - más alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos Részletesebben A fiskális keretrendszer megújítása az Európai Unióban és Magyarországon. Tavaszi Zsolt főosztályvezető Államháztartási Szabályozási Főosztály
 A fiskális keretrendszer megújítása az Európai Unióban és Magyarországon Tavaszi Zsolt főosztályvezető Államháztartási Szabályozási Főosztály Költségvetési fenntarthatóság és átláthatóság Válság államadósság Részletesebben *** AJÁNLÁSTERVEZET. HU Egyesülve a sokféleségben HU 2012/0268(NLE) 21.5.2013
 EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 21.5.2013 2012/0268(NLE) *** AJÁNLÁSTERVEZET az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek Részletesebben Szalkszentmárton Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 6/1992(XI.05.) önkormányzati rendelete A helyi népszavazás és népi kezdeményezésről
 Szalkszentmárton Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 6/1992(XI.05.) önkormányzati rendelete A helyi népszavazás és népi kezdeményezésről Szalkszentmárton község Képviselő-testülete a helyi Önkormányzatokról Részletesebben 1962. évi 25. törvényerejű rendelet
 A jogszabály mai napon hatályos állapota 1962. évi 25. törvényerejű rendelet a külföldi választottbírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, New Yorkban 1958. június 10-én kelt Egyezmény Részletesebben Alkotmány 54. (1) bekezdés az emberi méltósághoz való jog Alkotmány 70/A. (1) bekezdés a jogegyenlőség elve
 Az Alkotmánybíróság legutóbbi döntéseibôl 68/E/2004. AB határozat Alkotmány 54. (1) bekezdés az emberi méltósághoz való jog Alkotmány 70/A. (1) bekezdés a jogegyenlőség elve Egy indítványozó mulasztásban Részletesebben A nemzetközi jog fogalma és. története. Pécs, 2012. Komanovics Adrienne. Komanovics Adrienne, 2012 1
 A nemzetközi jog fogalma és története Komanovics Adrienne Pécs, 2012 Komanovics Adrienne, 2012 1 A nemzetközi jog fogalma Komanovics Adrienne, 2012 2 A nemzetközi jog fogalma: A nemzetközi jog a nemzetközi Részletesebben ALAPVETŐ EMBERI JOGOK - ELLÁTOTT JOGI TEMATIKA I. -
 ALAPVETŐ EMBERI JOGOK - ELLÁTOTT JOGI TEMATIKA I. - Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. MÁJUS 14. dr. Kozicz Ágnes Alapvető Jogok Biztosának Hivatala TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Részletesebben A CO&CO COMMUNICATION KFT ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE
 A CO&CO COMMUNICATION KFT ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE CO&CO COMMUNICATION - ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV - 1.oldal A Co&Co Communication Kft esélyegyenlőségi terve az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról Részletesebben AZ OMBUDSMAN ALAPJOG-ÉRTELMEZÉSE ÉS NORMAKONTROLLJA *
 Sólyom László AZ OMBUDSMAN ALAPJOG-ÉRTELMEZÉSE ÉS NORMAKONTROLLJA * 1. Ha már ombudsman, akkor rendes közjogi ombudsman legyen mondta Tölgyessy Péter az Ellenzéki Kerekasztal 1989. szeptember 18-i drámai Részletesebben Nemzeti Választási Iroda Elnök. A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata
 Nemzeti Választási Iroda Elnök A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata A Nemzeti Választási Iroda elnöke Miczán József (a továbbiakban: Szervező) magánszemély által benyújtott Részletesebben Alapvető emberi jogok - Ellátott jogi tematika I. - Budapest, 2014. november 27.
 Alapvető emberi jogok - Ellátott jogi tematika I - Budapest, 2014 november 27 Mik azok az alapvető jogok? Az egyének védelmi eszköze az állami intézkedésekkel és mások alapvető jogaival szemben Lásd Alaptörvényben Részletesebben VANYOLA KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATI KÉPVISELŐ-TESTÜLETE 6/2001. (VI.25.) rendelete. a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről* Általános rendelkezések
 VANYOLA KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATI KÉPVISELŐ-TESTÜLETE 6/2001. (VI.25.) rendelete a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről* Vanyola község Önkormányzati Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló Részletesebben IDZIGNÉ NOVÁK CSILLA A (JOG)ÁLLAMI BÜNTETŐHATALOM RENDSZER, KORLÁTOK, GARANCIÁK
 IDZIGNÉ NOVÁK CSILLA A (JOG)ÁLLAMI BÜNTETŐHATALOM RENDSZER, KORLÁTOK, GARANCIÁK Az Alkotmány módosításáról szóló 1989. évi XXXI. törvényt a különféle politikai erők, az állampárt és az ellenzék kölcsönösen Részletesebben a pénzügyi tárgyú törvények vizsgálatát
 Tilk Péter az alkotmánybíróság És a pénzügyi tárgyú törvények vizsgálati lehetõsége* Már az Alkotmány szövegében szerepelt (igaz, csak az utolsó éveiben) olyan kitétel, mely szerint az Alkotmánybíróság Részletesebben 1. AZ ALKOTMÁNY ÉS ALKOTMÁNYOSSÁG
 Az alkotmány és alkotmányosság 1. AZ ALKOTMÁNY ÉS ALKOTMÁNYOSSÁG BEVEZETÉS A fejezet az alkotmány és alkotmányosság egyes fontosabb kérdéseivel foglalkozik. Az alkotmányosság követelményeinek megismerése Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
 2015. október 7. 2015. 19. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 28/2015. (IX. 24.) AB határozat a Kúria Knk.IV.37.467/2015/2. számú végzése alaptörvényellenességének Részletesebben Esélyegyenlőségi Képzés
 Esélyegyenlőségi Képzés KEOP 6.1.0/B/09-2009-0014 Erdei tanóra program Nógrád megyében című projekt projektmenedzsment tagjai és a DIPO Khe. alkalmazottai számára Készítette: Glázer Éva Bánk, 2010. március Részletesebben Vincze Attila. Az Alkotmánybíróság határozata a pénznyerő gépek betiltásáról* A vállalkozás szabadsága és a bizalomvédelem
 JeMa 2014/1 alkotmányjog Vincze Attila Az Alkotmánybíróság határozata a pénznyerő gépek betiltásáról* A vállalkozás szabadsága és a bizalomvédelem Hivatalos hivatkozás: 26/2013. (X. 4.) AB határozat, ABK Részletesebben Csörgits Lajos, aljegyző Győr MJV Önkormányzatának Hivatala. Az önkormányzati feladatellátás alakulása napjainkban elméleti és gyakorlati problémák
 5 Csörgits Lajos, aljegyző Győr MJV Önkormányzatának Hivatala Az önkormányzati feladatellátás alakulása napjainkban elméleti és gyakorlati problémák I. Bevezetés Jelenleg egy kiterjedt államigazgatási Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2012. május 17-i ülésére
 Budapest Főváros IX. Kerület Ferencváros Önkormányzata Iktató szám: 117/2012. ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2012. május 17-i ülésére Tárgy: Budapest Főváros IX. kerület Ferencváros Önkormányzata Képviselőtestületének Részletesebben Büntetőeljárási jog Király, Tibor
 Büntetőeljárási jog Király, Tibor Büntetőeljárási jog Király, Tibor Publication date 2003-03-31 Szerzői jog 2003-03-31 Tibor, Király; Katalin, Holé; László, Pusztai Kivonat A kötet a büntetőeljárási törvényt Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
 AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y W e r b ő c z y - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Részletesebben Víziközmű Alágazati Párbeszéd Bizottság /VÁPB/ Szervezeti és Működési Szabályzata. 2004. március
 Víziközmű Alágazati Párbeszéd Bizottság /VÁPB/ Szervezeti és Működési Szabályzata 2004. március 2 Bevezetés Jelen Szervezeti és Működési Szabályzat a vízi-közmű szolgáltatók, - munkáltatói és munkavállalói Részletesebben AZ ÖNKORNÁNYZATI VAGYON ÁLLAMI HASZNÁLATBA VÉTELE. A közoktatás és a köznevelés rendszerének összevetése
 AZ ÖNKORNÁNYZATI VAGYON ÁLLAMI HASZNÁLATBA VÉTELE A közoktatás és a köznevelés rendszerének összevetése A közoktatás rendszerét felváltó köznevelés rendszere a feladatmegoszlás, a rendszer működtetése Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK EURÓPAI PARLAMENT/ TANÁCS/ BIZOTTSÁG
 AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK EURÓPAI PARLAMENT/ TANÁCS/ BIZOTTSÁG AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPJOGI CHARTÁJA (2007/C 303/01) 2007.12.14. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja Részletesebben A magyar kormány és az ő alaptörvénye
 A magyar kormány és az ő alaptörvénye 2013. június 28. A Velencei Bizottság szakértői által készített vélemény 1 az Alaptörvény negyedik módosításáról pontosan rámutat arra, hogy a magyar Kormány az alkotmányt Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
 A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben KIK VAGYUNK? Tudj meg többet az Amnesty International Magyarország kampányairól!
 KIK VAGYUNK? Az Amnesty International kormányoktól, pártoktól és egyházaktól független civil szervezet, amely világszerte 150 országban, több mint 3 millió taggal és aktivistáival küzd az emberi jogokért. Részletesebben Történeti áttekintés
 Nemzetközi menekültjog Nemzetközi jog 2012 tavasz dr. Lattmann Tamás Történeti áttekintés 1918-ig: menekültek a migráció részeként két világháború között: szerződések egyes konkrét üldözött csoportok tekintetében Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben Drinóczi Tímea. A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján
 Pázmány Law Working Papers 2015/14 Drinóczi Tímea A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján Pázmány Péter Katolikus Egyetem Pázmány Péter Catholic University Budapest http://www.plwp.jak.ppke.hu/ Részletesebben Decs nagyközség képviselő-testületének 2015. január 5-én, 18-órakor megtartandó rendkívüli ülésére
 Az előterjesztés száma: 209/2014. A határozati javaslat elfogadásához minősített többség szükséges! A rendelet tervezet elfogadásához minősített többség szükséges! Decs nagyközség képviselő-testületének Részletesebben Esélyegyenlőségi terv
 Esélyegyenlőségi terv 2013.07.18-tól visszavonásig érvényes (Jelen esélyegyenlőségi terv egységes szerkezetbe foglalt belső dokumentum, összhangban a KMOP-1.5.2-2008-0020 azonosítószámú pályázati projekt Részletesebben Előszó az abortuszról
 Előszó az abortuszról Magyarországon ma minden harmadik várandósság végződik abortusszal [1]. A pontos százalékarány az Európai Unió tagországai között a 3., világviszonylatban a 8. legmagasabb [2]. Az Részletesebben A TANÁCS 169/2009/EK RENDELETE
 2009.3.5. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 61/1 I (Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező) RENDELETEK A TANÁCS 169/2009/EK RENDELETE (2009. február Részletesebben A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről
 EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2012.12.6. C(2012) 8806 final A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről HU HU A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG, Részletesebben Előterjesztés. Készült: Monostorapáti község Önkormányzata Képviselő-testülete 2012. november 6-án tartandó ülésére
 Előterjesztés Készült: Monostorapáti község Önkormányzata Képviselő-testülete 2012. november 6-án tartandó ülésére Tárgy: Az állatok tartásáról szóló 7/2007. (VIII.22.) önkormányzati rendelet felülvizsgálata Részletesebben A JOGÁLLAM HELYREÁLLÍTÁSÁNAK ELVEI NYOLC TÉTELBEN
 A JOGÁLLAM HELYREÁLLÍTÁSÁNAK ELVEI NYOLC TÉTELBEN AJÁNLAT A DEMOKRÁCIA HÍVEINEK Eötvös Károly Közpolitikai Intézet, 2012. szeptember A Nemzeti Együttműködés Rendszerét fel kell számolni, az alkotmányt Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELİK RÉSZÉRE
 EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Alkotmányügyi Bizottság 18.10.2011 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELİK RÉSZÉRE Tárgy: VÉLEMÉNY MAGYARORSZÁG ÚJ ALAPTÖRVÉNYÉRİL Elfogadta a VELENCEI BIZOTTSÁG 87. plenáris ülésén (Velence, Részletesebben !!! !!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!! 1!http://vastagbor.atlatszo.hu/2015/10/02/nemzetiszinu]szivecskeket]vittek]a]zakanyi]
 JankóSzabolcs elnök ZákányésZákányfaluÓvodafenntartóTársulás 8852Zákány,Május1.utca6. TiszteltElnökÚr 1. Az Eötvös Károly Intézet (EKINT) és a Társaság a Szabadságjogokért jogvédő szervezet(tasz)nevébenapanaszokrólésaközérdekűbejelentésekrőlszóló2013. Részletesebben * JELENTÉSTERVEZET. HU Egyesülve a sokféleségben HU 2011/0447(NLE) 4.11.2014
 EURÓPAI PARLAMENT 2014 2019 Jogi Bizottság 4.11.2014 2011/0447(NLE) * JELENTÉSTERVEZET az Oroszországi Föderációnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. Részletesebben ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV
 ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV A 2010. MÁJUS 31-TŐL 2012. DECEMBER 31-IG TERJEDŐ IDŐSZAKRA Elismerve minden embernek azt a jogát, hogy egyenlő méltóságú személyként élhessen Kisbér Város Önkormányzata az alábbi Részletesebben 149. sz. Egyezmény. a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről
 149. sz. Egyezmény a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa Részletesebben 11217/10 ZSFJ/md DG G 2B
 AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, 2010. október 5. (OR. en) 11217/10 SOC 428 HR 45 JOGI AKTUSOK ÉS EGYÉB ESZKÖZÖK Tárgy: A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Részletesebben A választási bizottságra vonatkozó általános szabályok a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény alapján
 A választási bizottságra vonatkozó általános szabályok a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény alapján II. FEJEZET A VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁGOK 10. A választási bizottság 14. (1) A választási Részletesebben Tippek. Kérdések Válaszok. Diákönkormányzati Kisokos 2.0. Diákközéletért Alapítvány
 Tippek 1 Kérdések Válaszok Diákönkormányzati Kisokos 2.0 Diákközéletért Alapítvány Diákönkormányzati Kisokos 2.0 Diákközéletért Alapítvány A kiadvány megjelenését a Munkaerőpiaci Alap terhére az Nemzeti Részletesebben A kutatás-fejlesztési tevékenység minősítése: az első két év tapasztalatai
 A kutatás-fejlesztési tevékenység minősítése: az első két év tapasztalatai Németh Gábor Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Európai IP kérdések: újratöltve Herceghalom, 2014. május 8. K+F minősítési rendszer Részletesebben A Magyar Nemzeti Bank 10/2015. (VII. 22.) számú ajánlása a kiegészítő szavatoló tőkéről. I. Általános rendelkezések. 1. Az ajánlás célja és hatálya
 A Magyar Nemzeti Bank 10/2015. (VII. 22.) számú ajánlása a kiegészítő szavatoló tőkéről I. Általános rendelkezések 1. Az ajánlás célja és hatálya Az ajánlás célja az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság Részletesebben A MORÁLIS ÉS A JOGI ÉRTÉKELÉS ELTÉRÉSEI
 Takács Albert A MORÁLIS ÉS A JOGI ÉRTÉKELÉS ELTÉRÉSEI Az alkotmányosságról vallott felfogás lényegét 1. aligha lehet jobban szemléltetni, mint ha ez ugyanazon tárgykörben különbözô idôpontokban hozott Részletesebben A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE ( )
 EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben ÁLTALÁNOS RERNDELKEZÉSEK 1..
 TISZACSEGE VÁROS ÖNKORMÁNYZATII KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 3/2002..((II.. 311..)) KT.. SSZ.. RENDELETE A HELYII NÉPSSZAVAZÁSSRÓL ÉSS NÉPII KEZDEMÉNYEZÉSSRÖL A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. Törvény Részletesebben jogok fontosságáról és ismertségérol Magyarországon
 Közvéleménykutatás az emberi jogok fontosságáról és ismertségérol Magyarországon Tartalomjegyzék Vezetői összefoglaló 2 Az Emberi Jogok Világnapja és magyarországi környezete 3 A kutatás célja és módszertana Részletesebben TERVEZET A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM TERVEZET
 KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/471/2008. TERVEZET a biológiai biztonságról szóló, Nairobiban, 2000. május 24-én aláírt és a 2004. évi Részletesebben ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV
 ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV Elismerve minden embernek azt a jogát, hogy egyenlő méltóságú személyként élhessen, a BZSH Benjamin Óvoda az alábbi esélyegyenlőségi tervet alkotja meg: I. Általános célok, etikai Részletesebben 172. sz. Egyezmény. a szállodákban, éttermekben és hasonló létesítményekben irányadó munkafeltételekről
 172. sz. Egyezmény a szállodákban, éttermekben és hasonló létesítményekben irányadó munkafeltételekről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Részletesebben Pszichológus etika. Személy voltunk nem pusztán elvehetetlen adottság, hanem egyszersmind embert próbáló feladat is.
 Pszichológus etika I. Személy voltunk nem pusztán elvehetetlen adottság, hanem egyszersmind embert próbáló feladat is. I. Az etika tárgya A jó fogalma II. Ki határozza meg, mi a jó? III. A hétköznapok Részletesebben 1. Az alkotmány fogalma
 1. Az alkotmány fogalma 1. Az alkotmány közkeletű fogalma: napjainkban az alkotmány különleges törvényt jelent, olyan alaptörvényt amelybe az állam önmagát korlátozva biztosítja polgárai számára az alapvető Részletesebben I. Az ÉFE Panaszmentességi Igazolás kiállításának célja. Az ÉFE Panaszmentességi Igazolás kiállításának feltételei
 TARTALOMJEGYZÉK I. Az ÉFE Panaszmentességi Igazolás kiállításának célja II. III. IV. Az ÉFE Panaszmentességi Igazolás kiállításának feltételei Az ÉFE Panaszmentességi Igazolás kiállításának megtagadása Részletesebben A munkaügyi kapcsolatokat érintő változások, és azok hatása
 A munkaügyi kapcsolatokat érintő változások, és azok hatása Munkaügyi kapcsolatok Harmadik rész XIX. fejezet Általános rendelkezések XX. fejezet Üzemi Tanácsok XXI. fejezet Szakszervezetek XXII. fejezet Részletesebben A Ferencvárosi Önkormányzat Képviselőtestületének. 2/1992.(III.03.)sz. rendelete. a helyi népszavazásról és a népi kezdeményezésről
 A Ferencvárosi Önkormányzat Képviselőtestületének /99.(III.03.)sz. rendelete a helyi népszavazásról és a népi kezdeményezésről (EGYSÉGES SZERKEZETBEN) A Ferencvárosi Önkormányzat a helyi önkormányzatokról Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
 1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: IV/00788/2014 Első irat érkezett: 2014.04.14 Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.I.37.441/2014/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (politikai reklámfilm közlésének Részletesebben Lévay Az Alkotmányb Gyermeki jogok az Alkotmányb. 2010. február r 25. -
 Lévay Miklós: Az Alkotmányb nybíróságról. Gyermeki jogok az Alkotmányb nybíróság szemszögéből - A Fővárosi F Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat lat szakmai fóruma, f 2010. február r 25. - Az Alkotmányb Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés


text:
 4.8.2007
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 183/24
 Klage, eingereicht am 12. Juni 2007 — Kommission der Europäischen Gemeinschaften/Portugiesische Republik
 (Rechtssache C-284/07)
 (2007/C 183/43)
 Verfahrenssprache: Portugiesisch
 Parteien
 Klägerin: Kommission der Europäischen Gemeinschaften (Prozessbevollmächtigte: A. Caeiros und D. Kukovec)
 Beklagte: Portugiesische Republik
 Anträge
 Die Kommission beantragt,
 —
 festzustellen, dass die Portugiesische Republik dadurch gegen ihre Verpflichtung aus Art. 3 Abs. 1 der Richtlinie 2005/51/EG (1) der Kommission vom 7. September 2005 zur Änderung von Anhang XX der Richtlinie 2004/17/EG und von Anhang VIII der Richtlinie 2004/18/EG des Europäischen Parlaments und des Rates über öffentliche Aufträge verstoßen hat, dass sie die Rechts- und Verwaltungsvorschriften, die notwendig sind, um dieser Richtlinie nachzukommen, nicht erlassen hat;
 —
 hilfsweise festzustellen, dass die Portugiesische Republik in jedem Fall dadurch gegen ihre Verpflichtung aus derselben Vorschrift verstoßen hat, dass sie diese Maßnahmen der Kommission nicht mitgeteilt hat;
 —
 der Portugiesischen Republik die Kosten aufzuerlegen.
 Klagegründe und wesentliche Argumente
 Die Frist für die Umsetzung der Richtlinie sei am 31. Januar 2006 abgelaufen.
 (1) ABl. 257, S. 127.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 31999D0873
 1999/873/EG: Beschluß des Rates vom 17. Dezember 1999 über den Abschluß des Abkommens in Form eines Briefwechsels zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Tunesischen Republik über die Regelung für die Einfuhr von nicht behandeltem Olivenöl mit Ursprung in Tunesien in die Gemeinschaft
 Amtsblatt Nr. L 340 vom 31/12/1999 S. 0106 - 0106
 BESCHLUSS DES RATESvom 17. Dezember 1999über den Abschluß des Abkommens in Form eines Briefwechsels zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Tunesischen Republik über die Regelung für die Einfuhr von nicht behandeltem Olivenöl mit Ursprung in Tunesien in die Gemeinschaft(1999/873/EG)DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 133 in Verbindung mit Artikel 300 Absatz 2 Unterabsatz 1,auf Vorschlag der Kommission,in Erwägung nachstehender Gründe:(1) Zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Tunesischen Republik wurde ein Abkommen in Form eines Briefwechsels ausgehandelt, um die Geltungsdauer der Regelung für die Einfuhr von nicht behandeltem Olivenöl mit Ursprung in Tunesien in die Gemeinschaft, die in Artikel 3 des Protokolls Nr. 1 des Europa-Mittelmeer-Abkommens zur Gründung einer Assoziation zwischen der Europäischen Gemeinschaft und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Tunesischen Republik andererseits(1) vorgesehen ist, für die Zeit vom 1. Januar bis zum 31. Dezember 2000 zu verlängern.(2) Das Abkommen sollte im Namen der Gemeinschaft genehmigt werden -BESCHLIESST:Artikel 1Das Abkommen in Form eines Briefwechsels zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Tunesischen Republik über die Regelung für die Einfuhr von nicht behandeltem Olivenöl mit Ursprung in Tunesien in die Gemeinschaft wird im Namen der Gemeinschaft genehmigt.Der Wortlaut des Abkommens ist diesem Beschluß beigefügt.Artikel 2Der Präsident des Rates wird ermächtigt, die Person zu bestellen, die befugt ist, das Abkommen rechtsverbindlich für die Gemeinschaft zu unterzeichnen.Geschehen zu Brüssel am 17. Dezember 1999.Im Namen des RatesDer PräsidentK. HEMILÄ(1) ABl. L 97 vom 30.3.1998, S. 1.


text:
 26.5.2014
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 159/34
 Tužba podnesena 19. ožujka 2014. – Marzocchi Pompe protiv OHIM-a – Settima Flow Mechanisms (ELIKA)
 (Predmet T-182/14)
 2014/C 159/47
 Jezik na kojem je tužba podnesena: talijanski
 Stranke
 Tužitelj: Marzocchi Pompe SpA (Casalecchio di Reno, Italija) (zastupnik: M. Bovesi, avvocato)
 Tuženik: Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu (žigovi i dizajni)
 Druga stranka u postupku pred žalbenim vijećem: Settima Flow Mechanisms (Grossolengo, Italija)
 Tužbeni zahtjev
 Tužitelj od Općeg suda zahtijeva da:
 —
 poništi odluku drugog žalbenog vijeća Ureda za usklađivanje na unutarnjem tržištu (žigovi i dizajni) od 20. prosinca 2013. (predmet R 428/2013-2) i utvrdi valjanost žiga ELIKA u odnosu na sve proizvode za koje je registriran;
 —
 poduzme svaku drugu mjeru koju ocjeni potrebnom;
 —
 naloži OHIM-u snošenje troškova ovog postupka te postupka pred žalbenim vijećem, uključujući one koje je imao Marzocchi Pompe SpA, u skladu s člankom 87. stavkom 2. zajedno s člankom 91. točkom b) i člankom 132. stavkom 2. Poslovnika Općeg suda
 Tužbeni razlozi i glavni argumenti
 Registrirani žig Zajednice protiv kojeg je podnesen zahtjev za proglašavanje žiga ništavim: Međunarodna registracija u kojoj je navedena Europska unija figurativnog žiga koji sadrži verbalni element „ELIKA” za proizvode iz razreda 7 – žig Zajednice br. 1 051 270
 Nositelj žiga Zajednice: Marzocchi Pompe SpA
 Stranka koja zahtijeva proglašavanje žiga Zajednice ništavim: Settima Flow Mechanisms
 Obrazloženje zahtjeva za proglašavanje žiga ništavim: članak 52. stavak 1. točka (a) i članak 7. stavak 1. točke (b), (c) i (g) Uredbe br. 207/2009
 Odluka Odjela za poništaje: proglašavanje žiga ništavim
 Odluka žalbenog vijeća: odbijanje žalbe
 Tužbeni razlozi: povreda članka 7. stavka 1. točke (c) Uredbe br. 207/2009


text:
Gli Internazionali di Tennis di Bergamo 2015 sono stati un torneo di tennis facente parte della categoria ATP Challenger Tour nell'ambito dell'ATP Challenger Tour 2015. È stata la decima edizione del torneo che si è giocata a Bergamo, in Italia, dal 9 al 15 febbraio 2015 su campi in cemento e aveva un montepremi di €42,500+H.
 Partecipanti singolare
 Teste di serie
 Ranking al 2 febbraio 2014.
 Altri partecipanti
 Giocatori che hanno ricevuto una wild card:
 Enzo Couacaud
 Andrea Falgheri
 Federico Gaio
 Roberto Marcora
 Giocatori che sono passati dalle qualificazioni:
 Mirza Bašić
 Daniel Brands
 Martin Fischer
 Maxime Teixeira
 Vincitori
 Singolare
 Benoît Paire ha sconfitto in finale Oleksandr Nedovjesov con il punteggio di 6-3 7-63
 Doppio
 Martin Emmrich / Andreas Siljeström hanno sconfitto in finale Mateusz Kowalczyk / Blazej Koniusz con il punteggio di 6-4 7-5
 Collegamenti esterni
 ATP Challenger Tour 2015


text:
Il Primo Cavaliere (1995) Streaming Ita Altadefinizione | Il Primo Cavaliere Film Sub Italiano | Filmstreaming-Ita
 Filmstreaming-Ita » http://streamingfilm.network/nei-teatri/ » Il primo cavaliere
 First Knight5.9/10395 users Reviews: First Knight.
 Pubblicazione: 1995-07-07
 Produzione: First Knight Productions / Columbia Pictures /
 Genere: AzioneAvventuraDrammaRomance
 : https://image.tmdb.org/t/p/w185/fuR98U71MdjhdgSDrVptDteDYOZ.jpg
 : 7.542615
 Il primo cavaliere streaming ita, Il primo cavaliere streaming sub ita, Il primo cavaliere streaming eng, Il primo cavaliere streaming altadefinizione, Il primo cavaliere streaming cineblog, Il primo cavaliere streaming ita cineblog, Il primo cavaliere streaming italiano, Il primo cavaliere streaming english, Il primo cavaliere streaming gratis, Il primo cavaliere streaming ita cineblog01, Il primo cavaliere streaming, Il primo cavaliere streaming cb01, Il primo cavaliere streaming altadefinizione01, Il primo cavaliere streaming animazione, streaming Il primo cavaliere avant chanel, film streaming Il primo cavaliere avant chanel, Il primo cavaliere chanel en streaming audrey tautou, regarder en streaming Il primo cavaliere avant chanel, streaming Il primo cavaliere before chanel, Il primo cavaliere chanel barbora bobulova streaming, Il primo cavaliere bande streaming, Il primo cavaliere streaming cineblog01, Il primo cavaliere streaming casacinema, Il primo cavaliere streaming castellano, Il primo cavaliere streaming cb1, Il primo cavaliere streaming cartone, Il primo cavaliere streaming cbo, Il primo cavaliere streaming completo, Il primo cavaliere streaming.com, Il primo cavaliere streaming disney, Il primo cavaliere streaming download, Il primo cavaliere streaming disney ita, Il primo cavaliere streaming deutsch, Il primo cavaliere chanel duguay streaming, Il primo cavaliere streaming dvdrip, Il primo cavaliere streaming dpstream, Il primo cavaliere streaming section de recherche, Il primo cavaliere streaming vampire diaries, film en streaming Il primo cavaliere de gad elmaleh, noix de Il primo cavaliere streaming, Il primo cavaliere streaming español, Il primo cavaliere streaming esp, Il primo cavaliere streaming eng sub, Il primo cavaliere streaming eng sub ita, Il primo cavaliere streaming eurostreaming, Il primo cavaliere streaming eng hd, Il primo cavaliere streaming es, Il primo cavaliere chanel en streaming, Il primo cavaliere e igor streaming, Il primo cavaliere e igor streaming ita, Il primo cavaliere en streaming, Il primo cavaliere streaming film per tutti, Il primo cavaliere streaming film senza limiti, Il primo cavaliere streaming film, Il primo cavaliere streaming free, Il primo cavaliere streaming francais, Il primo cavaliere streaming film complet, Il primo cavaliere streaming full movie, Il primo cavaliere streaming filmze, Il primo cavaliere chanel streaming francais, Il primo cavaliere chanel streaming fr, Il primo cavaliere streaming gratuito, Il primo cavaliere streaming gratis ita, Il primo cavaliere streaming guardarefilm, Il primo cavaliere streaming genio dello streaming, Il primo cavaliere streaming gratuit, Il primo cavaliere avant chanel streaming gratis, Il primo cavaliere chanel film streaming gratis, Il primo cavaliere film streaming gad elmaleh, Il primo cavaliere le film streaming gratuit, Il primo cavaliere streaming hd, Il primo cavaliere streaming hd ita, Il primo cavaliere streaming hd english, Il primo cavaliere streaming hd eng, Il primo cavaliere streaming hd vf, Il primo cavaliere chanel streaming hd, Il primo cavaliere avant chanel streaming hd, Il primo cavaliere chanel film streaming hd, Il primo cavaliere film streaming hd, Il primo cavaliere gad elmaleh streaming hd, Il primo cavaliere streaming ita cb01, Il primo cavaliere streaming ita openload, Il primo cavaliere streaming ita gratis, Il primo cavaliere streaming ita altadefinizione, Il primo cavaliere streaming ita film senza limiti, Il primo cavaliere streaming ita nowvideo, Il primo cavaliere streaming ita film per tutti, Il primo cavaliere streaming megavideo, Il primo cavaliere k streaming, Il primo cavaliere streaming latino, Il primo cavaliere streaming lingua originale, Il primo cavaliere festival live streaming, Il primo cavaliere streaming liberty land, Il primo cavaliere lapin streaming, Il primo cavaliere streaming vf libertyland, Il primo cavaliere streaming pretty little liars, Il primo cavaliere streaming mexico, Il primo cavaliere streaming movie, Il primo cavaliere chanel streaming miniserie, Il primo cavaliere chanel film streaming megavideo, Il primo cavaliere avant chanel streaming megavideo, Il primo cavaliere chanel movie streaming, Il primo cavaliere chanel film streaming megavideo ita, Il primo cavaliere chanel shirley maclaine streaming, Il primo cavaliere chanel shirley maclaine streaming ita, Il primo cavaliere streaming nowvideo, Il primo cavaliere streaming netflix, Il primo cavaliere avant chanel streaming nowvideo, Il primo cavaliere before chanel netflix streaming, Il primo cavaliere streaming openload, Il primo cavaliere streaming online, Il primo cavaliere streaming openload ita, Il primo cavaliere streaming online free, Il primo cavaliere streaming original, Il primo cavaliere chanel streaming online, Il primo cavaliere avant chanel streaming online, Il primo cavaliere streaming seraph of the end, Il primo cavaliere streaming vk, Il primo cavaliere streaming piratestreaming, Il primo cavaliere streaming pelicula, Il primo cavaliere streaming pixar, Il primo cavaliere streaming purevid, Il primo cavaliere chanel prima puntata streaming, Il primo cavaliere chanel streaming partie 1, Il primo cavaliere streaming 720 p, pico Il primo cavaliere streaming, Il primo cavaliere streaming rapidvideo, Il primo cavaliere chanel streaming rai, Il primo cavaliere chanel film rai streaming, regarder Il primo cavaliere streaming, rouge Il primo cavaliere streaming, Il primo cavaliere streaming sub eng, Il primo cavaliere streaming spagnolo, Il primo cavaliere streaming spanish, Il primo cavaliere streaming speedvideo, Il primo cavaliere streaming senza registrazione, Il primo cavaliere streaming senza limiti, Il primo cavaliere streaming spa, Il primo cavaliere streaming streaming, Il primo cavaliere stravinsky streaming, Il primo cavalieres streaming, Il primo cavaliere streaming tantifilm, Il primo cavaliere streaming trailer, Il primo cavaliere streaming trama, Il primo cavaliere chanel telefilm streaming, Il primo cavaliere chanel serie tv streaming, team Il primo cavaliere streaming, Il primo cavaliere chanel miniserie tv streaming, Il primo cavaliere chanel audrey tautou streaming, watch Il primo cavaliere trending dance moves in probinsyano, ice t loves Il primo cavaliere streaming, ice t and Il primo cavaliere streaming, ice t aime Il primo cavaliere streaming, ice t aime Il primo cavaliere streaming vf, Il primo cavaliere streaming usa, Il primo cavaliere chanel rai uno streaming, Il primo cavaliere streaming vf, Il primo cavaliere streaming video, Il primo cavaliere streaming vostfr, Il primo cavaliere streaming vf hd, Il primo cavaliere streaming vf complet, Il primo cavaliere chanel streaming vk, Il primo cavaliere chanel streaming ita vk, Il primo cavaliere chanel streaming vf, Il primo cavaliere avant chanel streaming vf, Il primo cavaliere streaming v, cacaoweb streaming, Il primo cavaliere streaming walking dead, Il primo cavaliere streaming youtube, Il primo cavaliere streaming youwatch, Il primo cavaliere avant chanel streaming youtube, Il primo cavaliere chanel streaming youwatch, Il primo cavaliere avant chanel streaming youwatch, Il primo cavaliere gad elmaleh streaming youwatch, Il primo cavaliere film streaming youwatch, regarder Il primo cavaliere en streaming youwatch, Il primo cavaliere avant chanel streaming youwatch vf, Il primo cavaliere streaming 1080p, Il primo cavaliere streaming 123movies, Il primo cavaliere chanel rai 1 streaming, Il primo cavaliere chanel episode 1 streaming, Il primo cavaliere chanel saison 1 streaming, Il primo cavaliere chanel 1 streaming, Il primo cavaliere streaming 2017, Il primo cavaliere streaming 2017 ita, Il primo cavaliere chanel 2018 streaming ita, Il primo cavaliere chanel film 2018 streaming, Il primo cavaliere chanel streaming 2018, Il primo cavaliere 2009 streaming, Il primo cavaliere chanel 2018 streaming vf, Il primo cavaliere avant chanel 2009 streaming, Il primo cavaliere chanel episode 2 streaming, Il primo cavaliere chanel 2018 streaming fr, Il primo cavaliere 2 streaming, Il primo cavaliere streaming 720p
 Il primo cavaliere Streaming Ita Completo
 Terms : Il primo cavaliere swesub stream,Il primo cavaliere stream online gratis, Il primo cavaliere dreamfilm, Il primo cavaliere film svenska online, Ladda nerIl primo cavaliere film gratis, Il primo cavaliere swesub svenska undertekster, Ladda ner Il primo cavaliere film gratis , Swefilmer Il primo cavaliere online, Il primo cavaliere swesub HD, Il primo cavaliere stream online, Ladda ner Il primo cavaliere svenska, Il primo cavaliere swesub full movie
 Il primo cavaliere Cast
 Peter, King’s Stableman
 I cavalieri della tavola rotondahttp://image.tmdb.org/t/p/w185/7C2lVzCnxXb7YO53joY1hFP5tiD.jpg1995-07-07NA
 King Arthurhttp://image.tmdb.org/t/p/w185/hTNuairk2DDHn6hzxAWwKhEq1Xi.jpg1995-07-07NA
 Monty Python e il Sacro Graalhttp://image.tmdb.org/t/p/w185/6fqmcCVci3cSBCgJw8NGXE4ST8G.jpg1995-07-07NA
 Excaliburhttp://image.tmdb.org/t/p/w185/5YELVKk9htZZPyiWkTrNhnI1Nb3.jpg1995-07-07NA
 Robin Hoodhttp://image.tmdb.org/t/p/w185/avhEibZxIr8NzHQFBjw3FjLjN7u.jpg1995-07-07NA
 Last Knightshttp://image.tmdb.org/t/p/w185/htDjxVDvVbia575PIIrCtjtRuni.jpg1995-07-07NA
 Black Death – Un viaggio all’infernohttp://image.tmdb.org/t/p/w185/qqmi8TAsSSOdi1pgHYtTA05W7OB.jpg1995-07-07NA
 Black Death – Un viaggio all’infernoBlack Death – Un viaggio all’inferno5.9/10 by 324 users
 La spada nella rocciahttp://image.tmdb.org/t/p/w185/nFM5i0ur7XstB9WvvkPX6QGPq86.jpg1995-07-07NA
 Dragonheart 2 – Una nuova avventurahttp://image.tmdb.org/t/p/w185/gGz3DMK0uMhYyJ3jm5Q9rJ2zcM7.jpg1995-07-07NA
 Dragonheart 2 – Una nuova avventuraDragonheart 2 – Una nuova avventura5.3/10 by 88 users
 Camelothttp://image.tmdb.org/t/p/w185/34Ip9GBeTGDzaE1TuC9EDnfwCfD.jpg1995-07-07NA
 CamelotCamelot6.4/10 by 32 users
 Dragonheart 3 – La maledizione dello stregonehttp://image.tmdb.org/t/p/w185/1S2y4Tj8UwH4g4kIj29liL2XwxM.jpg1995-07-07NA
 Dragonheart 3 – La maledizione dello stregoneDragonheart 3 – La maledizione dello stregone4.4/10 by 94 users
 Dragonhearthttp://image.tmdb.org/t/p/w185/1VWsgfwm3cJ4vZnKEWxOj9cv7q.jpg1995-07-07NA
 DragonheartDragonheart6.4/10 by 706 users