type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 6.6.2017
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 178/17
 A Törvényszék 2017. március 28-i végzése – LG Electronics kontra EUIPO – Cyrus Wellness Consulting (VIEWTY SMILE)
 (T-499/15. sz. ügy) (1)
 ((„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A lajstromozás iránti kérelem visszavonása - Okafogyottság”))
 (2017/C 178/22)
 Az eljárás nyelve: angol
 Felek
 Felperes: LG Electronics, Inc. (Szöul, Koreai Köztársaság) (képviselő: M. Graf ügyvéd)
 Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: L. Rampini meghatalmazott)
 A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Cyrus Wellness Consulting GmbH (Berlin, Németország) (képviselők: A. Wulff és U. Hildebrandt ügyvédek)
 Az ügy tárgya
 Az EUIPO második fellebbezési tanácsának a Cyrus Wellness Consulting GmbH és az LG Electronics, Inc. közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2015. június 11-én hozott határozata (R 1565/2014-2. és R 1939/2014-2. sz. egyesített ügyek) ellen benyújtott kereset.
 A végzés rendelkező része
 1)
 A keresetről már nem szükséges határozni.
 2)
 Az LG Electronics, Inc. viseli a saját költségeit, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) és a Cyrus Wellness Consulting GmbH költségeit.
 (1) HL C 354., 2015.10.26.


type: legislation

text:
 20.10.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 290/9
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 969/2012
 af 19. oktober 2012
 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),
 under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.
 (2)
 Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 19. oktober 2012.
 På Kommissionens vegne For formanden
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.
 (2) EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.
 BILAG
 Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 (EUR/100 kg)
 KN-kode
 Tredjelandskode (1)
 Fast importværdi
 0702 00 00
 MA
 67,8
 MK
 39,0
 ZZ
 53,4
 0707 00 05
 MK
 30,8
 TR
 133,0
 ZZ
 81,9
 0709 93 10
 TR
 116,6
 ZZ
 116,6
 0805 50 10
 AR
 87,1
 CL
 97,2
 TR
 89,8
 ZA
 92,9
 ZZ
 91,8
 0806 10 10
 BR
 277,7
 MK
 80,9
 TR
 149,0
 ZZ
 169,2
 0808 10 80
 AR
 216,2
 MK
 29,8
 NZ
 139,3
 US
 143,5
 ZA
 93,1
 ZZ
 124,4
 0808 30 90
 CN
 92,8
 TR
 113,5
 ZZ
 103,2
 (1) Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


type: wikipedia

text:
8 iulie este a 189-a zi a calendarului gregorian și a 190-a zi în anii bisecți.
 Evenimente
 158: Data ultimei mențiuni epigrafice a Daciei Superioare.
 1392: Menționarea prezenței monedelor emise de Țara Românească în cartierul Pera din Constantinopol („perperii de Valachia"); era atestată, astfel, circulația monedei românești în comerțul internațional.
 1497: Vasco da Gama începe prima călătorie pe mare din Europa spre India, înconjurând Africa; se deschide astfel linia de navigație din Europa spre Asia.
 1581: Lucaci "riitorul", profesor la Școala Mănăstirii Putna, a terminat de copiat textul bilingv (slavon și românesc) al unei Pravile. Acesta este cel mai vechi text juridic românesc datat.
 1647: Prima atestare documentară a comunei Racovița.
 1709: Marele Război al Nordului: Bătălia de la Poltava – Petru cel Mare al Rusiei îl învinge pe Carol al XII-lea al Suediei la Poltava; se încheie astfel rolul Suediei ca putere majoră în Europa.
 1730: Un cutremur estimat la magnitude de 8,7 produce un tsunami care afectează peste 1.000 km de coastă a Chile.
 1859: Regele Carol XV & IV accede la tronul Suediei-Norvegiei.
 1868: A apărut, la Iași, manualul lui Ion Creangă: „Metodă nouă de scriere și citire pentru anul clasei I-a primare".
 1869: La Timișoara s-a inaugurat prima linie de tramvai tras de cai din Europa.
 1873: Poetul francez Paul Verlaine, încercând să-l ucidă pe amantul său, Arthur Rimbaud – un alt poet francez –, îi produce o rană gravă.
 1889: A fost publicată prima ediție a cotidianului american economic și financiar Wall Street Journal.
 1901: În Franța, viteza automobilelor este limitată la 10 km/h.
 1922: A avut loc primul meci al echipei de tenis a României în Cupa Davis (România–India, 0-5).
 1946: A fost creată "Uniunea Internațională a Profesorilor".
 1947: Are loc Incidentul OZN de la Roswell.
 1966: Regele Mwambutsa IV Bangiriceng al Burundi este detronat de fiul său, Prințul Charles Ndizi.
 1976: A fost fondat Partidul Popular European (PPE), federație a partidelor democrat–creștine din țările membre ale Uniunii Europene.
 1982: Tentativa de asasinat împotriva președintelui irakian Saddam Hussein în Dujail.
 1989: În Argentina, peronistul Carlos Menem, câștigătorul alegerilor este investit ca noul președinte după demisia predecesorului său, Raúl Alfonsín.
 1994: Kim Jong-il începe să-și asume conducerea supremă a Coreei de Nord, la moartea tatălui său, Kim Ir-sen.
 2011: Naveta spațială Atlantis este lansată în misiunea finală a programului Space Shuttle din Statele Unite.
 2014: Brazilia a pierdut cu un scor istoric de 1–7 împotriva Germaniei în semifinalele Campionatului Mondial de Fotbal.
 2022: Fostul prim-ministru al Japoniei Shinzo Abe este împușcat ucis de un asasin în timp ce ținea un discurs public în orașul Nara, Japonia.
 Nașteri
 1528: Emanuel Filibert, Duce de Savoia (d. 1580)
 1545: Carlos, Prinț de Asturia (d. 1568)
 1593: Artemisia Gentileschi, pictoriță italiană (d. 1653)
 1621: Jean de La Fontaine, scriitor și poet francez (d. 1695)
 1766: Dominique Jean Larrey, medic francez (d. 1842)
 1792: Theresa de Saxa-Hildburghausen, soția regelui Ludovic I al Bavariei (d. 1854)
 1830: Alexandra de Saxa-Altenburg (d. 1911)
 1831: John Pemberton, farmacist american, ofițer, a inventat Coca-Cola (d. 1888)
 1838: Ferdinand von Zeppelin, inventator german (d. 1917)
 1839: John D. Rockefeller, om de afaceri american (d. 1937)
 1851: Arthur Evans, arheolog britanic (d. 1941)
 1865: Jules Adler, pictor francez (d. 1952)
 1867: Käthe Kollwitz, graficiană, sculptoriță și pictoriță germană (d. 1945)
 1886: Hans Leicht, jurist și om politic din Transilvania (d. 1937)
 1890: Walter Hasenclever, scriitor german (d. 1940)
 1891: Constantin Motaș, biolog, ecolog și hidrobiolog român, membru al Academiei Române (d. 1980)
 1892: Richard Aldington, scriitor englez (d. 1962)
 1895: Igor Evghenievici Tamm, fizician sovietic, laureat al Premiului Nobel (d. 1971)
 1902: Alf Lombard, lingvist romanist și românist (d. 1996)
 1904: Henri Cartan, matematician francez (d. 2008)
 1906: Philip Johnson, arhitect american (d. 2005)
 1907: Petre Abrudan, pictor român (d. 1979)
 1908: Nelson A. Rockefeller, politician american (d. 1979)
 1910: Achim Stoia, compozitor român (d. 1973)
 1919: Walter Scheel, politician german, al 4-lea președinte al Germaniei (d. 2016)
 1923: Manuel Alvar, lingvist spaniol, membru de onoare al Academiei Române (d. 2001)
 1925: Jean Cau, scriitor francez, câștigător al Premiului Goncourt în 1961 (d. 1993)
 1926: Pierre de Boisdeffre, politician, diplomat, romancier și critic literar francez (d. 2002)
 1933: Marty Feldman, comic englez (d. 1982)
 1942: Șerban Foarță, poet și eseist român
 1947: Vilmos Ágoston, scriitor, critic literar și reporter maghiar originar din România
 1951: Anjelica Huston, actriță americană
 1952: Vasile Pușcaș, politician român
 1955: Mihaela Mitrache, actriță română de teatru și film (d. 2008)
 1958: Kevin Bacon, regizor, actor și producător american
 1959: Robert Knepper, actor american
 1960: Gheorghe Flutur, politician român
 1960: Ion Marin, dirijor român, fiul lui Marin Constantin
 1961: Andrew Fletcher, muzician britanic (Depeche Mode) (d. 2022)
 1962: Joan Osborne, cântăreață și compozitoare americană
 1972: Viorel Moldovan, fotbalist și antrenor român
 1974: Moise Guran , politician român
 1977: Christian Abbiati, portar italian la fotbal
 1980: Robbie Keane, fotbalist irlandez
 1982: Sophia Bush, actriță americană
 1982: Mouna Chebbah, handbalistă tunisiană
 1990: Kevin Trapp, fotbalist german
 1998: Jaden Smith, actor american
 Decese
 975: Edgar Pașnicul, rege al Angliei (n. 943)
 1153: Papa Eugen al III-lea
 1623: Papa Grigore al XV-lea (n. 1554)
 1695: Christiaan Huygens, astronom, matematician și fizician olandez (n. 1629)
 1776: Peder Als, pictor danez (n. 1725)
 1784: Torbern Olof Bergman, chimist și mineralog suedez (n. 1735)
 1822: Percy Bysshe Shelley, poet britanic (n. 1792)
 1850: Prințul Adolphus, Duce de Cambridge (n. 1774)
 1859: Oscar I al Suediei, rege al Suediei și Norvegiei (n. 1799)
 1873: Franz Xaver Winterhalter, portretist și litograf german (n. 1805)
 1913: Louis Hémon, scriitor francez (n. 1880)
 1930: Gustav Weigand, filolog german (n. 1860)
 1932: Artur Loureiro, pictor portughez (n. 1853)
 1956: Damian Stănoiu, prozator român (n. 1893)
 1956: Giovanni Papini, scriitor italian (n. 1881)
 1962: Georges Bataille, scriitor francez (n. 1897)
 1967: Vivien Leigh, actriță de film și teatru britanică (n. 1913)
 1968: Petre Pandrea, filosof, sociolog, scriitor și ziarist român (n. 1904)
 1979: Robert Burns Woodward, chimist american și laureat al Premiului Nobel (n. 1917)
 1979: Sin-Itiro Tomonaga, fizician japonez, laureat al Premiului Nobel (n. 1906)
 1984: Brassaï, pictor francez (n. 1899)
 1985: Simon Kuznets, economist american de origine rusă-evreiască, laureat al Premiului Nobel (n. 1901)
 1993: John Riseley-Prichard, pilot britanic (n. 1924)
 1994: Kim Ir Sen, lider comunst nord-coreean (n. 1912)
 1999: Charles Conrad, astronaut american (n. 1930)
 2006: June Allyson, actriță americană (n. 1917)
 2010: Adrian Podoleanu, pictor român (n. 1928)
 2012: Ernest Borgnine, actor american (n. 1917)
 2013: Ștefan Iureș, scriitor român (n. 1931)
 2017: Elsa Martinelli, actriță italiană (n. 1935)
 2020: Naya Rivera, actriță și cântăreață americană (n. 1987)
 2022: Shinzō Abe, politician japonez, al 90-lea prim-ministru al Japoniei în perioada 2012-2020 (n. 1954)
 2022: José Eduardo dos Santos, politician angolez, președinte al Angolei (1979-2017) (n. 1942)
 Sărbători
 Sărbători religioase
 Sf. Mare Mucenic Procopie (calendar ortodox)
 Sf. Mucenici Epictet și Astion (calendar ortodox)
 Sf. Kilian (calendar evanghelic, catolic)
 Zile onomastice
 Edgar, Kilian
 Note
 ! 08
 ! 07 08


type: contracts

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 21994A0827(01)
 Euroopa Liidu Teataja L 223 , 27/08/1994 Lk 0024 - 0034 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 32 Lk 0162 Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 32 Lk 0162
 KoostöölepingEuroopa Ühenduse ja India Vabariigi vahel partnerlusese ja arengu kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGUühelt poolt jaINDIA VALITSUSteiselt poolt,ARVESTADES Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide (edaspidi "ühendus") ja India Vabariigi ("edaspidi India") väga häid suhteid ja traditsioonilisi sõprussidemeid;TUNNISTADES ühenduse ja India sidemete tugevdamise ja partnerluse tõhustamise tähtsust;VÕTTES ARVESSE aluseid tihedaks koostööks, mis sätestati 17. detsembril 1973. aastal alla kirjutatud esimese India ja ühenduse lepinguga ning mida arendati edasi kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla 23. juunil 1981;MÄRKIDES rahuldustundega nende lepingutega saavutatud tulemusi;KINNITADES VEEL KORD Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja tähtsust ning austust demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste vastu;INNUSTATUNA ühisest soovi konsolideerida, süvendada ning mitmekesistada lepinguosaliste võrdsusel, mittediskrimineerimisel ja mõlemapoolsel kasul rajanevaid suhteid vastastikku huvi pakkuvates valdkondades;TUNNISTADES majanduse kaasajastamiseks Indias läbiviidavate majandusreformide protsessi positiivset mõju India ja ühenduse kaubandus- ja majandussuhete tõhustamisele;SOOVIDES luua soodsaid tingimusi oluliseks arenguks ning kaubanduse ja tööstuse mitmekesistamiseks ühenduse ja India vahel dünaamilisema suhte raames, mida nii India kui ühendus soovivad, mis mõlema huvides ja vastavuses nende arenguvajadustega soodustab investeeringute vooge, kaubandus- ja majanduskoostööd teadust ja tehnoloogiat hõlmavates vastastikku huvi pakkuvates valdkondades ning edendab kultuurikoostööd;VÕTTES ARVESSE vajadust toetada India jõupingutusi majandusarenguks, eelkõige vaeste elamistingimuste parandamiseks;VÕTTES ARVESSE tähtsust, mida ühendus ja India omistavad keskkonnakaitsele ülemaailmsel ja kohaliku tasandil ja loodusvarade säästvale majandamisele ning tõdedes keskkonna ja arengu vahelisi seoseid,VÕTTES ARVESSE nende liikmesolekut üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes (GATT), selle põhimõtete tähtsust ja vajadust pidada kinni eeskirjadest, mis soodustavad vaba ja takistamata kaubavahetust stabiilsel, arusaadaval ja mittediskrimineerival viisil, ning ja tugevdada neid;USKUDES, et nendevahelised suhted on arenenud üle 1981. aastal sõlmitud leppe raamide;ON OTSUSTANUD lepinguosalistena sõlmida käesoleva lepingu ja on selleks nimetanud oma täievolilisteks esindajateks:EUROOPA LIIDU NÕUKOGU:Belgia Kuningriigi välisministri,Euroopa Liidu Nõukogu eesistujaWilly claesi,Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmeManuel marini,INDIA VALITSUS:kaubandusministriPranab mukherjee,KES, olles esitanud oma kehtivaks ja vormikohaseks tunnistatud täisvolitused,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1Alus ja eesmärgid1. Demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamine on lepinguosaliste koostöö ja käesoleva lepingu sätete alus ning käesoleva lepingu oluline osa.2. Käesoleva lepingu peamine eesmärk on dialoogi ja partnerluse kaudu soodustada ja arendada erinevaid koostööaspekte lepinguosaliste vahel tihedamate ja paremate suhete saavutamiseks.Koostöö keskendub eelkõige järgmisele:- kaubanduse ja investeeringute edasine arendamine ja mitmekesistamine vastastikustes huvides, võttes arvesse nende majandusolukorda,- parema vastastikuse mõistmise soodustamine ja sidemete tugevdamine kahe piirkonna vahel tehnilises, majandus- ja kultuuriküsimustes,- India majanduspotentsiaali parandamine tõhusama koostöö tarvis ühendusega,- India majandusarengu tempo kiirendamine, India jõupingutuste toetamine majanduspotentsiaali ülesehitamisel ühenduse vahendite ja tehnilise abiga ühenduse koostööpoliitikate ja õigusnormide raames, eelkõige vaesemate elanikkonnakihtide elutingimuste parandamiseks,- olemasolevate ja uute majanduskoostöö vormide arendamine vastastikustes huvides eesmärgiga edendada ja soodustada vahetusi ja sidemeid nende äriringkondade vahel, võttes arvesse majandusreformide läbiviimist Indias ja võimalusi sobiva investeerimiskeskkonna loomiseks,- keskkonnakaitse ja loodusvarade säästva haldamise toetamine.3. Lepinguosalised kinnitavad käesoleva lepingu eesmärke silmas pidades teineteisega konsulteerimise olulisust vastastikust huvi pakkuvates rahvusvahelistes, majandus- ja kaubandusküsimustes.Artikkel 2EnamsoodustusrežiimÜhendus ja India kohaldavad kaubavahetuse osas vastastikust enamsoodustusrežiimi kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) sätetega.Artikkel 3Kaubandus ja kaubanduskoostöö1. Uute sidemete dünaamilise ja üksteist täiendava tugevdamise huvides, seeläbi vastastikust tulu saades, kohustuvad lepinguosalised arendama ja mitmekesistama oma kaubanduslikke vahetusi ja täiustama võimalikult suures ulatuses turulepääsu oma majandusolukorrale sobivalt.2. Lepinguosalised seovad end poliitikaga, mille eesmärgiks on parandada toodete üksteise turgudele pääsu tingimusi. Sellega seoses annavad nad üksteisele suurima võimaliku impordi- ja ekspordivabaduse, mida nad üldiselt kolmandate riikide suhtes rakendavad, ning lepivad kokku uurida omavaheliste kaubandustõkete, eelkõige mittetariifsete tõkete kaotamise võimalusi ja vahendeid, võttes arvesse rahvusvaheliste organisatsioonide poolt selles valdkonnas juba tehtud tööd.3. Lepinguosalised lepivad kokku, et edendavad teabevahetust vastastikuselt kasulikest turuvõimalustest ja peavad konstruktiivses vaimus nõu tariifsete, mittetariifsete, teenindus-, tervishoiu-, ohutus- või keskkonnameetmete ja tehniliste nõuete üle.4. Lepinguosalised lepivad kokku, et täiustavad tolliküsimuste alast koostööd asjaomaste asutuste vahel, eriti ametialase koolituse, tolliprotseduuride lihtsustamise ja ühtlustamise ning tollieeskirjade rikkumise ennetamise, uurimise ja vähendamise alal.5. Lepinguosalised kohustuvad ka kumbki vastavalt oma seadustele kaaluma tollimaksudest, maksudest ja muudest lõivudest vabastuse rakendamist kaupadele, mis imporditakse nende territooriumidele ajutiselt sellele järgnevaks reekspordiks muutmata kujul, või kaupadele, mis uuesti sisenevad nende territooriumidele pärast sellist töötlemist teises lepinguosalises riigis, millest ei piisa kaupade käsitlemiseks selle lepinguosalise riigi territooriumilt pärit olevatena.6.1. Lepinguosalised lepivad kokku, et peavad üksteisega nõu mis tahes vaidluste korral, mis võivad tekkida kaubavahetusega seoses. Kui ühendus või India sellist nõupidamist taotlevad, leiab see aset esimesel võimalusel. Lepinguosaline, kes taotleb nõupidamist, esitab teisele lepinguosalisele kogu teabe, mida on vaja olukorraga üksikasjalikuks tutvumiseks. Selliste nõupidamiste kaudu üritatakse lahendada kaubandusvaidlused võimalikult kiiresti.6.2. Dumpingu või toetustega seotud juurdluste puhul kohustub kumbki lepinguosaline teise lepinguosalise esildised läbi vaatama ja teatama asjast huvitatud osapooltele tähtsad asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal tuleb teha otsus. Enne lõplike dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kehtestamist teevad lepinguosalised kõik endast oleneva, et leida küsimusele konstruktiivne lahendus.6.3. Paragrahvi 6 lõigetega 1 ja 2 ei piirata lepinguosaliste õigusi ja kohustusi GATTi raames, mida kohaldatakse mistahes vastuolu korral.Artikkel 4Majanduskoostöö1. Võttes arvesse vastastikust huvi ning kooskõlas poliitikate ja eesmärkidega kohustuvad lepinguosalised soodustama võimalikult ulatuslikku majanduskoostööd, et aidata kaasa majanduste ja arenguvajaduste avardumisele.2. Lepinguosalised lepivad kokku, et majanduskoostöö hõlmab kolme laia tegevusvaldkonda:a) India majanduskeskkonna arendamine, soodustades ligipääsu ühenduse oskusteabele ja tehnoloogiale;b) ettevõtjate vaheliste sidemete soodustamine ja muud kaubavahetust ja investeeringuid soodustavad meetmeid;c) vastastikuse arusaamise suurendamine lepinguosaliste majandus-, sotsiaal- ja kultuurikeskkonnast, mis on tõhusa koostöö alus.3. Eespool kirjeldatud laiades valdkondades on eesmärgid eelkõige järgmised:- parandada majanduskeskkonda ja ärikliimat,- teha koostööd keskkonna ja loodusvarade kaitsmisel,- teha koostööd energeetika ja energiatõhususe vallas,- teha koostööd telekommunikatsiooni ja infotehnoloogia vallas ning seonduvates küsimustes,- teha koostööd tööstusstandardite ja intellektuaalomandi kõikides aspektides,- kaasa aidata tehnoloogia siirdamisele muudes vastastikku kasulikes valdkondades,- vahetada teavet rahandusküsimustes ja makromajandusliku keskkonna kohta,- tugevdada ja mitmekesistada majandussuhteid kahe riigi vahel,- soodustada ühenduse ja India vahelisi kahesuunalisi kaubandus- ja investeeringuvooge,- aktiveerida tööstuskoostööd, sealhulgas agrotööstus,- edendada koostööd põllumajanduse, kalanduse, kaevandamise, transpordi ja kommunikatsiooni, tervishoiu, panganduse ja kindlustuse, turismi ja muude teenuste arendamiseks,- aidata kaasa tihedale koostööle mõlema piirkonna erasektorite vahel,- edendada koostööd tööstus- ja linnaökoloogia valdkonnas,- edendada tuge ettevõtlusele kaubavahetuse soodustamise ja turu arendamisega,- edendada teaduslikku ja tehnoloogilist arengut,- edendada koolitust ja konkreetseid koolitusprogramme,- teha teabe- ja kultuurialast koostööd.Koostööd terves reas eespool nimetatud sektorites on üksikasjalikumalt kirjeldatud artiklites 5–15 (k.a).4. Lepinguosalised kaaluvad nende eesmärkide saavutamiseks eelkõige järgmisi vahendeid:- teabe- ja ideevahetus,- uuringute ettevalmistamine,- tehniline abi osutamine,- koolitusprogrammid,- sidemete loomine uuringu- ja koolituskeskuste, spetsialiseeritud asutuste ja äriorganisatsoonide vahel,- investeeringute ja ühisettevõtete edendamine,- avalike ja eraasutuste ning asjaajamise institutsiooniline arendamine,- pääs üksteise olemasolevate andmebaaside juurde ja uute loomine,- õpitoad ja seminarid,- ekspertide vahetus.5. Lepinguosalised määravad ühiselt ning mõlemapoolset kasu silmas pidades kindlaks majanduskoostöö programmide ning meetmete valdkonnad ja prioriteedid vastavalt oma pikaajalistele eesmärkidele. Pidades silmas ühenduse ja India vahelise koostöö pikaajalist edendamist, ei välistata majanduskoostöös aprioorselt ühtki sektorit.Artikkel 5Tööstus ja teenindus1. Lepinguosalised lepivad kokku:a) teha kindlaks tööstussektorid, millele koostöö keskendub, ja vahendid tugeva tehnoloogilise kallakuga tööstuskoostöö edendamiseks;b) soodustada India tootmisbaasi laienemist ja mitmekesistumist tööstus- ja teenindussektoris, sealhulgas avaliku sektori moderniseerimine ja reform, suunata koostöötegevused eriti väike- ja keskmise suurusega ettevõtetele ning võtta meetmeid nende juurdepääsu hõlbustamiseks kapitali allikatele, turgudele ja tehnoloogiale, mis on suunatud eeskätt kaubanduse edendamisele lepinguosaliste vahel, aga ka kolmandate riikidega.2. Lepingosalised hõlbustavad asjakohaste olemasolevate eeskirjade raames juurdepääsu olemasolevale teabele ja kapitalivahenditele, et ergutada firmade vahel koostööd edendavaid projekte ja tegevusi, nagu ühisettevõtted, alltöövõtt, tehnoloogiasiire, litsentsid, rakenduslikud uuringud ja frantsiisid.Artikkel 6ErasektorLepingupartnerid lepivad kokku edendada nendevahelise majandus- ja tööstuskoostöö tugevdamiseks erasektori kaasatust koostööprogrammidesse.Lepinguosalised võtavad meetmeid selleks, et:a) ergutada mõlema geograafilise piirkonna erasektoreid leidma tõhusaid viise ühisteks konsultatsioonideks, mille tulemused seejärel võiks saata käesoleva lepingu artiklis 22 viidatud ühiskomisjonile vajalikeks järelmeetmeteks;b) kaasata lepinguosaliste erasektorid käesoleva lepingu raames arendatud tegevustesse.Artikkel 7EnergeetikaLepinguosalised tunnustavad energiasektori olulisust majandusliku ja sotsiaalse arengu jaoks ning kohustuvad tugevdama koostööd energia tootmise, säästmise ja tõhusa kasutamise valdkonnas. Selline täiustatud koostöö hõlmab planeerimistööd energeetika, mittekonventsionaalse energia vallas, sealhulgas päikeseenergia, ja selle keskkonnamõjude arvessevõtmist.Artikkel 8Telekommunikatsioon, elektroonika ning info- ja satelliittehnoloogiadLepinguosalised tunnustavad koostöö tähtsust majandusarengu ja kaubavahetuse hoogustumisele kaasa aitavates telekommunikatsiooni, elektroonika ja infotehnoloogiate valdkondades. Selline koostöö võib hõlmata:a) standardimine, katsetamine ja sertifitseerimine;b) maal ja kosmoses paiknevad sidevahendid;c) elektroonika ja mikroelektroonika;d) informatsioon ja automatiseerimine;e) peeneralduslik televisioon;f) uute infotehnoloogiate ja telekommunikatsiooniga seotud uurimis- ja arendustegevus;g) investeeringute ja ühisinvesteeringute edendamine.Artikkel 9StandardidIlma et see piiraks nende rahvusvaheliste kohustuste täitmist, võtavad lepinguosalised oma volituste raames ja kooskõlas oma õigusaktidega meetmeid erinevuste vähendamiseks metroloogia, standardimise ja sertifitseerimise osas, edendades ühilduvate standardi- ja sertifitseerimissüsteemide kasutamist. Sel eesmärgil toetavad nad eelkõige:- sidemete loomist ekspertide vahel teabevahetuse ja uuringute edendamiseks metroloogia, standardite ning kvaliteedikontrolli, edendamise ja sertifitseerimise vallas,- vahetuse ja kontaktide ergutamist organite ja asutuste vahel neis valdkondades, sealhulgas konsultatsioonid eesmärgiga tagada, et standardid ei kujutaks endast kaubandusbarjääri,- meetmete edendamist kvaliteedi tõendamise süsteemide vastastikuse tunnustamise saavutamiseks,- tehnilise abi arendamist seoses metroloogia, standardite ja sertifitseerimisega ning seoses kvaliteediedendusprogrammidega,- tehnilise abi pakkumine institutsiooniliseks arenguks eesmärgiga ajakohastada standardid ja kvaliteedi sertifitseerimise organisatsioonid, samuti vastavushindamise riikliku akrediteerimisskeemi loomiseks Indias.Artikkel 10IntellektuaalomandLepinguosalised kohustuvad tagama intellektuaalomandi õiguste asjakohase ja tõhusa kaitse oma seaduste, õigusnormide ja poliitikate raames, sealhulgas patendid, kauba- või teenindusmärgid, autoriõigus ja muud sarnased õigused, geograafilised nimetused (sealhulgas päritolumärgid), tööstusdisainilahendused ja mikrolülituse topoloogiad, seda kaitset soovikohastes valdkondades tugevdades. Samuti kohustuvad nad võimaluse korral hõlbustama juurdepääsu intellektuaalomandi organisatsioonide andmebaasidele.Artikkel 11Investeerimine1. Lepinguosalised soodustavad vastastikku kasulike investeeringute kasvu, luues erainvesteeringuteks soodsa kliima, sealhulgas paremad tingimused kapitali ülekandmiseks ja investeerimisvõimaluste kohta teabe vahetamiseks.2. Võttes arvesse selles valdkonnas asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel tehtud tööd ja tunnustades eriti, et India hiljuti kirjutas alla Mitmepoolse Investeeringute Tagamise Agentuuri (MIGA) konventsioonile, lepivad lepinguosalised kokku toetada investeeringute edendamist ja kaitset ühenduse liikmesriikide ja India vahel mittediskrimineerimise ja vastastikkuse põhimõttel.3. Lepinguosalised kohustuvad soodustama koostööd oma vastavate finantsasutuste vahel.Artikkel 12Põllumajandus ja kalandusLepinguosalised lepivad kokku edendada koostööd põllumajanduse ja kalanduse valdkonnas, sealhulgas aiandus ja toiduainete töötlemine. Selleks kohustuvad lepinguosalised uurima:a) võimalusi põlumajandus- ja kalandustoodetega kauplemise hoogustamiseks;b) tervishoidu, taimede ja loomade tervishoidu, keskkonnameetmeid ja neist tulenevaid võimalike takistusi kaubavahetusele;c) põllumajanduse ja maakeskkonna omavahelisi seoseid;d) põllumajandus- ja kalandusuuringuid.Artikkel 13TurismLepinguosalised lepivad kokku toetada turismi valdkonnas tehtavat koostööd erimeetmete abil, sealhulgas:a) teabevahetus ja uuringute läbiviimine;b) koolitusprogrammid;c) investeeringute ja ühisettevõtete edendamine.Artikkel 14Teadus ja tehnika1. Lepinguosalised edendavad kooskõlas oma vastastikuste huvide ja arengustrateegia eesmärkidega selles valdkonnas teaduslikku ja tehnoloogilist koostööd, sealhulgas kõrgtaseme valdkondades nagu bioteadused, biotehnoloogia, uued materjalid ning geo- ja merendusteadused, et:a) kaasa aidata oskusteabe edasiandmisele ja stimuleerida innovatsiooni;b) levitada teaduse ja tehnoloogia alast teavet ja eriteadmisi;c) luua võimalusi tulevaseks majandus-, tööstus- ja kaubanduskoostööks.Koostööd tehakse järgmiselt:a) ühised uuringuprojektid lepinguosaliste uuringukeskuste ja muude asjakohaste asutuste vahel;b) teadlaste ja uurijate vahetus ja koolitus, toetades eriti püsisidemete loomist lepinguosaliste teadus- ja tehniliste ringkondade vahel;c) teadusinformatsiooni vahetamine.2. Lepinguosalised kohustuvad sisse seadma asjakohased menetlused selleks, et hõlbustada oma teadlaste ja uuringukeskuste võimalikult suures ulatuses osalemist eespool nimetatud koostöös.Artikkel 15Informatsioon ja kultuurLepinguosalised teevad koostööd informatsiooni ja kultuuri valdkonnas paremaks üksteisemõistmiseks ja kultuurisidemete tugevdamiseks kahe piirkonna vahel. Selline koostöö võib hõlmata:a) teabevahetust kultuuriliselt huvipakkuvates küsimustes;b) esialgseid uuringuid ja tehnilist abi kultuuripärandi säilitamise eesmärgil;c) koostööd massiteabevahendite ning audiovisuaalse toodangu valdkonnas;d) kultuurisündmuste ja -vahetuse organiseerimist.Artikkel 16Arengukoostöö1. Ühendus tunnustab India arenguabi vajadust ning on valmis tugevdama ja tõhustama koostööd, et toetada India enda jõupingutusi säästva majandusarengu ning rahva sotsiaalse arengu saavutamiseks konkreetsete projektide ja programmide kaudu. Ühenduse abi on kooskõlas ühenduse poliitikate, õigusnormide ja koostööks kättesaadavate finantsvahendite seatud piirangutega, samuti välja töötatud arengustrateegiaga.2. Projektid ja programmid suunatakse vaesematele elanikkonnakihtidele. Erilist tähelepanu pööratakse maaelu arengule, kaasates sihtrühmad ja vajaduse korral pädevad valitsusvälised organisatsioonid. Selle valdkonna koostöös kavandatakse ka edendada tööhõivet maa-asulates ja naiste rolli arengus, asjakohase rõhuga nende haridusel ja perekonna heaolul.3. Hõlmatud on ka rahvatervis, eriti esimese etapi arstiabi vormis, sealhulgas kontroll nakkus- ja mittenakkushaiguste üle. Eesmärgiks on tõsta tervishoiu kvaliteeti Indias kõige ebasoodsamas olukorras olevate elanikkonnakihtide jaoks nii linna- kui maapiirkondades.4. Koostöös keskendutakse vastastikku kokkulepitud prioriteetidele ning taotletakse projektide ja programmide tõhusust ning säästvust ja keskkonnaaustust.Artikkel 17Keskkond1. Lepinguosalised tunnustavad vajadust arvestada keskkonnakaitset majandus- ja arengukoostöö olulise osana. Lisaks sellele rõhutavad nad keskkonnaprobleemide olulisust ja oma tahet alustada koostööd keskkonna kaitsmisel ja arendamisel, erilise rõhuga vee-, pinnase- ja õhusaastel, erosioonil, raadamisel ja loodusvarade säästval haldamisel, võttes arvesse rahvusvahelistel foorumitel tehtud tööd.Erilist tähelepanu pööratakse:a) metsade ökosüsteemide säästvale haldamisele;b) looduslike metsade kaitsele ja säilitamisele;c) metsandusasutuste tugevdamisele;d) maapiirkondade energiaprobleemidele praktiliste lahenduste leidmisele;e) tööstussaaste vältimisele;f) linnakeskkonna kaitsele.2. Koostöö selles valdkonnas keskendub:a) keskkonnakaitseasutuste tugevdamisele ja täiustamisele;b) õigusaktide väljatöötamisele ja standardite ajakohastamisele;c) uuringutele, koolitusele ja teabele;d) uuringute ja pilootprogrammide läbiviimisele ja tehnilise abi osutamisele.Artikkel 18Inimressursi arendamineLepinguosalised tunnustavad inimressursi arendamise olulisust majandusarengu ja ebasoodsamas olukorras olevate elanikkonnakihtide elutingimuste parandamisel. Inimressursid ja sotsiaalne areng peavad olema majandus- ja arengukoostöö oluline osa.Vastastikustes huvides tuleks eelkõige pöörata tähelepanu koostöö arendamisele ühenduse ja India kõrgharidus- ja koolitusasutuste vahel.Artikkel 19Kontroll narkootikumide kuritarvitamise üle1. Lepinguosalised kinnitavad oma otsust vastavalt oma pädevusele muuta tõhusamaks oma poliitikad ja meetmed eesmärgiga võidelda narkootikumide ja psühhotroopsete ainete pakkumise ja levitamise vastu ning narkootikumide kuritarvitamise vältimiseks ja vähendamiseks, võttes arvesse selles suhtes rahvusvaheliste organite poolt tehtud tööd.2. Lepinguosaliste koostöö hõlmab järgmist:a) koolitamine, harimine, tervishoiu edendamine ja sõltlaste võõrutusravi, sealhulgas projektid sõltlaste taasintegreerimiseks töö- ja sotsiaalkeskkonda;b) meetmed alternatiivsete majandusvõimaluste soodustamiseks;c) tehniline, finants- ja administratiivabi lähteainekaubanduse järelevalve ning narkootikumide kuritarvitamise ennetamise, ravi ja vähendamise osas;d) asjakohase teabe, sealhulgas rahapesuga seotud teabe vahetus.Artikkel 20Lõunapoolsel suunal toimuv ja piirkondlik koostööLepinguosalised tunnustavad vastastikust huvi majandus- ja kaubandussidemete arendamiseks teiste arengumaadega piirkondliku ja lõunapoolsel suunal toimuva koostöö raames.Artikkel 21Koostöö teostamise vahendidLepinguosalised teevad oma olemasolevate finantsvahendite piires ning asjakohaseid menetlusi ja vahendeid arvestades kättesaadavaks rahalised vahendid käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise hõlbustamiseks eriti majanduskoostöö osas.Arenguabi osas ning Aasia ja Ladina-Ameerika (ALA) maade programmi raames toetab ühendus India arenguprogramme otseülekannete kaudu, samuti institutsiooniliste ja muude finantsallikate kaudu vastavalt ühenduse selliste asutuste reeglitele ja tavadele.Artikkel 22Ühiskomisjon1. Lepinguosalised lepivad kokku, et säilitatakse 1981. aasta kaubandus- ja majanduskoostöö lepingu artikli 10 kohaselt moodustatud ühiskomisjon.2. Ühiskomisjonil tuleb eelkõige:a) tagada lepingu nõuetekohane täitmine ja rakendamine;b) anda sobivaid soovitusi käesoleva lepingu eesmärkide edendamiseks;c) kehtestada prioriteedid seoses lepingu eesmärkidega;d) uurida lepingu valdkondades partnerluse ja arenduskoostöö tõhustamise teid ja viise.Ühiskomisjoni kuuluvad mõlema lepinguosalise piisavalt kõrgetasemelised esindajad. Ühiskomisjon tuleb tavaliselt kokku igal aastal kordamööda Brüsselis ja New Dehlis vastastikku kokkulepitud kuupäeval. Lepinguosaliste kokkuleppel võib kokku kutsuda ka erakorralisi koosolekuid.Ühiskomisjon võib moodustada erialaseid töögruppe, mis aitavad tal täita ülesandeid ning kooskõlastada käesoleva lepingu kohaste projektide ja programmide koostamist ja rakendamist.Ühiskomisjoni kohtumiste päevakord määratakse kindlaks lepinguosaliste kokkuleppega.Lepinguosalised nõustuvad, et ühiskomisjoni ülesandeks on ka tagada võimalike ühenduse ja India vahel sõlmitud või sõlmitavate valdkondlike kokkulepete nõuetekohane toimimine.Artikkel 23KonsultatsioonidLepinguosalised peavad sõbralikke konsultatsioone lepinguga hõlmatud valdkondades, kui ühiskomisjoni kohtumiste vaheaegadel peaks tekkima probleeme. Nendega tegelevad erialased töörühmad oma vastutuse alusel või korraldatakse erakorralised konsultatsioonid.Artikkel 24Edasine areng1. Koostöö edendamiseks võivad lepinguosalised vastastikkusel nõusolekul käesolevat lepingut laiendada ning teha sellesse täiendusi konkreetseid sektoreid või valdkondi käsitlevate kokkulepete kaudu.2. Mõlemad lepinguosalised võivad käesoleva lepingu raames esitada ettepanekuid koostöö laiendamiseks, võttes arvesse lepingu kohaldamisel saadud kogemusi.Artikkel 25Muud lepingudIlma et see piiraks Euroopa ühenduste asutamislepingute asjakohaste sätete kohaldamist, ei mõjuta käesolev leping ega ükski selle alusel võetud meede mingil viisil ühenduste liikmesriikide õigust kahepoolseteks tegevusteks Indiaga majanduskoostöö vallas või vajaduse korral uute majanduskoostöölepingute sõlmimiseks Indiaga.Artikkel 26SoodustusedKäesoleva lepingu kohase koostöö soodustamiseks annavad India asutused ühenduse ametiisikutele ja ekspertidele nende ülesannete täitmiseks vajalikud tagatised ja soodustused. Üksikasjalikud sätted nähakse ette eraldi kirjavahetuse teel.Artikkel 27Territoriaalne kohaldatavusKäesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut kõnealuses asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt India vabariigi territooriumi suhtes.Artikkel 28LisaKäesoleva lepingu lisa moodustab selle lahutamatu osa.Artikkel 29Jõustumine ja kehtivuse pikendamineKäesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud üksteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Jõustumisel asendab ta 17. detsembril 1973. aastal ja 23. juunil 1981. aastal sõlmitud koostöölepingud.Käesolev leping on sõlmitud viieks aastaks. Selle kehtivust pikendatakse automaatselt ühe aasta kaupa, kui üks lepinguosaline ei ole seda kuus kuud enne kehtivuse lõppemist denonsseerinud.Artikkel 30Autentsed tekstidKäesolev leping on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, saksa, taani ja hindi keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.+++++ TIFF +++++En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente AcuerdoTil bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftaleZu Urkunde dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetztΣε πίστωση των ανωτέρω, σι υπογράφοντες πληρεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους στην παρούσα συμφωνίαIn witness whereof the undersigned Plenipotentiaries have signed this AgreementEn foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accordIn fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le proprie firme in calce al presente accordoTen blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze Overeenkomst hebben gesteldEm fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente acordo+++++ TIFF +++++Hecho en Bruselas, el veinte de diciembre de mil novecientos noventa y tresUdfærdiget i Bruxelles den tyvende december nitten hundrede og treoghalvfemsGeschehen zu Brüssel am zwanzigsten Dezember neunzehnhundertdreiundneunzigΈγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα τρίαDone at Brussels on the twentieth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-threeFait à Bruxelles, le vingt décembre mil neuf cent quatre-vingt-treizeFatto a Bruxelles, addģ venti dicembre millenovecentonovantatréGedaan te Brussel, de twintigste december negentienhonderd drieënnegentigFeito em Bruxelas, em vinte de Dezembro de mil novecentos e noventa e trêsPor el Consejo de la Unión EuropeaFor Rådet for den Europæiske UnionFür den Rat der Europäischen UnionΓια το Συμβούλιο της Ευρωραϊκής ΈνωσηςFor the Council of the European UnionPour le Conseil de ľUnion européenePer il Consiglio delľUnione europeaVoor de Raad van de Europese UniePelo Conseiho da União Europeia+++++ TIFF +++++For el Gobierno de la IndiaFor regeringen for IndienFür die Regierung IndiensΓια την κυβέρνηση της ΙνδίαςFor the Government of IndiaPour le gouvernement de ľIndePer il governo delľIndiaVoor de Regering van IndiaPelo Governo da Índia+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------LISAÜhenduse deklaratsioon tariifide korrigeerimise kohtaÜhendus kinnitab veelkord 23. juunil 1981 sõlmitud koostöölepingule lisatud deklaratsiooni üldisest soodustussüsteemist (GSP), mille Euroopa Majandusühendus 1968. aastal toimunud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni teise kaubandus- ja arengukonverentsi resolutsiooni 21 (II) alusel 1. juulil 1971 ühepoolselt kehtestas.Ühendus kohustub samuti tutvuma päritolureeglitega seotud ettepanekute või probleemidega, mida India esitab, eesmärgiga võimaldada Indial käesoleva süsteemiga loodud võimalused kõige paremal viisil ära kasutada.Ühendus väljendab samuti tahet korraldada Indias töökoosolekuid süsteemi avalikele ja erakasutajatele selle maksimaalse kasutamise tagamiseks.Ühenduse ja India deklaratsioonidEuroopa Ühenduse ja India Vabariigi vahelise partnerluse ja arengu alase koostöölepingu läbirääkimiste käigus deklareeris ühendus, et vastavalt käesoleva lepingu artikli 25 sätetele asendavad käesoleva lepingu sätted ühenduse liikmesriikide ja India vahel sõlmitud lepingute neid sätteid, mis ei ole käesoleva lepingu sätetega kooskõlas või mis on samasisulised.Edasi kinnitas ühendus koostöölepingu sõlmimisel 23. juunil 1981. aastal deklareeritut:a) et ei kavatse välja jätta džuudist ja kookoskiust tooteid, millele praegu kehtib nulltariif üldises soodustussüsteemis, mille ühendus 1968. aastal toimunud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni teise kaubandus- ja arengukonverentsi resolutsiooni 21 (II) alusel 1. juulil 1971 ühepoolselt kehtestas, ning ei kavatse neid ettenähtavas tulevikus GSPst välja jätta;b) et on valmis üldise soodustussüsteemi täiustamise püüdlustes arvesse võtma India huve ühendusega kaubandussidemete laiendamisel ja tugevdamisel.India võttis ühenduse deklaratsioonid teadmiseks.--------------------------------------------------


text:
 Събития
 1 януари – Първият британски клетъчен телефон е направен от Ърни Уайз.
 27 януари – Учередява се Организация за международно сътрудничество.
 6 март – Майк Тайсън прави своя професионален дебют в бокса.
 9 март – Атентат на гара Буново, Софийско
 10 март – Михаил Горбачов е избран от ЦК на КПСС за генерален секретар на партията.
 31 март – Първата Кечмания започва в Медисън Скуер Гардън.
 19 април – СССР прави ядрени тестове в източен Казахстан.
 2 август – Полет 191 на Делта Еърлайнс катастрофира край Далас, Тексас, умират 137 души.
 6 август – Навършват се 40 години от пускането на атомна бомба в Хирошима.
 12 август – Полет 123 на японските авиолинии катастрофира в Япония и убива 520 души. Това е най-голямата авиокатастрофа в историята.
 6 септември – По повод 100-годишнината от Съединенето на Княжество България с Източна Румелия, Тодор Живков открива в град Пловдив паметник на Съединението.
 19 септември – При Мексиканското земетресение загиват около 9000 души, главно в град Мексико.
 Родени
 Миро Гечев, български композитор
 7 януари – Люис Хамилтън, британски пилот от Формула 1
 16 януари – Маркош да Силва, бразилски футболист
 17 януари – Симоне Симонс, холандска певица
 22 януари
 Мохамед Сисоко, малийски футболист
 Христо Златински, български футболист
 26 януари – Тодор Симов, български футболист
 31 януари
 Антон Вергилов, български футболист
 Каломира, поп-певица
 1 февруари – Радослав Анев, български футболист
 5 февруари – Кристиано Роналдо, португалски футболист
 14 февруари – Филип Сендерос, швейцарски футболист
 20 февруари – Юлия Волкова, руска поп певица и политик
 26 февруари – Мики Фуджимото, японска певица
 3 март – Момчил Николов, български шахматист
 11 март – Соня Радева, българска фигуристка
 15 март – Келан Лутз, американски актьор и модел
 22 март – Иван Стоицов, български щангист, световен шампион
 27 март – Давид Навара, чешки шахматист
 28 март – Станислас Вавринка, швейцарски тенисист
 2 април – Ниджат Мамедов, азербайджански шахматист
 4 април – Станислав Катранков, български футболист
 9 април
 Леона Люис, английска певица
 Михаил Александров, български плувец
 Лора Владова, българска поп певица
 12 април – Шахрияр Мамедяров, азербайджански шахматист
 14 април – Кристоф Лайтгеб, австрийски футболист
 30 април – Иво Иванов, български футболист
 1 май – Адриан Олегов, български футболист
 2 май – Лили Алън, английска певица
 14 май – Симона Пейчева, българска гимнастичка
 16 май – Станислав Яневски, български актьор
 20 май – Мирослав Манолов, български футболист
 21 май – Галена, българска попфолк певица
 1 юни – Марио Иполито, анголски футболист
 2 юни – Джулия Микелини, италианска актриса
 3 юни – Явор Янакиев, български борец
 4 юни – Лукас Подолски, германски футболист
 15 юни – Надин Койл, ирландска поп певица
 17 юни – Маркос Багдатис, кипърски тенисист
 21 юни – Лана Дел Рей, американска певица
 27 юни – Нико Росберг, немски пилот от Формула 1
 30 юни – Майкъл Фелпс, американски плувец
 2 юли – Ашли Тисдейл, американска певица и актриса
 3 юли
 Йордан Тушев, български футболист
 Джена, българска попфолк певица
 7 юли – Иван Станев, български волейболист
 12 юли – Явор Бахаров, български актьор
 19 юли – Юлиян Манзаров, български футболист и жертва от трагедията край река Лим († 2004 г.)
 26 юли – Гаел Клиши, френски футболист
 5 август
 Костадин Хазуров, български футболист
 Христо Бахтарлиев, български футболист
 13 август – Елчин Сангу, турска актриса
 9 септември – Лука Модрич, хърватски футболист
 14 септември – Ая Уето, японска актриса и певица
 17 септември – Юмит Коркмаз, австрийски футболист
 18 септември – Радослав Рангелов, български футболист
 23 септември – Маки Гото, японска певица и актриса
 4 октомври
 Борислав Хазуров, български футболист
 Роксана, българска попфолк певица
 5 октомври – Никола Робъртс, английска поп певица
 8 октомври – Разак Омотойоси, нигерийско-бенински футболист
 20 октомври – Жана Бергендорф, българска поп певица
 24 октомври – Димо Атанасов, български футболист
 1 декември – Шанел Престън, американска порнографска актриса
 6 декември – Дулсе Мария, мексиканска актриса
 8 декември – Алексей Печеров, украински баскетболист
 20 декември – Илиян Мицански, български футболист
 23 декември – Ангел, български поп-фолк певец († 2021 г.)
 25 декември – Русев, български кечист
 Починали
 4 януари – Брайън Хорокс, Великобританиябритански военачалник
 6 февруари – Джеймс Хадли Чейс, английски писател
 9 февруари – Атанас Илиев, Психолог и философ
 28 февруари – Дейвид Байрън, британски рокмузикант (р. 1947 г.)
 7 март – Аркадий Фидлер, полски писател и пътешественик (р. 1894 г.)
 7 март – Робърт Уиншип Удръф, бизнесмен и филантроп
 10 март – Константин Черненко, съветски политик
 28 март – Марк Шагал, беларуски художник (р. 1887 г.)
 11 април – Енвер Ходжа, албански политик
 14 април – Дико Диков, български офицер и политик
 20 април – Чарлз Франсис Рихтер, американски сеизмолог (р. 1900 г.)
 2 май – Атилио Бетега, италиански рали пилот
 5 май – Доналд Бейли, британски инженер (р. 1901 г.)
 8 май – Теодор Стърджън, американски писател (р. 1918 г.)
 7 юни – Делчо Лулчев, български инженер
 8 юни – Айше Афет Инан, турски историк и социолог
 17 юни – Кирил Москаленко, съветски маршал (р. 1902 г.)
 29 юни – Тодор Атанасов, български художник
 11 юли – Васка Емануилова, българска скулпторка
 16 юли – Хайнрих Бьол, немски писател
 19 юли – Борис Богданов, български обществен и политически деятел (р. 1896 г.)
 21 юли – Алва Беси, американски писател (р. 1904 г.)
 21 юли – Зоран Радмилович, сръбски актьор
 4 август – Иван Радоев, български футболист
 9 август – Олег Нейкирх, български шахматист
 7 септември – Дьорд Пойа, унгарски математик
 19 септември – Итало Калвино, италиански писател
 30 септември – Симон Синьоре, френска актриса (р. 1921 г.)
 30 септември – Роберт Щилмарк, руски писател
 2 октомври – Рок Хъдзън, американски актьор (р. 1925 г.)
 4 октомври – Евдокия, българска княгиня
 10 октомври – Юл Бринър, американски актьор (р. 1920 г.)
 Нобелови награди
 Физика – Клаус фон Клитцинг
 Химия – Хърбърт Хауптман, Джеръм Карл
 Физиология или медицина – Майкъл Браун, Джоузеф Голдстайн
 Литература – Клод Симон
 Мир – Лекарите в света за предотвратяване на ядрената война
 Икономика – Франко Модиляни
 Вижте също
 календара за тази година


text:
 25.6.2005
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 155/22
 ESIMESE ASTME KOHTU
 8. aprilli 2005. aasta määrus
 kohtuasjas T-401/03: Deirdre McCabe versus Euroopa Ühenduste Komisjon (1)
 (Ametnikud - Värbamine - Katseaeg Eurostat'is - Teenistusest vabastamine katseaja lõppedes - Tühistamishagi - Kahju hüvitamise nõue - Eelnev administratiivkaebus - Vastuvõetamatus)
 (2005/C 155/43)
 Kohtumenetluse keel: prantsuse
 Kohtuasjas T-401/03: Deirdre McCabe, endine Euroopa Ühenduste Komisjoni katseajal olev ametnik, elukoht Mondorf-les-Bains (Luksemburg), esindajad: advokaadid M. Spandre ja B. Zammitto, v. Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: J. Currall ja H. Kraemer, keda abistas advokaat B. Wägenbaur, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis), mille esemeks on ühelt poolt nõue tühistada komisjoni 25. augusti 2003. aasta otsus, millega vabastati hageja tema katseaja lõppedes töölt, ning teiselt poolt kahju hüvitamise nõue, tegi Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus (neljas koda), koosseisus: koja esimees H. Legal, ja kohtunikud P. Lindh ja V. Vadapalas; kohtusekretär: H. Jung, 8. aprillil 2005 määruse, mille resolutiivosa on järgmine:
 1.
 Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.
 2.
 Jätta kohtukulud poolte endi kanda.
 (1) ELT C 35, 7.2.2004.


text:
 20.6.2009
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 141/57
 Προσφυγή της 28ης Απριλίου 2009 – Vidieffe κατά ΓΕΕΑ — Ellis International Group Holdings (GOTHA)
 (Υπόθεση T-169/09)
 2009/C 141/115
 Γλώσσα του δικογράφου της προσφυγής: η ιταλική
 Διάδικοι
 Προσφεύγουσα: Vidieffe Srl (Μπολόνια, Ιταλία) (εκπρόσωποι: M. Lamandini, D. De Pasquale και M. Pappalardo, δικηγόροι)
 Καθού: Γραφείο Εναρμονίσεως στο πλαίσιο της Εσωτερικής Αγοράς (εμπορικά σήματα, σχέδια και υποδείγματα)
 Αντίδικος ενώπιον του τμήματος προσφυγών: Perry Ellis International Group Holdings Ltd
 Αιτήματα της προσφεύγουσας
 Η προσφεύγουσα ζητεί από το Πρωτοδικείο:
 —
 να ακυρώσει, λόγω παραβάσεως του άρθρου 8, παράγραφος 1, στοιχείο β', του κανονισμού (ΕΚ) 40/94 του Συμβουλίου, της 20ής Δεκεμβρίου 1993, για το κοινοτικό σήμα (ΕΕ 1994, L 11, σ. 1) [ο οποίος αντικαταστάθηκε από τον κανονισμό (ΕΚ) 207/2009 του Συμβουλίου, της 26ης Φεβρουαρίου 2009, για το κοινοτικό σήμα (ΕΕ L 78, σ. 1)], και/ή λόγω καταχρήσεως εξουσίας, την απόφαση του πρώτου τμήματος προσφυγών του ΓΕΕΑ, της 12ης Φεβρουαρίου 2009, καθόσον με αυτή έγινε μερικώς δεκτή η προσφυγή περί ακυρώσεως της αποφάσεως του τμήματος ανακοπών του ΓΕΕΑ, στο μέτρο που με την απόφαση αυτή δεν έγινε δεκτή η ανακοπή ως προς τα «είδη από δέρμα και απομιμήσεις δέρματος, είδη από αυτά τα υλικά μη περιλαμβανόμενα σε άλλες κλάσεις· κιβώτια ταξιδίου και βαλίτσες· ομπρέλες, αλεξήλια και ράβδοι περιπάτου», της κλάσεως 18 και ως προς όλα τα προϊόντα της κλάσεως 25, κατά συνέπεια δε να επικυρώσει στο σύνολο της την απόφαση του τμήματος ανακοπών του ΓΕΕΑ (υπόθεση B 909 350 της 22ας Φεβρουαρίου 2008)
 —
 να υποχρεώσει το ΓΕΕΑ να λάβει όλα τα αναγκαία μέτρα προκειμένου να συμμορφωθεί προς την απόφαση του Πρωτοδικείου
 —
 να καταδικάσει το ΓΕΕΑ και την Perry Ellis στο σύνολο των δικαστικών εξόδων.
 Ισχυρισμοί και κύρια επιχειρήματα
 Αιτών την καταχώριση κοινοτικού σήματος: Η προσφεύγουσα
 Σήμα προς καταχώριση: Λεκτικό σήμα «GOTHA» (αίτηση καταχωρίσεως αριθ. 3.665.957) για προϊόντα των κλάσεων 18 και 25.
 Δικαιούχος του κατά τη διαδικασία ανακοπής αντιταχθέντος σήματος ή σημείου: Perry Ellis International Group Holdings Ltd
 Αντιταχθέν σήμα ή σημείο: Κοινοτικό εικονιστικό σήμα «gotcha» (αριθ. καταχωρίσεως 2.896.199), για προϊόντα των κλάσεων 3, 18 και 25.
 Απόφαση του τμήματος ανακοπών: Απόρριψη της ανακοπής στο σύνολό της.
 Απόφαση του τμήματος προσφυγών: Μερική αποδοχή της προσφυγής.
 Λόγοι ακυρώσεως: Παράβαση του άρθρου 8, παράγραφος 1, στοιχείο β', του κανονισμού (ΕΚ) 40/94 (ο οποίος αντικαταστάθηκε από τον κανονισμό 207/2009) και, εν πάση περιπτώσει, κατάχρηση εξουσίας καθόσον κρίθηκε ότι υπήρχε κίνδυνος συγχύσεως μεταξύ σημείων που δεν επιδέχονται σύγχυση.


type: other

text:
VDSS Sodba Pdp 1001/2018
 ECLI:SI:VDSS:2019:PDP.1001.2018
 VDS00022733
 Sonja Pucko Furman (preds.), Jelka Zorman Bogunovič (poroč.), Silva Donko
 božičnica - podjetniška kolektivna pogodba - sporazum
 Pritožba utemeljeno opozarja, da je tožena stranka dne 13. 2. 2014 s sindikatom sklenila sporazum v zvezi z izplačilom božičnice za leto 2013, po katerem so imeli pravico do izplačila božičnice le delavci, ki so bili na dan 31. 12. 2013 pri toženi stranki v delovnem razmerju. Tako je bilo izplačilo božičnice za to leto urejeno tudi na podlagi sporazuma in ne le, kot v letu 2015, na podlagi 35. člena podjetniške kolektivne pogodbe. Deveti tožnik, ki mu je delovno razmerje pri toženki prenehalo 28. 1. 2013, prav zaradi tega sporazuma do izplačila božičnice za leto 2013 ni upravičen.
 I. Pritožbi se delno ugodi in se sodba sodišča prve stopnje delno spremeni:
 - v tretji alineji I točke izreka tako, da se tožbeni zahtevek devetega tožnika za obračun božičnice za leto 2013 v bruto znesku 1.429,53 EUR, za plačilo predpisanih dajatev in prispevkov od tega zneska in izplačilo neto zneska z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 1. 1. 2014 dalje do plačila, zavrne,
 - in v II točki izreka tako se višina stroškov, ki jih je tožena stranka dolžna povrniti tožnikom zniža na 401,64 EUR.
 III. Tožniki so dolžni toženi stranki nerazdelno povrniti stroške pritožbenega postopka v višini 85,69 EUR v roku 8 dni, po izteku tega roka pa z zakonskimi zamudnimi obrestmi do plačila.
 1. Sodišče prve stopnje je s sklepom, ki ni pod pritožbo, ugotovilo, da so dne 28. 5. 2018 drugo, tretje, četrto, peto, šesto, sedmo, dvanajsto in trinajsto tožeče stranke tožbe v celoti umaknile, prvo, osmo, deseto, enajsto in štirinajsto tožeče stranke pa le delno (točka I izreka) in je v tem delu postopek ustavilo (točka II izreka). Razsodilo je, da je tožena stranka dolžna v roku 15 dni od prejema pisnega odpravka sodbe prvemu, osmemu, desetemu, enajstemu in štirinajstemu tožniku obračunati božičnico za leto 2015 v bruto zneskih po 1.461,62 EUR, od tega plačati predpisane dajatve in prispevke ter tožnikom izplačati neto zneske z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 1. 1. 2016 dalje do plačila, devetemu tožniku pa obračunati božičnico za leto 2013 v bruto znesku 1.429,53 EUR, od tega zneska plačati predpisane dajatve in prispevke ter tožniku izplačati neto znesek z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 1. 1. 2014 dalje do plačila (točka I izreka sodbe). Toženi stranki je naložilo, da tožnikom nerazdelno povrne stroške postopka v znesku 478,36 EUR v roku 15 dni od prejema pisnega odpravka sodbe, v primeru zamude skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od izteka tega roka dalje do plačila, v presežku za tek zakonskih zamudnih obrestmi pred iztekom roka za prostovoljno izpolnitev obveznosti, je zahtevek zavrnilo (točka II izreka sodbe).
 2. Zoper točko I in prvi odstavek točke II sodbe se pravočasno iz vseh pritožbenih razlogov po 1. odstavku 338. člena ZPP pritožuje tožena stranka in predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi in sodbo spremeni tako, da v celoti zavrne tožbeni zahtevek in tožnikom naloži, da toženi strani povrnejo stroške postopka, podredno pa predlaga, da sodbo v izpodbijanem delu razveljavi in zadevo v tem obsegu vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje. Navaja, da se sicer strinja s stališčem prve stopnje, ki je povzelo stališče Vrhovnega sodišča RS v zadevi opr. št. VIII Ips 117/2010, da je izplačilo božičnice stvar avtonomne ureditve v skladu s podjetniško kolektivno pogodbo oziroma pogodbo o zaposlitvi, saj je ne ureja ne ZDR-1, pa tudi ne Kolektivna pogodba elektrogospodarstva Slovenije in da jo ureja Podjetniška kolektivna pogodba A. d. o. o. v 35. členu. Vendar pa ta člen tolmači napačno in v nasprotju s stališčem, ki ga je zavzelo v istovrstnem sporu opr. št. Pd 231/2017 dne 5. 3. 2018. V tem sporu je zavrnilo tožbeni zahtevek bivšega delavca tožene stranke za plačilo božičnice za leto 2012, ki mu je delovno razmerje pri toženi stranki prenehalo 4. 7. 2012. Takrat je 35. člen podjetniške kolektivne pogodbe tožene stranke tolmačilo tako, da je tožena stranka ob zaključku leta božičnico dolžna izplačati le tistim zaposlenim, ki so bili ob koncu leta pri njej v delovnem razmerju. Zaradi tega tožena stranka ne more razumeti, na podlagi katerih bistveno drugačnih okoliščin je v obravnavani zadevi zavzelo bistveno diametralno nasprotna stališča. Nadalje še navaja, da je sodišče prve stopnje kršilo določbe 8. in 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, saj njen zaključek, da na podlagi besedne razlage citiranega določila 35. člena podjetniške kolektivne pogodbe tožene stranke ni mogoče zaključiti, da pripada božičnica le tistim delavcem, ki so pri toženi stranki zaposleni 31. 12., saj zaključek leta po presoji sodišča prve stopnje ne pomeni zgolj dne 31. 12., ampak nekaj dni pred novim letom. Tožeča stranka ni nikoli nasprotovala stališčem tožene stranke, da zaključek leta pomeni 31. december, zato se te trditve tožene stranke na podlagi drugega odstavka 214. člena ZPP štejejo za priznane in nesporne, zato je sodišče prve stopnje neutemeljeno in nezakonito samo ugotavljalo pomen te besedne zveze. S tem je kršilo razpravno načelo, saj sodišče odloča le v okviru trditev strank, dejstev, ki jih stranke niso navajale, pa ne sme upoštevati. Neutemeljen je tudi argument sodišča prve stopnje, ki ga je povzelo po tožeči stranki, da je božičnica namenjena delavcem za praznovanje praznika - božiča in naj bi pripadala delavcem, ki so v delovnem razmerju na ta dan. Sodišče se tudi neutemeljeno sklicuje na sklep tožene stranke z dne 21. 12. 2012 o izplačilu božičnice za leto 2012, saj se ta nanaša le na to izplačilo, tega pa v obravnavani zadevi ni zahteval nihče izmed tožnikov. Pritožba še opozarja, da je tožena stranka dne 13. 2. 2014 s sindikatom sklenila sporazum v zvezi z izplačilom božičnice za leto 2013, v katerem je bilo dogovorjeno, da se božičnica izplača vsem delavcem, ki so imeli na dan 31. 12. 2013, sklenjeno pogodbo o zaposlitvi. Tako deveti tožnik nima pravice do izplačila božičnice za leto 2013, saj mu je delovno razmerje pri toženi stranki prenehalo 28. 12. 2013. Tudi na podlagi razlage iz tega sporazuma tožnikom tudi božičnica za leto 2015 ne pripada, saj na dan 31. 12. 2015 niso bili zaposleni pri toženi stranki.
 4. Pritožbeno sodišče je v izpodbijanem delu preizkusilo sodbo sodišča prve stopnje v mejah uveljavljenih pritožbenih razlogov, pri čemer je v skladu z določbo 2. odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.) po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb postopka, navedene v tej določbi in na pravilno uporabo materialnega prava. Pri tem preizkusu je ugotovilo, da sodišče prve stopnje ni storilo bistvenih kršitev določb postopka, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti. Dejansko stanje je ugotovilo popolno in pravilno, na tako ugotovljeno dejansko stanje pa je delno napačno (v zvezi z zahtevkom devetega tožnika) uporabilo materialno pravo, kar bo pojasnjeno v nadaljevanju.
 5. Iz dejanskih in pravnih ugotovitev sodišča prve stopnje, s katerimi se pritožbeno sodišče v celoti strinja, izhaja:
 - da je prvemu, osmemu, desetemu, enajstemu in štirinajstemu tožniku delovno razmerje prenehalo 28. 12. 2015 ter da niso dobili izplačane božičnice za leto 2015;
 - da je devetemu tožniku delovno razmerje prenehalo dne 28. 12. 2013 in ni prejel božičnice za leto 2013;
 - da izplačilo božičnice ureja 35. člen Podjetniške kolektivne pogodbe družbe A. d. o. o., ki določa, da družba ob zaključku leta vsem zaposlenim podeli božičnico, ki znaša najmanj 60 % povprečne plače v družbi v mesecu novembru tekočega leta in da delavcu, ki se je zaposlil med letom, pripada božičnica sorazmerno dolžini zaposlitve;
 - da besedila 35. člena Podjetnike kolektivne pogodbe družbe A. d. o. o. ni mogoče razlagati tako, da delavcem, ki jim je delovno razmerje prenehalo 28. decembra, božičnica ne pripada, saj zaključek leta ne pomeni zgolj 31. 12., ampak tudi nekaj dni prej, še posebej, ker iz termina božičnica izhaja, da gre za prejemek delavcev za praznik;
 - da so zaradi tega prvi, osmi, deseti, enajsti in štirinajsti tožnik upravičeni do izplačila božičnice za leto 2015.
 6. Pritožbeno sodišče pa ugotavlja, da pritožba utemeljeno opozarja na dejstvo, da je tožena stranka dne 13. 2. 2014 s sindikatom sklenila sporazum v zvezi z izplačilom božičnice za leto 2013, po katerem so imeli pravico do izplačila božičnice le delavci, ki so bili na dan 31. 12. 2013 pri toženi stranki v delovnem razmerju. Tako je bilo izplačilo božičnice za to leto urejeno tudi na podlagi sporazuma in ne le, kot v letu 2015, na podlagi 35. člena Podjetniške kolektivne pogodbe družbe A. d. o. o. Deveti tožnik, ki mu je delovno razmerje pri toženki prenehalo 28. 1. 2013, prav zaradi tega sporazuma do izplačila božičnice za leto 2013 ni upravičen.
 7. Sodišče prve stopnje z obrazložitvijo, zakaj besedna zveza "ob zaključku leta" ne pomeni 31. decembra, ni "grobo kršilo" razpravnega načela. Pri tej razlagi je upoštevalo tudi navajanja tožeče stranke iz njene pripravljalne vloge z dne 26. 5. 2018. Po stališču tožnikov iz določbe 35. člena Podjetniške kolektivne pogodbe družbe A. d. o. o. izhaja, da tožena stranka ob zaključku leta vsem zaposlenim podeli božičnico in da ni pogoj za izplačilo zaposlitev delavca na dan 31. december, namen plačila pa je, da delavec plačilo prejme za praznik. Tako sodišče prve stopnje ni arbitrarno in samovoljno presojalo pomena 35. člena Podjetniške kolektivne pogodbe družbe A. d. o. o., zato so neutemeljene pritožbene navedbe, da je preseglo trditveno podlago tožnikov. Nepotrebne so pritožbene navedbe o preiskovalnem načelu iz 1. odstavka 34. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1, Ur. l. RS, št. 2/2004 in nasl.), saj sodišče prve stopnje ni izvajalo nobenih dokazov po uradni dolžnosti. Tožeča stranka je svoje trditve navedla pravočasno, tako da v obravnavni zadevi sodišče prve stopnje nase ni prevzelo trditvenega bremena, kar mu neutemeljeno očita pritožba.
 8. Prav tako sodišče ni storilo pavšalno zatrjevane kršitve po 14. točki 2. odstavka 339. člena ZPP. Ta kršitev je namreč vselej podana, če ima sodba pomanjkljivosti, zaradi katerih se ne more preizkusiti, zlasti pa, če je izrek sodbe nerazumljiv, če nasprotuje samemu sebi ali razlogom sodbe ali če sodba sploh nima razlogov ali v njej niso navedeni razlogi o odločilnih dejstvih ali so ti razlogi nejasni ali med seboj v nasprotju. Takih pomanjkljivosti izpodbijana sodba nima, tožena stranka pa uveljavljanja tega razloga v pritožbi niti ni obrazložila.
 9. Prav tako sodišče prve stopnje svoje odločitve ni tolmačilo napačno in v nasprotju s svojim stališčem iz istovrstnega spora opr. št. Pd 231/2017 z dne 5. 3. 2018, kar izhaja že iz samih pritožbenih navedb. Glede na to, da je v tej zadevi delovno razmerje tožniku prenehalo 4. 7. 2012, kar je dosti pred zaključkom leta, zato tolmačenje 35. člena Podjetniške kolektivne pogodbe družbe A. d. o. o., kot ga je povzela pritožba, ni v nasprotju z razlago sodišča iz obravnavane zadeve.
 10. Pritožbeno sodišče je v zvezi s pritožbenimi navedbami toženke zoper sodbo sodišča prve stopnje o zahtevkih prvega osmega, desetega, enajstega in štirinajstega tožnika ugotovilo, da niso podani razlogi, iz katerih se sodba v tem delu lahko izpodbijan in tudi ne razlogi, na katere mora paziti pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti, zato je pritožbo v tem delu zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v tem delu potrdilo (353. člen ZPP). V zvezi s pritožbenimi navedbami, ki se nanašajo na sodbo sodišča prve stopnje o tožbenem zahtevku devetega tožnika, pa je pritožbeno sodišče ugotovilo, da so utemeljene, zato je sodbo v tem delu spremenilo in tožbeni zahtevek devetega tožnika zavrnilo (1. odstavek 351. člena ZPP v zvezi s peto alinejo 358. člena ZPP).
 11. Zaradi navedenega se je spremenil tudi uspeh v postopku, zato je pritožbeno sodišče odločilo tudi o stroških postopka. Tožniki so v postopku pred sodiščem prve stopnje uspeli 83,5 %, toženka pa 16,5 %. Sodišča prve stopnje je skladno s 155. členom ZPP in Odvetniško tarifo (OT, Ur. l. RS, št. 2/2015) pravilno ugotovilo potrebne stroške strank in sicer za vsako stranko po 599,46 EUR. Glede na uspeh v postopku (154. člen ZPP) je tako tožena stranka dolžna tožnikom povrniti 500,55 EUR, tožniki pa toženi stranki 98,91 EUR. Po pobotanju teh zneskov je tako tožena stranka dolžna tožeči stranki povrniti 401,64 EUR stroškov postopka v roku 8 dni od prejema sodbe, v primeru zamud z zakonskimi zamudnimi obrestmi do plačila.
 12. Odločitev o pritožbenih stroških temelji na 165., 154. in 155. členu ZPP. Potrebni pritožbeni stroški tožene stranke so stroški za sestavo tožbe 500 točk po 4. odstavku tar. št. 15 OT, 2 % materialnih stroškov in 22 % DDV na odvetniške storitve, kar ob vrednosti točke 0,459 EUR znaša 285,59 EUR. Poleg tega pa so potrebni stroški tudi stroški sodne takse za pritožbo v višini 250,00 EUR. Ker je tožena stranka s pritožbo delno uspela, saj je izpodbijala 8.737,73 EUR uspela pa z 1.429,53 EUR, so ji tožniki dolžni nerazdelno povrniti stroške v višini 85,69 EUR, v roku 8 dni, po izteku tega roka pa z zakonskimi zamudnimi obrestmi.
 VDSS sodba Pdp 982/2013
 VDSS sodba Pdp 975/2010
 P2RvYy0yMDE1MDgxMTExNDI4NTg1


text:
Sophie Mergen est une journaliste pour la RTBF, télévision et radio . Elle se spécialise aux chroniques du domaine de la santé.
 Histoire
 Originaire de Schaerbeek , elle est diplômée de l’École de journalisme de l’UCLouvain (l’EjL), après un bac en information et communication à Saint-Louis, elle travaille pour la RTBF depuis le 5 septembre 2015. Elle fait un stage avec la RTBF avant qu’elle devienne reporter à temps plein .
 La jeune dame se fait connaitre en étant lauréate du Belgodyssée en 2015 .
 Débrouillarde, en 2019 elle donne une interview avec un malentendant en langage de signes (qu’elle ne parle pas), par l’entremise d’enregistrement avec son smartphone et de traductions via la Fédération francophone des sourds de Belgique .
 Notes et références
 Journaliste belge
 Personnalité liée à la RTBF