type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52011PC0873
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zřizuje evropský systém ostrahy hranic (EUROSUR) /* KOM/2011/0873 v konečném znění - 2011/0427 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.
 SOUVISLOSTI NÁVRHU
 1.1.
 Úvod
 Tento návrh přináší úpravu
 potřebného právního rámce v reakci na žádost Evropské rady konané ve
 dnech 23. až 24. června 2011. Podle tohoto požadavku se má
 přednostně dále pokračovat v rozvíjení evropského systému ostrahy
 hranic (EUROSUR) tak, aby mohl být tento systém uveden do provozu do roku 2013
 a umožnil orgánům členských států provádějícím
 činnosti ostrahy hranic a Evropské agentuře pro řízení
 operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států
 Evropské unie[1]
 (Frontex) (dále jen „Agentura“) sdílet operační informace a zlepšit
 spolupráci.
 Cílem systému EUROSUR je posílit ochranu vnějších
 hranic schengenského prostoru. Tento systém vytvoří mechanismus, který
 orgánům ostrahy hranic v členských státech umožní sdílet
 operační informace a spolupracovat vzájemně mezi sebou i s Agenturou
 s cílem snížit ztráty životů na moři a počtu nelegálních
 přistěhovalců, kteří vstupují do EU, aniž by byli
 detekováni, a zvýšit vnitřní bezpečnost předcházením
 přeshraniční trestné činnosti, například obchodování
 s lidmi a pašování drog.
 Práce, jež v současnosti probíhají
 za účelem testování a postupného zavedení systému EUROSUR, vycházejí
 z plánu ve sdělení Komise z roku 2008.[2]
 1.2.
 Právní základ
 Právním základem tohoto legislativního
 návrhu je ustanovení čl. 77 odst. 2 písm. d) Smlouvy
 o fungování Evropské unie (SFEU), podle nějž přijímají Evropský
 parlament a Rada řádným legislativním postupem opatření týkající
 se veškerých opatření nezbytných pro postupné zavedení integrovaného
 systému řízení vnějších hranic.[3]
 Zřízení systému EUROSUR
 tvoří součást politiky zaměřené na posílení správy
 vnějších hranic členských států. Systém EUROSUR bude proto
 představovat nový politický nástroj, který v oblasti ostrahy hranic zefektivní
 spolupráci a umožní systematickou výměnu informací – a to jak vzájemně
 mezi členskými státy, tak mezi nimi a Agenturou –, což je prvek,
 který v současné době na úrovni EU neexistuje.
 Po svém přijetí by tento legislativní akt
 o systému EUROSUR rozvíjel ta ustanovení schengenského acquis, kterých
 se neúčastní Spojené království a Irsko, ale která se vztahují na
 čtyři přidružené země (Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko).
 Státy Schengenu se zavázaly k dodržování společných norem v oblasti
 ochrany vnějších hranic.
 1.3.
 Cíl a obsah legislativního návrhu
 Cílem tohoto legislativního návrhu je zlepšit
 přehled o situaci a schopnost členských států a Agentury
 reagovat při předcházení nelegální migraci a přeshraniční
 trestné činnosti na vnějších pozemních a námořních
 hranicích (článek 1).
 Tohoto cíle má být dosaženo vytvořením
 společného rámce (článek 4) a jasným vymezením povinností a pravomocí
 pro jednotlivé články páteře systému EUROSUR, kterými jsou národní
 koordinační centra pro ostrahu hranic členských států
 (článek 5) a Agentura (článek 6). Tato centra zajišťují účelné
 a efektivní řízení zdrojů a personálu na vnitrostátní
 úrovni a komunikují mezi sebou i s Agenturou prostřednictvím
 komunikační sítě (článek 7), která by umožňovala
 výměnu neutajovaných citlivých a utajovaných informací.
 Spolupráce a výměna informací mezi
 národními koordinačními centry a Agenturou probíhá
 prostřednictvím „situačních obrazů“ (článek 8), které jsou vypracovávány
 na vnitrostátní (článek 9) i evropské úrovni (článek 10) a
 jejichž předmětem jsou rovněž předhraniční oblasti
 (článek 11). Tyto tři obrazy, z nichž poslední dva jsou v gesci
 Agentury, jsou v zájmu plynulosti toku informací členěny
 obdobným způsobem.
 Situační obrazy zpravidla neobsahují
 osobní údaje, ale slouží výměně informací o incidentech a anonymizovaných
 objektech, například o detekci a sledování lodí. Součástí
 údajů sdílených mezi členskými státy a Agenturou mohou být osobní
 údaje jen ve výjimečných případech, a to za předpokladu, že
 jsou splněny podmínky nařízení (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004.[4] Nakolik jsou osobní údaje
 součástí vnitrostátního situačního obrazu o sousedících úsecích vnějších
 hranic, mohou být předmětem výměny i ony, avšak pouze mezi
 sousedícími členskými státy a při dodržení podmínek horizontálního
 právního rámce EU pro oblast ochrany údajů.
 Agentura poskytuje rovněž službu pro
 účely společného využívání nástrojů ostrahy (článek 12),
 a to vzhledem k tomu, že lze tuto službu poskytovat hospodárněji
 na evropské úrovni. Uvedenou službu by bylo možno poskytovat za podpory
 příslušných evropských vesmírných programů, včetně
 operačního programu globálního monitoringu životního prostředí
 a bezpečnosti (GMES).
 Přístup zvolený v případě
 systému EUROSUR spočívá ve snaze co nejlépe a v maximální možné
 míře využít stávající informace, kapacity a systémy jiných agentur EU
 (článek 17). Agentura by proto při poskytování služby
 společného využívání nástrojů ostrahy úzce spolupracovala se
 satelitním střediskem EU, evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu
 a Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost, jakož i s Europolem
 za účelem výměny informací o přeshraniční trestné
 činnosti.
 Pokud jde o údaje o námořní
 dopravě poskytované systémem SafeSeaNet podle směrnice 2002/59/ES, má
 Komise v úmyslu vypracovat v roce 2013 příslušný návrh na
 změnu této směrnice. Jelikož se předpokládá, že budou relevantní
 informace v systému SafeSeaNet zpřístupňovány i pro jiné
 účely než pouze pro oblasti námořní bezpečnosti, bezpečnosti
 námořní dopravy a environmentální ochrany moří, budou tyto
 informace součástí nástrojů ostrahy, s nimiž bude pracovat
 systém EUROSUR.
 Lepší přehled o tom, co se děje
 na vnějších hranicích, má však pouze omezenou hodnotu, není-li doprovázen
 lepší schopností členských států EU reagovat na problémy, jimž jsou
 na svých vnějších hranicích vystaveny. Z tohoto důvodu rozdělí
 členské státy své vnější hranice na jednotlivé hraniční úseky
 (článek 13), kterým se – na základě analýzy rizik a počtu
 incidentů, k nimž na nich dochází – přisoudí různé
 úrovně dopadu (článek 14). V závislosti na
 přiřazených úrovních dopadu pak přijmou národní koordinační
 centra a Agentura protiopatření, která budou mít za cíl tento dopad
 na dané hraniční úseky snížit (článek 15).
 Pro úspěch systému EUROSUR je rozhodující
 spolupráce se sousedními třetími zeměmi. Z tohoto důvodu
 budou se systémem EUROSUR propojeny stávající i plánované regionální
 sítě mezi členskými státy a sousedními třetími zeměmi;
 stane se tak prostřednictvím národních koordinačních center (srov. čl. 9
 odst. 2 písm. h) a článek 18). Vzhledem k tomu, že členské
 státy a Agentura již pracují na vytvoření jednotlivých složek systému
 EUROSUR na vnitrostátní i evropské úrovni, měl by být systém EUROSUR
 uveden do provozu ve druhé polovině roku 2013 (článek 21). Technickou
 podporu při jeho dalším technickém rozvoji by mělo Agentuře
 poskytovat Společné výzkumné středisko Evropské komise.
 Jelikož EUROSUR není zamýšlen jako systém,
 který by reguloval shromažďování, uchovávání a přeshraniční
 výměnu osobních údajů, nevztahovalo se na něj sdělení
 Komise s přehledem o správě informací v prostoru svobody,
 bezpečnosti a práva z roku 2010[5].
 Vývoj systému EUROSUR byl však analyzován na základě zásad stanovených
 v tomto sdělení, jak je podrobně rozvedeno v průvodním
 posouzení dopadů. To se týká zejména zásady nezbytnosti, kde byla možnost
 využívat systém EUROSUR k výměně osobních údajů omezena na
 absolutní minimum, dále zásady efektivnosti nákladů, kde byl zvolen
 přístup založený na postupných krocích za použití nejméně složitých
 technických řešení, a v neposlední řadě i způsobu
 koncipování politiky zdola nahoru; Komise zde od roku 2008 úzce spolupracuje
 s odborníky z členských států při posuzování
 různých technických řešení a společném ověřování
 jednotlivých zjištění a doporučení z provedených studií.
 Tento návrh byl podroben kontrole, která má
 zajistit, aby ustanovení návrhu plně respektovala základní práva,
 především právo na lidskou důstojnost, zákaz mučení a nelidského
 či ponižujícího zacházení anebo trestání, právo na svobodu a bezpečnost,
 právo na ochranu osobních údajů, zákaz navracení, zákaz diskriminace
 a práva dítěte. Zvláštní pozornost byla věnována článku 4
 a čl. 19 odst. 2 Listiny základních práv EU, které zakazují
 navracení osob do státu, ve kterém jsou vystaveny vážnému nebezpečí trestu
 smrti, mučení nebo jiného nelidského nebo ponižujícího zacházení nebo
 trestání. Ustanovení čl. 18 odst. 2 tohoto nařízení
 výslovně zakazuje jakoukoli výměnu informací s takovou
 třetí zemí, která by mohla tyto informace využít k identifikaci osob
 nebo skupin osob, které čelí vážnému nebezpečí mučení,
 nelidského či ponižujícího zacházení nebo trestání nebo jiného porušování
 základních práv.
 Při zpracovávání návrhu byla pozornost
 věnována i článku 24 Listiny, neboť mnoho nelegálních
 migrantů a obětí obchodování s lidmi jsou děti. Ustanovení
 čl. 1 odst. 3 výslovně stanoví, že členské státy
 a Agentura se zaměří přednostně na specifické
 potřeby dětí, obětí obchodování s lidmi, osob, které
 potřebují naléhavě lékařskou pomoc, osob, které potřebují
 mezinárodní ochranu, osob v tísni na moři a dalších osob ve
 zvláště zranitelném postavení. Velmi důležitý je rovněž
 článek 8 Listiny základních práv, jenž upravuje ochranu osobních
 údajů, protože v situaci, kdy sdílená data mohou obsahovat osobní
 údaje, platí pravidla pro ochranu údajů, která je nutno plně
 respektovat.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Připojený pracovní dokument útvarů
 Komise, který posuzuje dopady tohoto návrhu, podává detailní přehled
 konzultací uskutečněných v období 2008–2011 a uvádí podrobné
 vysvětlení k rámci systému EUROSUR, různým politickým možnostem a nákladům
 na jeho vytvoření.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Právním základem tohoto návrhu je čl. 77
 odst. 2 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie.
 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Jednotlivé složky systému EUROSUR bude zavádět
 především Agentura a členské státy (sdílené řízení) na
 základě plánu vytvoření systému EUROSUR z roku 2008 (KOM(2008)
 68 v konečném znění).
 S ohledem na vytváření národních
 koordinačních center bude členským státům v roce 2012–2013
 poskytována podpora jednak z Fondu pro vnější hranice, jednak z nástroje pro
 finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz v rámci
 plánovaného Fondu pro vnitřní bezpečnost na období 2014–2020.
 Na zřízení komunikační sítě
 a dalších horizontálních složek systému EUROSUR (např. vytvoření
 evropského situačního obrazu a společného zpravodajského předhraničního
 obrazu) bude použit rozpočet Agentury, jenž bude v případě
 potřeby doplněn finanční podporou z Fondu pro vnitřní
 bezpečnost (přímé nebo nepřímé centralizované finanční
 řízení).
 Na zřízení plánované služby pro
 společné využívání nástrojů ostrahy v letech 2012–2013 zase
 budou použity finanční prostředky v rámci 7. rámcového programu
 pro výzkum a technologický rozvoj.
 Opatření v sousedních třetích
 zemích budou v letech 2012–2013 finančně podporována z tematického
 programu pro migraci a azyl v rámci nástroje pro rozvojovou
 spolupráci.
 2011/0427 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY,
 kterým se zřizuje evropský systém
 ostrahy hranic (EUROSUR)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA
 EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. d) této
 smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 v souladu s řádným
 legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) K posílení výměny
 informací a operativní spolupráce mezi vnitrostátními orgány
 členských států, jakož i s Evropskou agenturou pro řízení
 operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států
 Evropské unie, zřízenou nařízením Rady (ES) č. 2007/2004 ze
 dne 26. října 2004[6]
 (Frontex), dále jen „Agentura“, je nezbytné vytvořit evropský systém
 ostrahy hranic (dále jen „EUROSUR“). EUROSUR by měl těmto
 orgánům a Agentuře poskytnout infrastrukturu a nástroje
 potřebné pro zlepšení jejich přehledu o situaci a schopnosti
 reakce při detekci a předcházení nelegální migraci a přeshraniční
 trestné činnosti, jakož i při ochraně a záchraně
 životů migrantů na vnějších hranicích členských států
 Unie.
 (2) Za účelem zlepšení
 spolupráce a výměny informací mezi členskými státy
 a s Agenturou by měly členské státy zřídit národní
 koordinační centra pro ostrahu hranic. Pro správné fungování systému
 EUROSUR je nezbytné, aby prostřednictvím národních koordinačních
 center vzájemně spolupracovaly všechny vnitrostátní orgány odpovědné
 za ostrahu vnějších hranic podle vnitrostátních právních
 předpisů.
 (3) Toto nařízení by
 nemělo členským státům bránit v tom, aby na svá národní
 koordinační centra přenesly také odpovědnost za koordinaci
 výměny informací a spolupráce v oblasti ostrahy vzdušných hranic
 a za kontroly na hraničních přechodech.
 (4) Toto nařízení je
 součástí evropského modelu integrované správy vnějších hranic a strategie
 vnitřní bezpečnosti Evropské unie. Systém EUROSUR přispívá i k rozvoji
 společného prostředí pro sdílení informací (CISE) pro účely
 ostrahy v námořním prostoru EU a vytváří širší rámec pro
 přehled o situaci v námořním prostoru, neboť
 orgánům veřejné moci v Unii umožňuje meziresortní výměnu
 informací.
 (5) Podle čl. 2 písm. i)
 nařízení č. 2007/2004 by měla Agentura poskytovat nezbytnou
 pomoc při rozvíjení a provozování evropského systému ostrahy hranic,
 případně při vytváření společného prostředí pro
 sdílení informací, včetně zajišťování interoperability
 systémů.
 (6) Toto nařízení ctí
 základní práva a dodržuje zásady zakotvené v Listině základních
 práv Evropské unie, a to především zásadu lidské důstojnosti,
 zákaz mučení a nelidského či ponižujícího zacházení anebo
 trestu, právo na svobodu a bezpečnost, právo na ochranu osobních
 údajů, zákaz navracení, zákaz diskriminace a práva dítěte.
 Členské státy by měly toto nařízení uplatňovat v souladu
 s těmito právy a zásadami.
 (7) Výměna osobních
 údajů prostřednictvím komunikační sítě systému EUROSUR by
 měla probíhat na základě stávajících vnitrostátních právních
 předpisů a právních předpisů Unie a měla by
 respektovat jejich specifické požadavky na ochranu údajů. V případech,
 kdy specifičtější nástroje, jako je např. nařízení (ES) č. 2007/2004,
 nezajišťují plný režim ochrany údajů, je použitelná směrnice
 Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995
 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních
 údajů a o volném pohybu těchto údajů[7], nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000
 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních
 údajů orgány a institucemi Společenství a o volném
 pohybu těchto údajů[8]
 a v rámci policejní a justiční spolupráce rámcové rozhodnutí
 Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 o ochraně
 osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční
 spolupráce v trestních věcech[9].
 (8) Jelikož zřízení systému
 EUROSUR nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni samotných členských
 států, a lze jej tudíž z důvodů rozsahu a účinků
 dotyčného opatření lépe dosáhnout na úrovni Unie, je Unie oprávněna
 přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou
 v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se
 zásadou proporcionality nepřekračuje toto nařízení rámec toho,
 co je k dosažení jeho cíle nezbytné.
 (9) V zájmu postupného
 zavádění systému EUROSUR v jednotlivých zeměpisných oblastech by
 měla být povinnost ustavit a provozovat národní koordinační
 centra uplatněna ve třech na sebe navazujících etapách; v první etapě
 by měla tato povinnost platit pro členské státy, které se nacházejí
 na vnějších jižních námořních hranicích a na vnějších východních
 pozemních hranicích, ve druhé etapě pro ostatní členské státy s vnějšími
 pozemními nebo námořními hranicemi a ve třetí etapě pro zbývající
 členské státy.
 (10) V souladu s články
 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě
 o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie se
 Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení, a proto pro
 něj toto nařízení není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu,
 že toto nařízení navazuje na schengenské acquis podle části
 třetí hlavy V Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodne se Dánsko
 v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti
 měsíců po přijetí tohoto nařízení, zda jej provede ve svém vnitrostátním
 právu.
 (11) Toto nařízení rozvíjí ta
 ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené
 království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000
 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby
 se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[10]. Spojené království se tudíž neúčastní
 přijímání tohoto nařízení, a proto pro ně není toto
 nařízení závazné ani použitelné.
 (12) Toto nařízení rozvíjí ta
 ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu
 s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti
 Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[11]. Irsko se tudíž neúčastní
 přijímání tohoto nařízení, a proto pro ně není toto
 nařízení závazné ani použitelné.
 (13) Pokud jde o Island
 a Norsko, rozvíjí toto nařízení ustanovení schengenského acquis ve
 smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou
 republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou
 států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského
 acquis[12].
 (14) Pokud jde o Švýcarsko,
 rozvíjí toto nařízení ustanovení schengenského acquis ve smyslu
 Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou
 konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění,
 uplatňování a rozvoji schengenského acquis[13].
 (15) Pokud jde o Lichtenštejnsko,
 rozvíjí toto nařízení ustanovení schengenského acquis ve smyslu
 Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou
 konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení
 Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským
 společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení
 Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji
 schengenského acquis[14].
 (16) Prováděním tohoto
 nařízení není dotčeno rozdělení pravomocí mezi Unií a členskými
 státy, ani závazky členských států podle Úmluvy Organizace spojených
 národů o mořském právu, Mezinárodní úmluvy o bezpečnosti
 lidského života na moři, Mezinárodní úmluvy o pátrání a záchraně
 na moři, Úmluvy Organizace spojených národů proti nadnárodnímu
 organizovanému zločinu a jejího protokolu proti pašování
 přistěhovalců po zemi, po moři a letecky, Úmluvy
 o právním postavení uprchlíků, Úmluvy o ochraně lidských
 práv a základních svobod a dalších příslušných mezinárodních
 nástrojů.
 (17) Prováděním tohoto
 nařízení nejsou dotčena pravidla pro ostrahu vnějších
 námořních hranic v rámci operativní spolupráce koordinované
 Agenturou, jež jsou stanovena v rozhodnutí Rady 2010/252/EU ze dne 26. dubna 2010[15],
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 HLAVA I
 OBECNÁ
 USTANOVENÍ
 Článek 1
 Předmět
 Toto nařízení stanoví společný rámec
 pro výměnu informací a spolupráci mezi členskými státy a Agenturou
 za účelem zlepšení přehledu o situaci a schopnosti reakce
 na vnějších hranicích členských států a Evropské unie, dále
 označovaný jako „evropský systém ostrahy hranic (EUROSUR)“.
 Článek 2
 Oblast
 působnosti
 1. Toto nařízení se
 vztahuje na ostrahu vnějších pozemních a námořních hranic
 členských států, včetně opatření k monitorování, detekci,
 identifikaci, sledování a prevenci nelegálního překračování hranic,
 jakož i k zadržení osob nelegálně překračujících hranice.
 2. Toto nařízení se
 nevztahuje na operativní, procedurální ani právní opatření
 přijatá po zadržení osob.
 3. Členské státy a Agentura
 při provádění tohoto nařízení dodržují základní práva
 včetně požadavků na ochranu údajů. Členské státy
 a Agentura se přednostně zaměřují na specifické
 potřeby dětí, obětí obchodování s lidmi, osob, které
 naléhavě potřebují lékařskou pomoc, osob, které potřebují
 mezinárodní ochranu, osob v tísni na moři a dalších osob ve
 zvláště zranitelném postavení.
 Článek 3
 Definice
 Pro účely tohoto nařízení se
 použijí tyto definice:
 a) „přehledem o situaci“
 se rozumí schopnost monitorovat, detekovat, identifikovat a sledovat přeshraniční
 aktivity a těmto aktivitám porozumět s cílem nacházet na
 základě nových informací a stávajících poznatků pádné důvody pro
 kontrolní opatření;
 b) „schopností reakce“ se rozumí
 schopnost provádět opatření, jejichž cílem je zabránit nelegálním
 pohybům přes hranice, včetně prostředků a časového
 rámce pro adekvátní reakci na neobvyklé okolnosti;
 c) „situačním obrazem“ se
 rozumí grafické rozhraní, které umožňuje prezentovat v reálném
 čase údaje, informace a zpravodajské poznatky získané od různých
 orgánů, ze senzorů, platforem a jiných zdrojů a je prostřednictvím
 informačních a komunikačních kanálů sdíleno s dalšími
 orgány s cílem získat přehled o situaci a podpořit schopnost
 reakce na vnějších hranicích a v předhraniční oblasti;
 d) „přeshraniční trestnou
 činností“ se rozumí závažná nebo organizovaná trestná činnost páchaná
 na vnějších hranicích členských států, například
 obchodování s lidmi, pašování drog a jiné nezákonné činnosti;
 e) „úsekem vnějších hranic“
 se rozumí celá vnější pozemní nebo námořní hranice členského
 státu nebo její část vymezená vnitrostátními právními předpisy nebo
 určená národním koordinačním centrem či jiným příslušným
 vnitrostátním orgánem;
 f) „předhraniční oblastí“
 se rozumí zeměpisná oblast za vnějšími hranicemi členských
 států, na niž se nevztahuje vnitrostátní systém ostrahy hranic.
 HLAVA II
 RÁMEC
 KAPITOLA I
 Složky
 Článek 4
 Rámec
 systému EUROSUR
 1. Pro účely spolupráce a výměny
 informací v oblasti ostrahy hranic používají členské státy a Agentura
 rámec systému EUROSUR, jenž sestává z těchto složek:
 a) národní koordinační
 centra pro ostrahu hranic;
 b) vnitrostátní situační obrazy;
 c) komunikační síť;
 d) evropský situační obraz;
 e) společný zpravodajský předhraniční
 obraz;
 f) společné využívání
 nástrojů ostrahy.
 2. Národní koordinační
 centra poskytují Agentuře prostřednictvím komunikační sítě
 veškeré informace ze svých vnitrostátních situačních obrazů, jež jsou
 potřebné k vytvoření a aktualizaci evropského situačního a společného
 zpravodajského předhraničního obrazu.
 3. K evropskému situačnímu
 a ke společnému zpravodajskému předhraničnímu obrazu poskytuje
 Agentura národním koordinačním centrům prostřednictvím
 komunikační sítě neomezený přístup.
 4. Složky uvedené v odstavci
 1 jsou vytvořeny a jejich fungování je zajišťováno v souladu se
 zásadami uvedenými v příloze.
 Článek 5
 Národní
 koordinační centrum
 1. Každý členský stát
 s vnějšími pozemními či námořními hranicemi ustaví, provozuje
 a řídí národní koordinační centrum pro ostrahu hranic, jež zajišťuje
 koordinaci a výměnu informací mezi všemi orgány odpovědnými na
 vnitrostátní úrovni za ostrahu vnějších hranic, jakož i s ostatními
 národními koordinačními centry a Agenturou. Členský stát oznámí
 zřízení centra Komisi, která neprodleně uvědomí ostatní
 členské státy a Agenturu.
 2. Aniž je dotčen článek
 16, je národní koordinační centrum jediným kontaktním místem pro
 výměnu informací a spolupráci s ostatními národními koordinačními
 centry a Agenturou.
 3. Národní koordinační
 centrum:
 a) zajišťuje včasnou
 výměnu informací a spolupráci mezi všemi vnitrostátními orgány
 odpovědnými za ostrahu vnějších hranic a s příslušnými
 donucovacími orgány na vnitrostátní úrovni, jakož i s ostatními národními
 koordinačními centry a Agenturou;
 b) přispívá k účelnému
 a efektivnímu řízení zdrojů a personálu;
 c) vytváří a aktualizuje
 vnitrostátní situační obraz podle článku 9;
 d) podporuje plánování a provádění
 všech činností v oblasti ostrahy hranic na vnitrostátní úrovni;
 e) spravuje vnitrostátní systém
 ostrahy hranic, případně v souladu s vnitrostátními
 právními předpisy;
 f) zjišťuje
 pravidelně účinnost činností v oblasti ostrahy hranic na
 vnitrostátní úrovni;
 g) koordinuje operativní
 opatření s ostatními členskými státy, aniž jsou dotčeny
 pravomoci Agentury.
 4. Národní koordinační
 centrum je v provozu dvacet čtyři hodin denně a sedm
 dní v týdnu.
 Článek 6
 Agentura
 1. Agentura:
 a) spravuje komunikační
 síť systému EUROSUR podle článku 7;
 b) vytváří a aktualizuje
 evropský situační obraz podle článku 10;
 c) vytváří a aktualizuje
 společný zpravodajský předhraniční obraz podle článku 11;
 d) napomáhá společnému
 využívání nástrojů ostrahy podle článku 12.
 2. Pro účely odstavce 1 je
 Agentura v provozu dvacet čtyři hodin denně a sedm dní
 v týdnu.
 Článek 7
 Komunikační
 síť
 1. Agentura zřídí komunikační
 síť a zajišťuje její fungování s cílem poskytovat
 komunikační a analytické nástroje a umožnit bezpečnou
 výměnu neutajovaných citlivých a utajovaných informací jak s národními
 koordinačními centry, tak mezi nimi navzájem, a to v téměř
 reálném čase. Tato síť je v provozu dvacet čtyři hodin
 denně a sedm dní v týdnu a umožňuje:
 a) bilaterální a multilaterální
 výměnu informací v téměř reálném čase;
 b) pořádání audio- a videokonferencí;
 c) bezpečné nakládání s neutajovanými
 citlivými informacemi, jejich ukládání a zpracování;
 d) bezpečné nakládání
 s utajovanými informacemi EU až po úroveň RESTREINT UE/EU RESTRICTED či
 po rovnocenné úrovně podle vnitrostátních klasifikací, jakož i ukládání,
 přenos a zpracování těchto informací, s tím, že je pro tuto
 práci s utajovanými informacemi vyhrazena samostatná a řádně
 akreditovaná část komunikační sítě.
 2. Agentura poskytuje technickou
 podporu a zajišťuje, aby byla komunikační síť
 interoperabilní se všemi dalšími komunikačními a informačními
 systémy, které Agentura řídí.
 3. Výměnu, zpracování
 a ukládání neutajovaných citlivých a utajovaných informací
 v komunikační síti provádějí Agentura a národní
 koordinační centra v souladu s pravidly a normami, jež uplatňují
 základní zásady a společné normy podle rozhodnutí Komise 2001/844/ES,
 kterým se mění její vnitřní jednací řád[16], nebo jsou těmto zásadám
 a normám rovnocenné.
 4. Orgány, agentury a další
 subjekty členských států, které komunikační síť používají, zajišťují
 při nakládání s utajovanými informacemi dodržování bezpečnostních
 pravidel a norem, jež jsou rovnocenné pravidlům a normám, které používá
 Agentura.
 KAPITOLA II
 Přehled
 o situaci
 Článek 8
 Situační
 obrazy
 1. Vnitrostátní situační obrazy,
 evropský situační obraz a společný zpravodajský předhraniční
 obraz jsou vytvářeny za pomoci shromažďování, hodnocení, třídění,
 analýzy, interpretace, generování, vizualizace a šíření informací.
 2. Obrazy uvedené v odstavci
 1 se skládají z těchto vrstev:
 a) vrstva událostí, jež obsahuje
 informace o incidentech v souvislosti s nelegální migrací,
 přeshraniční trestnou činností a krizovými situacemi;
 b) operační vrstva, jež
 obsahuje informace o stavu a poloze vlastních prostředků, o
 operačních oblastech a o prostředí;
 c) analytická vrstva, jež
 obsahuje strategické informace, analytické produkty, zpravodajské poznatky,
 snímky a geodata.
 Článek 9
 Vnitrostátní
 situační obraz
 1. Národní koordinační
 centrum vytváří a aktualizuje vnitrostátní situační obraz s cílem
 poskytovat všem orgánům odpovědným na vnitrostátní úrovni za ostrahu
 hranic účelné, přesné a včasné informace, které mají význam
 pro předcházení nelegální migraci a přeshraniční trestné
 činnosti na vnějších hranicích daného členského státu.
 2. Vnitrostátní situační obraz
 je vytvářen z informací získaných z těchto zdrojů:
 a) vnitrostátní systém ostrahy
 hranic, případně v souladu s vnitrostátními právními
 předpisy;
 b) stacionární a mobilní
 senzory, jež používají vnitrostátní orgány odpovědné za ostrahu
 vnějších hranic;
 c) hlídky v rámci ostrahy
 hranic a další kontrolní mise;
 d) místní, regionální a další
 koordinační centra;
 e) další příslušné
 vnitrostátní orgány a systémy;
 f) Agentura;
 g) národní koordinační
 centra v jiných členských státech a ve třetích zemích;
 h) regionální sítě se sousedními
 třetími zeměmi, např. atlantická síť SEAHORSE,
 středomořská síť SEAHORSE, síť CoastNet v rámci projektu
 spolupráce při hraničních kontrolách v Pobaltí, černomořské
 centrum pro pohraniční spolupráci a informace a další regionální
 sítě zřízené na vnějších pozemních hranicích;
 i) systémy hlášení lodí,
 například systém automatické identifikace (AIS) či systém
 sledování plavidel (VMS). Data z těchto systémů jsou získávána
 na vnitrostátní úrovni od příslušných vnitrostátních orgánů a středisek
 pro sledování rybolovu;
 j) další příslušné
 evropské a mezinárodní organizace;
 k) jiné zdroje.
 3. Vrstva událostí vnitrostátního
 situačního obrazu se skládá z těchto dílčích vrstev:
 a) dílčí vrstva údajů
 o nelegální migraci, která obsahuje informace o incidentech v souvislosti
 s nelegálním překračováním hranic migranty, ke kterým došlo na
 vnějších hranicích daného členského státu nebo v jejich
 blízkosti, dále informace o případech napomáhání k nelegálnímu překročení
 hranic a o dalších významných incidentech v souvislosti s
 nelegální migrací, například o pátracích a záchranných akcích
 v souvislosti s osobami, které se pokoušejí nelegálně
 překročit hranice;
 b) dílčí vrstva údajů
 o přeshraniční trestné činnosti, která obsahuje informace
 o incidentech v souvislosti s obchodováním s lidmi a
 pašováním drog a dalšího nelegálního zboží, jakož i o dalších
 významných incidentech v oblasti závažné nebo organizované trestné
 činnosti na vnějších hranicích daného členského státu nebo
 v jejich blízkosti;
 c) dílčí vrstva údajů
 o krizových situacích, která obsahuje informace o přírodních nebo
 člověkem způsobených katastrofách, mimořádných událostech
 a dalších krizových situacích, k nimž došlo na vnějších
 hranicích daného členského státu nebo v jejich blízkosti a které
 mohou mít významný dopad na ochranu vnějších hranic;
 d) dílčí vrstva údajů
 o jiných událostech, která obsahuje informace o neidentifikovaných
 a podezřelých platformách a osobách na vnějších hranicích daného
 členského státu nebo v jejich blízkosti, jakož i o dalších
 událostech, které mohou mít významný dopad na ochranu vnějších hranic.
 4. Každému incidentu ve
 vrstvě událostí vnitrostátního situačního obrazu je
 přiřazena jediná orientační úroveň dopadu v rozmezí od
 „nízké“ přes „střední“ až po „vysokou“. Všechny události s přiřazenou
 „střední“ až „vysokou“ úrovní dopadu je nutno nahlásit Agentuře.
 5. Operační vrstva vnitrostátního
 situačního obrazu se skládá z těchto dílčích vrstev:
 a) dílčí vrstva údajů
 o vlastních prostředcích, která obsahuje informace o poloze,
 času, kurzu, rychlosti, stavu a typu vlastních prostředků
 a o plánu nasazení, včetně zeměpisných souřadnic operační
 oblasti, rozpisu hlídek a komunikačních kódů; jsou-li vlastní
 prostředky nasazeny na komplexní misi, která plní i vojenské úkoly, může
 národní koordinační centrum rozhodnout, že nebude tyto informace ostatním
 národním koordinačním centrům a Agentuře poskytovat,
 s výjimkou případu, kdy jsou tyto vlastní prostředky nasazeny na sousedícím
 hraničním úseku jiného členského státu;
 b) dílčí vrstva údajů
 o operačních oblastech, která obsahuje informace o misi,
 umístění, stavu, době trvání a orgánech zapojených do operací;
 c) dílčí vrstva údajů
 o prostředí, která obsahuje nebo zpřístupňuje informace
 o terénu a povětrnostních podmínkách na vnějších hranicích daného
 členského státu.
 6. Analytická vrstva
 vnitrostátního situačního obrazu se skládá z těchto dílčích
 vrstev:
 a) informační dílčí
 vrstva, která obsahuje údaje o hlavním vývoji a ukazatele, jež mají
 význam pro analýzu nelegální migrace a přeshraniční trestné
 činnosti;
 b) analytická dílčí vrstva,
 která obsahuje analytické zprávy, trendy v hodnocení rizika, regionální
 monitory a informační sdělení, jež mají význam pro daný
 členský stát;
 c) dílčí vrstva
 zpravodajského obrazu, která obsahuje profily migrantů, trasy, informace
 o úrovních dopadu přiřazených k jednotlivým úsekům
 vnějších pozemních a námořních hranic, jakož i analýzu případů
 napomáhání k nelegálnímu překročení hranic;
 d) dílčí vrstva snímků
 a geodat, která obsahuje referenční snímky, podkladové mapy, hodnocení
 validity zpravodajských poznatků, analýzy změn (snímky z pozorování
 Země), údaje o detekci změn, georeferenční data a mapy
 propustnosti hranic.
 7. Informace v analytické
 vrstvě a informace o prostředí v operační
 vrstvě vnitrostátního situačního obrazu mohou vycházet z informací,
 jež jsou zachyceny v evropském situačním a ve společném
 zpravodajském předhraničním obrazu.
 8. Informace o vlastních
 prostředcích v operační vrstvě podléhají utajení
 úrovně EU Restricted.
 9. Ze situačních obrazů
 o sousedících úsecích vnějších hranic si národní koordinační centra
 sousedních členských států přímo a téměř v reálném
 čase vyměňují informace o:
 a) všech incidentech v
 souvislosti s nelegální migrací a přeshraniční trestnou
 činností a o dalších významných událostech, jež jsou zachyceny ve
 vrstvě událostí;
 b) poloze vlastních hlídek, jež
 je zachycena v operační vrstvě, pokud je hlavním úkolem těchto
 hlídek předcházet nelegální migraci a přeshraniční trestné
 činnosti;
 c) harmonogramech, rozpisech
 a komunikačních kódech pro následující den hlídek na sousedících
 úsecích vnějších hranic;
 d) taktických analýzách rizik,
 jež jsou zachyceny v analytické vrstvě.
 Článek 10
 Evropský
 situační obraz
 1. Agentura vytváří a
 aktualizuje evropský situační obraz s cílem poskytovat národním
 koordinačním centrům informace a analýzy, které mají význam pro
 předcházení nelegální migraci a přeshraniční trestné
 činnosti na vnějších hranicích členských států.
 2. Evropský situační obraz je
 vytvářen z informací získaných z těchto zdrojů:
 a) vnitrostátní situační obrazy,
 včetně základních informací předaných podle čl. 9 odst. 8;
 b) Agentura;
 c) další příslušné evropské
 a mezinárodní organizace;
 d) další zdroje.
 3. Vrstva událostí evropského situačního
 obrazu obsahuje informace o:
 a) incidentech v souvislosti s
 nelegální migrací a přeshraniční trestnou činností, jakož i informace
 o krizových situacích a dalších událostech zachycených ve vrstvě
 událostí vnitrostátního situačního obrazu, kterým národní koordinační
 centrum přiřadilo střední nebo vysokou úroveň dopadu;
 b) incidentech v souvislosti
 s nelegální migrací a přeshraniční trestnou činností, jakož
 i informace o krizových situacích a dalších událostech zachycených
 ve společném zpravodajském předhraničním obrazu, které mají
 mírný nebo významný dopad na vnější hranice členských států;
 c) incidentech v souvislosti
 s nelegální migrací a přeshraniční trestnou činností,
 k nimž došlo v operačním prostoru společné operace koordinované
 Agenturou.
 4. V evropském situačním
 obrazu vyznačí Agentura tutéž úroveň dopadu, jakou danému incidentu
 přiřadilo ve vnitrostátním situačním obrazu národní
 koordinační centrum.
 5. Operační vrstva
 evropského situačního obrazu se skládá z těchto dílčích
 vrstev:
 a) dílčí vrstva údajů
 o vlastních prostředcích, která obsahuje informace o poloze,
 času, kurzu, rychlosti, stavu a typu prostředků, jež se
 účastní společných operací Agentury nebo jsou Agentuře k dispozici,
 a dále informace o plánu nasazení, včetně operační oblasti,
 rozpisu hlídek a komunikačních kódů;
 b) dílčí vrstva údajů
 o operacích, která obsahuje informace o společných operacích
 koordinovaných Agenturou, včetně mandátu mise a údajů
 o jejím umístění, stavu a trvání, dále informace o členských
 státech a dalších zúčastněných aktérech, denní a týdenní
 situační zprávy, statistická data a soubory informací pro média;
 c) dílčí vrstva údajů
 o prostředí, která obsahuje informace o terénu a povětrnostních
 podmínkách na vnějších hranicích členských států.
 6. Analytická vrstva evropského situačního
 obrazu se skládá z těchto dílčích vrstev:
 a) informační dílčí
 vrstva, která obsahuje údaje o hlavním vývoji a ukazatele, jež mají význam
 pro analýzu nelegální migrace a přeshraniční trestné
 činnosti;
 b) analytická dílčí vrstva,
 která obsahuje mapy rizik s globálním vyhodnocením rizik a s vyhodnocením
 podle dílčích kategorií, dále trendy v hodnocení rizika, regionální
 monitory, informační sdělení, srovnávací ukazatele pro hodnocení
 rizik a ukazatele sítě agentury FRONTEX pro analýzu rizik;
 c) dílčí vrstva
 zpravodajského obrazu, která obsahuje profily migrantů, trasy, informace
 o úrovních dopadu přiřazených k jednotlivým úsekům
 vnějších pozemních a námořních hranic a analýzu případů
 napomáhání k nelegálnímu překročení hranic;
 d) dílčí vrstva snímků
 a geodat, která obsahuje referenční snímky, podkladové mapy, hodnocení
 validity zpravodajských poznatků, analýzy změn (snímky z pozorování
 Země), údaje o detekci změn, georeferenční data a mapy
 propustnosti hranic.
 6. Informace o vlastních
 prostředcích v operační vrstvě evropského situačního obrazu
 podléhají utajení úrovně EU Restricted.
 Článek 11
 Společný
 zpravodajský předhraniční obraz
 1. Agentura vytváří a
 aktualizuje společný zpravodajský předhraniční obraz s cílem
 poskytovat národním koordinačním centrům o předhraniční
 oblasti informace a analýzy, které mají význam pro předcházení
 nelegální migraci a závažné nebo organizované trestné činnosti na
 vnějších hranicích členských států a v sousedních
 třetích zemích.
 2. Společný zpravodajský předhraniční
 obraz je vytvářen z informací získaných z těchto
 zdrojů:
 a) národní koordinační
 centra;
 b) informace a zprávy
 styčných úředníků pro přistěhovalectví;
 c) Agentura;
 d) další příslušné evropské
 a mezinárodní organizace;
 e) třetí země;
 f) další zdroje.
 3. Společný zpravodajský předhraniční
 obraz může obsahovat informace, které mají význam pro operace k ostraze
 vzdušných hranic a pro kontroly na hraničních přechodech.
 4. Vrstva událostí
 společného zpravodajského předhraničního obrazu obsahuje
 informace o veškerých incidentech, krizových situacích a dalších
 událostech v předhraniční oblasti, které by mohly mít mírný nebo
 významný dopad na nelegální migraci a přeshraniční trestnou
 činnost na vnějších hranicích členských států.
 5. Každému incidentu ve
 vrstvě událostí společného zpravodajského předhraničního obrazu
 přiřadí Agentura jedinou orientační úroveň dopadu. O veškerých
 incidentech v předhraniční oblasti, jimž byla
 přiřazena střední nebo vysoká úroveň dopadu, Agentura vyrozumí
 národní koordinační centra.
 6. Operační vrstva
 společného zpravodajského předhraničního obrazu je členěna
 stejným způsobem jako odpovídající vrstva evropského situačního obrazu
 a obsahuje informace o prostředcích a operacích, jež jsou
 nasazeny, resp. prováděny v předhraniční oblasti, a dále informace
 o prostředí.
 7. Analytická vrstva
 společného zpravodajského předhraničního obrazu je členěna
 stejným způsobem jako odpovídající vrstva evropského situačního obrazu
 a obsahuje strategické informace, analytické produkty a služby, zpravodajské
 poznatky, snímky a geodata o předhraniční oblasti.
 Článek 12
 Společné
 využívání nástrojů ostrahy
 1. Agentura podporuje členské
 státy při společném využívání nástrojů ostrahy, např. satelitů
 a systémů hlášení lodí, s cílem poskytovat národním
 koordinačním centrům i sobě pravidelné, spolehlivé a nákladově
 efektivní informace o ostraze na vnějších hranicích a v předhraniční
 oblasti.
 2. Agentura je oprávněna poskytnout
 národnímu koordinačnímu centru na požádání informace o vnějších
 hranicích žádajícího členského státu a o předhraniční
 oblasti, jež byly získány z těchto činností:
 a) ze selektivního monitorování
 určených přístavů a úseků pobřeží třetí
 země, o nichž bylo z analýzy rizik a zpravodajských
 poznatků zjištěno, že slouží k naloďování na plavidla používaná
 k nelegální migraci či přeshraniční trestné
 činnosti nebo k tranzitu těchto plavidel;
 b) ze sledování plavidla na
 volném moři, které je podezřelé nebo o němž bylo zjištěno,
 že je používáno k nelegální migraci či přeshraniční
 trestné činnosti;
 c) z monitorování určených
 oblastí v námořním prostoru s cílem detekovat, identifikovat
 a sledovat plavidla, která jsou podezřelá nebo o nichž bylo
 zjištěno, že jsou používána k nelegální migraci či přeshraniční
 trestné činnosti;
 d) z hodnocení prostředí v
 určených oblastech v námořním prostoru a na vnějších
 pozemních hranicích za účelem optimalizace monitorování a hlídkování;
 e) ze selektivního monitorování
 určených předhraničních oblastí na vnějších pozemních
 hranicích, o nichž bylo z analýzy rizik a zpravodajských poznatků
 zjištěno, že se jedná o potenciální výchozí nebo tranzitní oblasti
 pro nelegální migraci či přeshraniční trestnou
 činnost.
 3. Za účelem poskytování informací
 podle odstavce 1 je Agentura oprávněna kompilovat a analyzovat data
 získaná z těchto systémů, senzorů a platforem:
 a) systémy hlášení lodí v rámci
 příslušných právních omezení, například systém automatické
 identifikace (AIS) a systém sledování plavidel (VMS);
 b) satelitní snímky;
 c) senzory instalované na
 platformách, včetně letounů s posádkou a bezpilotních
 letounů.
 4. Agentura je oprávněna
 odmítnout žádost národního koordinačního centra z důvodu technických
 a finančních omezení, jakož i v jiných odůvodněných
 případech.
 5. Nástroje ostrahy podle
 odstavce 2 je Agentura oprávněna použít z vlastního podnětu ke
 shromažďování informací, které mají význam pro společný zpravodajský předhraniční
 obraz.
 KAPITOLA III
 Schopnost
 reakce
 Článek 13
 Určení
 úseků vnějších hranic
 Každý členský stát rozdělí své
 vnější pozemní a námořní hranice na hraniční úseky, jež
 jsou přiděleny místnímu či regionálnímu koordinačnímu centru,
 které zajišťuje účelné a efektivní řízení personálu a zdrojů.
 Článek 14
 Přiřazení
 úrovní dopadů jednotlivým úsekům vnějších hranic
 1. Na základě vlastní analýzy
 rizik a po konzultaci s příslušnými členskými státy
 přiřadí Agentura každému z úseků vnějších pozemních a námořních
 hranic členských států některou z těchto úrovní
 dopadu:
 a) nízkou úroveň dopadu
 v případě, že incidenty v souvislosti s nelegální migrací či přeshraniční
 trestnou činností, ke kterým na daném hraničním úseku dochází, mají
 na bezpečnost hranic nevýznamný dopad;
 b) střední úroveň
 dopadu v případě, že incidenty v souvislosti s nelegální
 migrací či přeshraniční trestnou činností, ke kterým
 na daném hraničním úseku dochází, mají na bezpečnost hranic mírný
 dopad;
 c) vysokou úroveň dopadu
 v případě, že incidenty v souvislosti s nelegální
 migrací či přeshraniční trestnou činností, ke kterým
 na daném hraničním úseku dochází, mají na bezpečnost hranic významný
 dopad.
 2. Národní koordinační
 centrum pravidelně hodnotí, zda je úroveň dopadu pro některý
 z hraničních úseků třeba upravit. Národní koordinační
 centrum může Agenturu vyzvat ke změně úrovně dopadu, pokud
 předloží podložené informace o změně situace na
 dotčeném úseku vnějších hranic.
 3. Úrovně dopadu
 přiřazené vnějším hranicím Agentura znázorní v evropském situačním
 obrazu.
 Článek 15
 Reakce
 odpovídající jednotlivým úrovním dopadu
 1. Členské státy zajistí,
 aby ostraha a hlídkování na úsecích vnějších hranic odpovídaly
 přiřazeným úrovním dopadu, a to takto:
 a) je-li úseku vnějších
 hranic přiřazena nízká úroveň dopadu, místní nebo regionální
 koordinační centrum na základě analýzy rizik zajistí pravidelnou
 ostrahu a zabezpečí, aby byl v příhraniční oblasti
 udržován v pohotovosti dostatečný počet hlídek pro účely sledování,
 identifikace a zadržení;
 b) je-li úseku vnějších
 hranic přiřazena střední úroveň dopadu, národní
 koordinační centrum podpoří místní nebo regionální
 koordinační centrum dočasným přidělením dalšího personálu a zdrojů;
 c) je-li úseku vnějších
 hranic přiřazena vysoká úroveň dopadu, národní koordinační
 centrum zajistí, aby byla místnímu nebo regionálnímu koordinačnímu centru
 poskytnuta na vnitrostátní úrovni veškerá potřebná podpora
 včetně informací, zdrojů a personálu; národní
 koordinační centrum je rovněž oprávněno požádat o podporu Agenturu
 v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 2007/2004.
 2. O opatřeních
 přijatých na vnitrostátní úrovni podle odst. 1 písm. b)
 a c) uvědomí národní koordinační centrum neprodleně
 Agenturu.
 3. Je-li střední nebo
 vysoká úroveň dopadu přiřazena úseku vnějších hranic, který
 přiléhá k hraničnímu úseku jiného členského státu nebo
 třetí země, koordinuje národní koordinační centrum přijatá
 opatření s národním koordinačním centrem sousední země.
 4. Podá-li národní
 koordinační centrum žádost podle odst. 1 písm. c), je Agentura oprávněna
 podpořit toto centrum především:
 a) poskytnutím přednostního
 zacházení při společném používání nástrojů ostrahy;
 b) koordinací nasazení
 evropských jednotek pohraniční stráže v souladu s nařízením
 (ES) č. 2007/2004;
 c) zajištěním nasazení
 technického vybavení, které má Agentura k dispozici, v souladu
 s nařízením (ES) č. 2007/2004;
 d) koordinací případné další
 podpory, kterou nabídnou členské státy.
 5. Přiřazení
 úrovně dopadu a odpovídající opatření přijatá na
 vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie vyhodnocuje Agentura ve svých
 zprávách o analýze rizik.
 HLAVA IV
 ZVLÁŠTNÍ
 USTANOVENÍ
 Článek 16
 Přidělení
 úkolů dalším centrům v členských státech
 1. Členské státy mohou
 pověřit regionální, místní, funkční nebo jiná centra, která
 mohou přijímat operativní rozhodnutí, aby ve své oblasti působnosti
 zajišťovala přehled o situaci a schopnost reakce,
 včetně úkolů a pravomocí podle čl. 5 odst. 3
 písm. b), d) a e).
 2. Rozhodnutí členského
 státu podle odstavce 1 nemá vliv na schopnost národního koordinačního
 centra spolupracovat a vyměňovat si informace s ostatními národními
 koordinačními centry a Agenturou.
 3. V předem vymezených
 případech může národní koordinační centrum pověřit
 centrum uvedené v odstavci 1 předáváním a výměnou informací
 s regionálním nebo národním koordinačním centrem v jiném
 členském státě nebo ve třetí zemi za předpokladu, že
 o tomto předávání a výměně informací bude pravidelně
 informovat své vlastní národní koordinační centrum.
 Článek 17
 Spolupráce
 Agentury s třetími stranami
 1. Agentura využívá v souladu
 s příslušným právním rámcem informace, kapacity a systémy, jež
 mají k dispozici jiné agentury a subjekty EU.
 2. V souladu s odstavcem
 1 spolupracuje Agentura zejména s těmito subjekty:
 a) s Evropským policejním
 úřadem (Europolem), Centrem pro námořní analýzu a operace –
 narkotika (MAOC–N) a Centrem pro boj proti obchodování s narkotiky ve
 Středomoří (CeCLAD–M) za účelem výměny informací o přeshraniční
 trestné činnosti, jež jsou zachycovány v evropském situačním obrazu;
 b) se Satelitním střediskem
 Evropské unie, Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost a Agenturou
 Společenství pro kontrolu rybolovu při zajišťování
 společného využívání nástrojů ostrahy;
 c) s Evropskou komisí a agenturami
 EU, jež mohou Agentuře poskytovat informace, které mají význam pro aktualizaci
 evropského situačního a společného zpravodajského předhraničního
 obrazu;
 d) s mezinárodními organizacemi,
 jež mohou Agentuře poskytovat informace, které mají význam pro aktualizaci
 evropského situačního a společného zpravodajského předhraničního
 obrazu.
 3. Výměna informací mezi
 Agenturou a subjekty podle odstavce 2 probíhá prostřednictvím
 sítě podle článku 7 nebo jiných komunikačních sítí, které
 splňují kritéria dostupnosti, důvěrnosti a integrity.
 4. Spolupráce mezi Agenturou
 a subjekty podle odstavce 2 se řídí pracovními ujednáními podle
 nařízení (ES) č. 2007/2004 a právního základu daného subjektu.
 Pokud jde o nakládání s utajovanými informacemi, stanoví tato ujednání,
 že jsou agentury EU a ostatní příslušné subjekty povinny dodržovat bezpečnostní
 pravidla a normy rovnocenné pravidlům a normám, které používá
 Agentura.
 5. Agentury a subjekty podle
 odstavce 2 mohou využívat informace získané v kontextu systému EUROSUR v souladu
 se svým právním rámcem a se základními právy.
 Článek 18
 Spolupráce
 se sousedními třetími zeměmi
 1. Výměna informací a spolupráce
 se sousedními třetími zeměmi při předcházení nelegální
 migraci a přeshraniční trestné činnosti může probíhat
 na základě dvoustranných nebo vícestranných dohod mezi jedním nebo
 několika členskými státy a jednou nebo několika příslušnými
 sousedními třetími zeměmi. Národní koordinační centra
 členských států jsou kontaktním místem pro výměnu informací mezi
 sítí podle článku 7 a regionálními sítěmi, jejichž
 členy jsou sousední třetí země.
 2. Výměna informací podle
 odstavce 1 tohoto článku a podle čl. 9 odst. 2 písm. h)
 s třetí zemí, která by mohla tyto informace využít k identifikaci
 osob nebo skupin osob, které čelí vážnému riziku mučení, nelidského nebo ponižujícího
 zacházení či trestu nebo dalšího porušování základních práv, je zakázána.
 3. Výměna informací podle
 odstavce 1 tohoto článku a podle čl. 9 odst. 2 písm. h)
 probíhá v souladu s podmínkami dvoustranných a mnohostranných
 dohod se sousedními třetími zeměmi.
 4. Pokud v kontextu systému
 EUROSUR poskytl informace členský stát, který není stranou dohod podle odstavce
 1 či sítí podle čl. 9 odst. 2 písm. h), lze tyto
 informace sdílet s třetí zemí podle této dohody nebo v rámci
 této sítě až po předchozím souhlasu tohoto státu.
 5. Pokud byly informace získány
 prostřednictvím služby společného využívání nástrojů ostrahy, vztahují
 se na jejich výměnu s třetími zeměmi předpisy a pravidla
 pro tyto nástroje a systémy, jakož i příslušná ustanovení
 směrnice 95/46/ES a nařízení (ES) č. 45/2001.
 Článek 19
 Příručka
 Evropská komise v úzké spolupráci s členskými
 státy a Agenturou vypracuje praktickou příručku pro uplatňování
 a řízení systému EUROSUR (dále jen „příručka“), která bude
 obsahovat technické a operativní pokyny, doporučení a osvědčené
 postupy. Evropská komise přijme tuto příručku ve formě
 doporučení.
 Článek 20
 Monitorování
 a hodnocení
 1. Agentura zajistí, aby byly
 zavedeny postupy pro monitorování technických a operačních funkcí
 systému EUROSUR z hlediska cílů, které spočívají v dosažení
 náležitého přehledu o situaci a schopnosti reakce na
 vnějších hranicích.
 2. Zprávu o fungování
 systému EUROSUR předloží Agentura dne 1. října 2015 a poté
 každé dva roky.
 3. Celkové hodnocení systému
 EUROSUR předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě dne 1. října 2016
 a poté každé čtyři roky. V tomto hodnocení budou posouzeny
 dosažené výsledky v porovnání s vytyčenými cíli, bude
 zhodnoceno, zda nadále platí základní odůvodnění, a bude posouzeno uplatňování
 tohoto nařízení v členských státech a Agenturou a dodržování
 základních práv. Uvedené hodnocení bude případně doplněno
 vhodnými návrhy na změnu tohoto nařízení.
 4. Členské státy poskytnou
 Agentuře informace nezbytné k vypracování návrhu zprávy podle odstavce
 2. Agentura poskytne Komisi informace nezbytné k vypracování hodnocení podle
 odstavce 3.
 Článek 21
 Vstup v platnost a použitelnost
 1. Toto nařízení vstupuje
 v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku
 Evropské unie.
 2. Toto nařízení se použije
 ode dne 1. října 2013.
 3. Ustanovení čl. 5 odst. 1
 se použije pro členské státy nacházející se na vnějších jižních
 námořních a na vnějších východních pozemních hranicích Evropské
 unie (Bulharsko, Estonsko, Finsko, Francie, Itálie, Kypr, Litva, Lotyšsko, Maďarsko,
 Malta, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Řecko, Slovenská republika,
 Slovinsko a Španělsko) od 1. října 2013.
 4. Pro ostatní členské
 státy s vnějšími pozemními a námořními hranicemi (Belgie,
 Německo, Nizozemsko a Švédsko) se ustanovení čl. 5 odst. 1
 použije od 1. října 2014.
 Toto nařízení je závazné v celém
 rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu
 se Smlouvami.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda / předsedkyně předseda
 / předsedkyně
 Příloha
 Při zavádění, provozování a udržování
 jednotlivých složek rámce EUROSUR se berou v úvahu tyto zásady:
 a) Zásada zájmových
 společenství: Národní koordinační centra tvoří
 společně s Agenturou zvláštní zájmová společenství pro
 sdílení informací a spolupráci v rámci systému EUROSUR. Různá
 národní koordinační centra a Agentura vytváří zájmová
 společenství za účelem výměny informací při plnění
 společných cílů, požadavků a zájmů.
 b) Zásady jednotné správy
 a využití stávajících struktur: Agentura zajišťuje vzájemnou
 provázanost jednotlivých složek systému EUROSUR a za tímto účelem mj. vydává
 pro národní koordinační centra doporučení a poskytuje jim
 podporu a posiluje informační a technickou interoperabilitu.
 Rámec systému EUROSUR využívá v maximální možné míře stávající
 systémy a kapacity. Systém EUROSUR se zřizuje v plném souladu
 s iniciativou společného prostředí pro sdílení informací (CISE)
 pro účely ostrahy v námořním prostoru EU, a tím
 přispívá ke koordinovanému a nákladově efektivnímu přístupu
 k meziodvětvové výměně informací v Unii, z nějž
 tento systém rovněž profituje.
 c) Zásady sdílení a zabezpečení
 informací: Informace poskytované v rámci systému EUROSUR jsou k dispozici
 všem národním koordinačním centrům a Agentuře, nejsou-li
 stanovena či dohodnuta zvláštní omezení. Národní koordinační centra zaručují
 dostupnost, důvěrnost a integritu informací
 vyměňovaných na vnitrostátní a evropské úrovni. Agentura zaručuje
 dostupnost, důvěrnost a integritu informací
 vyměňovaných na evropské úrovni.
 d) Zásada servisní orientace
 a zásada standardizace: Využívání kapacit systému EUROSUR se řídí
 servisně orientovaným přístupem. Agentura zajišťuje, aby se rámec
 systému EUROSUR v maximální možné míře opíral o mezinárodně
 sjednané standardy.
 e) Zásada pružnosti:
 Organizace, informace a technologie umožňují účastníkům systému
 EUROSUR pružně a strukturovaně reagovat na změny situace.
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ
 VÝKAZ
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název
 návrhu/podnětu
 1.2. Příslušné
 oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3. Povaha
 návrhu/podnětu
 1.4. Cíl(e)
 1.5. Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.6. Doba
 trvání akce a finanční dopad
 1.7. Předpokládaný
 způsob řízení
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla
 pro monitorování a podávání zpráv
 2.2. Systém
 řízení a kontroly
 2.3. Opatření
 k zamezení podvodům a nesrovnalostem
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
 NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy
 víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové
 linie
 3.2. Odhadovaný
 dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný
 souhrnný dopad na výdaje
 3.2.2. Odhadovaný
 dopad na operační prostředky
 3.2.3. Odhadovaný
 dopad na prostředky správní povahy
 3.2.4. Soulad
 se stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 3.3. Odhadovaný dopad na
 příjmy
 LEGISLATIVNÍ
 FINANČNÍ VÝKAZ
 1.
 RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.
 Název návrhu/podnětu
 Návrh
 nařízení, kterým se zřizuje Evropský systém kontroly hranic (EUROSUR)
 1.2.
 Příslušné oblasti politik podle
 členění ABM/ABB[17]
 V současné
 době okruh 3a, hlava 18 – vnitřní věci
 Budoucí
 víceleté finanční výhledy: Okruh 3 (Bezpečnost a občanství)
 Povaha návrhu/podnětu
 þ Návrh/podnět se
 týká nové akce (financování oblasti vnitřních
 věcí v období 2014–2020)
 ̈ Návrh/podnět se
 týká nové akce následující po pilotním projektu/přípravné akci[18]
 ̈ Návrh/podnět se
 týká prodloužení stávající akce
 ̈ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci
 1.3.
 Cíle
 1.3.1.
 Víceleté strategické cíle Komise sledované
 návrhem/podnětem
 Evropská rada
 ve svých závěrech ze 23.–24. června 2011 uvedla, že „prioritou
 je další rozvoj evropského systému ostrahy hranic, jehož provoz by měl být
 zahájen do roku 2013 a jenž umožní orgánům členských států
 vykonávajícím činnosti související s ostrahou hranic sdílet
 operativní informace a zlepšit spolupráci.“
 Jak je uvedeno
 v pracovním programu Komise (CWP) na rok 2011[19], „cílem systému EUROSUR je
 zvýšit kontrolu vnější schengenské hranice, zejména námořní hranice
 na jihu a pozemní hranice na východě. Systém EUROSUR stanoví mechanismus,
 v rámci něhož budou orgány členských států zodpovědné za
 činnosti spojené s ostrahou hranic (pohraniční stráž, pobřežní
 hlídka, policie, celní správa, námořnictvo) sdílet provozní informace a
 spolupracovat vzájemně mezi sebou, jakož i s agenturou FRONTEX,
 tak, aby snížily počet úmrtí na moři, aby omezily počet
 nelegálních přistěhovalců, jejichž vstup na EU není
 zaregistrován, a aby zvýšily vnitřní bezpečnost prevencí
 přeshraniční trestné činnosti, jako je terorismus, obchod s
 lidmi, pašování zbraní, nedovolený obchod s drogami aj.“
 Členské
 státy EU, agentura pro řízení spolupráce na vnějších hranicích EU
 FRONTEX a Evropská komise od roku 2008 úzce spolupracují s cílem
 definovat a rozvíjet rámec EUROSUR. Složky systému EUROSUR jsou od roku
 2011 testovány a postupně zřizovány ve formě pilotních
 projektů s využitím prostředků poskytovaných z rozpočtu
 agentury Frontex. Souběžně s tím členské státy využívají od
 roku 2008 Fond pro vnější hranice pro zřizování vnitrostátních složek
 systému EUROSUR, například národních koordinačních center a vnitrostátních
 systémů ostrahy hranic.
 Proto jde
 v současnosti o tyto činnosti ABB:
 18.02 – Solidarita
 – vnější hranice, návrat, vízová politika a volný pohyb osob Cíl 1:
 Umožnit osobám překračovat vnitřní hranice bez hraničních
 kontrol, podporovat bezpečné hranice a předcházet nelegální
 migraci dalším rozvíjením integrovaného systému řízení vnějších
 hranic a zvýšením úrovně hraničních kontrol, mimo jiné
 zřízením informačního systému SIS II a využitím
 finanční podpory z Fondu pro vnější hranice.
 Souběžný
 vývoj a uplatňování systému EUROSUR výrazně zkracuje čas
 potřebný k jeho zavedení a rovněž umožňuje testovat
 a přizpůsobovat jednotlivé složky systému EUROSUR ještě
 před jeho uvedením do provozu na konci roku 2013.
 Práce
 vykonávané při vývoji, testování a postupném zavádění systému
 EUROSUR vycházejí z plánu vytvoření tohoto systému předloženého
 ve sdělení Komise z roku 2008.[20]
 Tento plán byl schválen v závěrech Rady pro spravedlnost a vnitřní
 věci z června 2008 a února 2010 a ve Stockholmském
 programu a akčním plánu pro jeho provádění.
 1.3.2.
 Specifické cíle a příslušné aktivity
 ABM/ABB
 EUROSUR má dva
 specifické cíle, totiž výrazně zvýšit přehled o situaci
 a schopnost orgánů ochrany hranic členských států
 a agentury Frontex reagovat tak, aby jakékoli nové trasy nebo
 metody pro nelegální migraci a přeshraniční trestnou
 činnost byly pokud možno odhaleny a zablokovány krátce poté, co byly zjištěny.
 1.3.3.
 Očekávané výsledky a dopady
 Upřesněte účinky,
 které by návrh/podnět měl mít na příjemce/cílové skupiny.
 1. Přehled
 o situaci určuje, v jakém rozsahu jsou orgány schopny
 detekovat přeshraniční pohyby a nacházet pádné důvody pro
 kontrolní opatření. Toho lze dosáhnout splněním těchto
 operačních cílů na vnitrostátní a evropské úrovni:
 a. zlepšená spolupráce mezi agenturami
 v důsledku zefektivnění struktur a propojení systémů
 v oblasti vymáhání práva;
 b. použití syntézy dat v kombinaci
 s moderními technologickými funkcemi pro detekci a sledování
 přeshraničního pohybu, a to zejména (malých) plavidel;
 c. meziodvětvová výměna informací
 s dalšími subjekty v námořním prostoru, jako je doprava, celní
 správa, kontrola rybolovu a obrana;
 d. zlepšení výměny informací se sousedními třetími
 zeměmi.
 2. Schopnost
 reakce určuje dobu potřebnou k přepravě na místo přeshraničního
 pohybu, který má být podroben kontrole, a dále dobu a prostředky
 potřebné pro náležitou reakci na neobvyklé okolnosti. Na vnitrostátní
 i evropské úrovni by proto měly být splněny tyto operační
 cíle:
 a. výměna dat, informací a zpravodajských
 poznatků v téměř reálném čase a případně
 i v zabezpečeném režimu; tato výměna umožní přechod
 z přístupu zaměřeného na hlídkování na přístup, jenž
 je zaměřen na zpravodajství a vychází z analýzy rizik;
 b. efektivní řízení personálu a zdrojů,
 včetně senzorů a hlídek;
 c. zjišťování účinnosti, vyhodnocování účinku
 činností při ostraze hranic a tím poskytnutí nového východiska
 pro hodnocení rizik a přeskupení priorit.
 Tabulka problémů propojení, cílů
 a opatření
 Specifické cíle || Plánované akce
 1a – Zefektivnění struktur a propojení systémů na vnitrostátní úrovni. 2a – Efektivní řízení personálu a zdrojů. 2c – Zjišťování účinnosti. || Zřízení národního koordinačního centra (NCC) a Situačního centra agentury Frontex (FSC).
 2a – Výměna dat, informací a zpravodajských poznatků v téměř reálném čase. || Zřízení sítě EUROSUR, propojení národních koordinačních center a agentury Frontex. Vytváření společného zpravodajského předhraničního obrazu.
 1d – Zlepšení výměny informací se sousedními třetími zeměmi. || Propojení systému EUROSUR s regionálními sítěmi zřízenými mezi členskými státy a sousedními třetími zeměmi.
 1b – Použití syntézy dat v kombinaci s technologickými funkcemi pro detekci a sledování přeshraničního pohybu. 1c – Meziodvětvová výměna informací s dalšími subjekty v námořním prostoru. || Zřízení služby pro společné využívání nástrojů ostrahy na úrovni EU.
 1.3.4.
 Ukazatele výsledků a dopadů
 Upřesněte
 ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
 sledovat.
 Agentura Frontex zajistí, aby byly
 zavedeny metody, kterými bude monitorováno fungování systému EUROSUR z hlediska
 hlavních politických cílů s přihlédnutím k těmto
 ukazatelům[21]:
 Ukazatele dopadu[22]
 snížení počtu nedetekovaných
 vstupů nelegálních migrantů do schengenského prostoru;
 snížení počtu ztrát na životech
 migrantů na moři;
 snížení přeshraniční trestné
 činnosti, zejména pašování drog přes vnější hranice.
 Ukazatele výsledků a výstupů[23]
 zvýšení přehledu o situaci na
 vnějších hranicích a v předhraniční oblasti;
 zlepšení spolupráce mezi agenturami na
 vnitrostátní úrovni;
 zlepšení spolupráce mezi členskými
 státy, jakož i s agenturou FRONTEX;
 posílení spolupráce se sousedními
 třetími zeměmi;
 posílení technické a operační kapacity
 pro detekci a sledování malých člunů;
 posílení výměny neutajovaných
 i utajovaných informací v téměř reálném čase;
 posílení schopnosti reagovat na
 upozornění, incidenty a další události na vnějších hranicích.
 1.4.
 Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.4.1.
 Požadavky, které mají být splněny v krátkodobém
 nebo dlouhodobém horizontu
 EU bude
 v období 2012–2020 v oblasti ostrahy hranic i nadále čelit
 řadě obecných i specifických problémů, které jsou
 řešeny systémem EUROSUR.[24]
 EU čelí
 na svých vnějších hranicích značným tlakům v souvislosti
 s nelegální migrací, o níž se očekává, že bude v příštích
 letech pokračovat. Používání malých člunů nezpůsobilých
 k plavbě na moři dramaticky zvýšilo počet migrantů
 utopených ve Středozemním moři, což před donucovací orgány staví
 těžký úkol, protože detekovat a sledovat takové malé čluny na
 volném moři je mimořádně obtížné. Zločinecké sítě
 podílející se na pašování migrantů často používají stejné trasy
 a metody pro přeshraniční trestnou činnost, například
 pro obchodování s lidmi a drogami. Zlepšená spolupráce mezi
 agenturami pro ochranu hranic a policejními orgány by měla
 výrazně přispět k boji proti takové závažné trestné
 činnosti na vnějších hranicích.
 Změna
 tras a metod, jež zločinecké sítě využívají pro nelegální
 migraci a přeshraniční trestnou činnost, je často
 rychlejší a pružnější než reakce orgánů členských
 států na změnu situace. Jedním z důvodů pro tuto
 opožděnou reakci je, že v některých
 členských státech je do ostrahy námořních hranic přímo zapojeno
 až šest různých orgánů, které nemají stanovena jasná pravidla a pracovní
 postupy pro vzájemnou spolupráci a výměnu informací. Nejde však
 pouze o nedostatek koordinace uvnitř některých členských
 států, ale také mezi jednotlivými členskými státy v důsledku
 absence vhodných postupů, sítí nebo komunikačních kanálů pro
 výměnu informací. Migrační tlak představuje značné problémy
 i pro třetí země nacházející se na jižním pobřeží
 Středozemního moře. Je proto nezbytné blíže spolupracovat se
 zeměmi původu nelegálních migrantů i se zeměmi, kde se
 tito migranti naloďují.
 1.4.2.
 Přidaná hodnota ze zapojení EU
 V souladu
 se zásadou subsidiarity[25]
 se systém EUROSUR řídí decentralizovaným přístupem, ve kterém
 páteř spolupráce v systému EUROSUR tvoří národní koordinační
 centra pro ostrahu hranic. Propojením stávajících vnitrostátních a evropských
 systémů a vytvářením nových kapacit umožňuje systém EUROSUR
 orgánům ochrany hranic členských států a agentuře
 Frontex komunikovat a vyměňovat si informace za účelem
 zlepšení přehledu o situaci na vnějších hranicích, a tím
 vnést do ostrahy hranic skutečnou přidanou hodnotu.
 Lepší sdílení
 informací pomůže přesněji určit cíle, např. čluny
 používané pro nelegální migraci a přeshraniční trestnou
 činnost, a proto umožní cílenější, včasné a nákladově
 efektivní využití dostupné techniky, s jejíž pomocí lze narušitele hranic
 zachytit. Tohoto cíle nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni členských
 států, nýbrž jej lze lépe dosáhnout na úrovni Unie.
 1.4.3.
 Závěry vyvozené z podobných zkušeností
 v minulosti
 Iniciativa na
 zřízení systému EUROSUR navazuje na zkušenosti získané v minulosti,
 například v rámci Evropské sítě hlídek (ESH) koordinované
 agenturou FRONTEX. Kromě toho je jejím záměrem co nejlépe využít
 stávající vnitrostátní infrastruktury ochrany hranic v kombinaci s operačními
 mezinárodními a evropskými systémy, jakož i s výsledky
 nejnovějšího technologického vývoje (např. využití satelitů).
 Zejména pokud se týká využití moderních technologií, systém EUROSUR využívá
 celou řadu výzkumných projektů uskutečněných v rámci
 7. rámcového programu pro výzkum a vývoj (7.RP).[26]
 1.4.4.
 Provázanost a možná synergie s dalšími
 relevantními nástroji
 Co nejlepším
 využitím stávajících systémů, kapacit a programů financování
 dostupných na úrovni Evropské unie směřuje systém EUROSUR k zajištění
 co nejvyšší soudržnosti a synergie s dalšími příslušnými
 nástroji.
 1.5.
 Doba trvání akce a finanční dopad
 þ Časově omezený návrh/podnět
 –
 ̈ Návrh/podnět s platností od [DD/MM] RRRR do [DD/MM] RRRR
 –
 þ Finanční dopad od roku 2014 do roku 2020
 ̈ Časově neomezený návrh/podnět
 –
 Provádění s obdobím rozběhu od roku
 RRRR do roku RRRR,
 –
 poté plné fungování.
 1.6.
 Předpokládaný způsob řízení[27]
 þ Přímé centralizované řízení Komisí
 þ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
 svěřeny:
 –
 ̈ výkonným agenturám
 –
 þ subjektům zřízeným Společenstvími[28]
 –
 ̈ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům/subjektům
 pověřeným výkonem veřejné služby
 –
 ̈ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
 podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
 základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
 þ Sdílené řízení s členskými státy
 ̈ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
 ̈ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
 Pokud vyberete více
 způsobů řízení, upřesněte je v části
 „Poznámky“.
 Jednotlivé
 složky systému EUROSUR budou prováděny především agenturou FRONTEX
 a členskými státy (sdílené řízení) na základě plánu
 vytvoření systému EUROSUR z roku 2008 (KOM(2008) 68 v konečném
 znění). S ohledem na zřízení národních koordinačních center
 bude členským státům v letech 2012–2013 poskytována podpora
 prostřednictvím Fondu pro vnější hranice a v letech 2014–2020
 prostřednictvím nástroje pro finanční podporu v oblasti vnějších
 hranic a víz v rámci plánovaného Fondu pro vnitřní
 bezpečnost. Na druhé straně využije agentura Frontex svůj
 vlastní rozpočet ke zřízení sítě EUROSUR a dalších
 horizontálních složek systému EUROSUR, jako např. společného
 zpravodajského předhraničního obrazu; tyto prostředky
 z rozpočtu doplní v případě potřeby podpora z Fondu
 pro vnitřní bezpečnost (přímé nebo nepřímé centralizované
 finanční řízení).
 Z finančních
 prostředků poskytovaných v rámci 7. rámcového programu pro
 výzkum a vývoj bude podpořeno zřízení plánované služby pro
 společné využívání nástrojů ostrahy v letech 2012–2013.
 Opatření
 v sousedních třetích zemích budou podporována v letech 2012–2013
 tematickým programem pro migraci a azyl v rámci nástroje pro
 rozvojovou spolupráci.
 2.
 SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.
 Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 Upřesněte četnost a podmínky.
 Dva roky po uvedení systému EUROSUR do
 plného provozu a každý další rok předloží agentura Frontex Komisi
 zprávu o technickém a operačním fungování systému EUROSUR, která
 vezme v úvahu výše uvedené ukazatele[29].
 Kromě toho tři roky po zahájení všech činností systému EUROSUR
 a poté každé čtyři roky vypracuje Komise celkové hodnocení
 systému EUROSUR, zahrnující přezkoumání výsledků vzhledem k cílům,
 jakož i posouzení trvalé platnosti základního odůvodnění. První
 hodnocení by mělo probíhat v roce 2016 pod podmínkou, že systém
 EUROSUR bude uveden do provozu v roce 2013. Komise by měla Evropskému
 parlamentu a Radě předložit zprávu o hodnocení a v případě
 potřeby k ní připojí vhodné návrhy na změnu nařízení
 o zřízení systému EUROSUR.
 2.2.
 Systém řízení a kontroly
 2.2.1.
 Zjištěná rizika
 – Odhady nákladů uvedené v přiloženém posouzení dopadů
 byly vypracovány na základě údajů obdržených od členských
 států, agentur EU a soukromého sektoru a ověřeny
 externím dodavatelem technické studie obsahující posouzení finančního
 dopadu systému EUROSUR (GHK). Tyto odhady představují nejlepší odhad
 nákladů na provádění zvažovaných politických možností na základě
 jejich popisu v plánu vytvoření systému EUROSUR z roku 2008 a
 v následné technické dokumentaci. Očekává se, že by úpravy oblasti
 působnosti, organizačních a řídících struktur, technických
 požadavků, povahy poskytování služeb a postupného provádění
 plánu vytvoření systému EUROSUR vedly ke změnám nákladů na
 poskytování těchto služeb.
 – Jednotlivé složky a kroky uvedené v plánu vytvoření
 systému EUROSUR z roku 2008 (KOM(2008) 68 v konečném znění)
 jsou vyvíjeny, testovány a prováděny paralelně. Důvodem
 tohoto přístupu je, že obvyklý životní cyklus vývoje systému, v němž
 jeden krok navazuje na výsledky předchozího kroku a v němž
 provádění systému následuje po jeho vývoji, by byl příliš
 časově náročný. Pozornost je třeba věnovat
 slučování výsledků jednotlivých kroků do jednoho společného
 rámce. Této provázanosti lze dosáhnout nejlépe právním předpisem
 jasně vymezujícím různý obsah složek, jakož i role a povinnosti
 jednotlivých subjektů.
 2.2.2.
 Předpokládané metody kontroly
 Použijí se řídící a kontrolní systémy
 vytvořené v rámci různých využívaných finančních
 programů (např. Fondu pro vnitřní bezpečnost). K zajištění
 řádného a plynulého provádění jednotlivých složek systému
 EUROSUR se dále předpokládá využití odborných znalostí, a to jak
 interních (např. Společné výzkumné středisko), tak externích
 (např. externí dodavatelé).
 2.3.
 Opatření k zamezení podvodům a nesrovnalostem
 Uveďte stávající či
 předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 V plném rozsahu se použijí opatření proti
 podvodům zavedená na vnitrostátní i evropské úrovni.
 3.
 ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.
 Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené
 výdajové rozpočtové linie
 · Stávající výdajové rozpočtové linie[30]
 V pořadí podle okruhů víceletého finančního
 rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo || RP ([31]) || ze zemí ESVO[32] || z kandidátských zemí[33] || ze třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 3a || 18 02 03 02 – Frontex || RP || Ne || Ne || Ne || Ne
 3a || 18 02 06 – Fond pro vnější hranice || RP || Ne || Ne || ANO || Ne
 · Požadované nové rozpočtové linie
 V pořadí podle okruhů víceletého
 finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce: || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo || RP/NP || ze zemí ESVO || z kandidátských zemí || ze třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 3 || 18 02 cc – Fond pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza || RP || Ne || Ne || ANO || Ne
 3 || 18 02 05 02 – Frontex || RP || Ne || Ne || Ne || Ne
 3.2.
 Odhadovaný dopad na výdaje v období 2014–2020[34]
 3.2.1.
 Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || Číslo 3 || Bezpečnost a občanství
 GŘ: HOME || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Následující roky || CELKEM
  Operační prostředky || || || || || || || || ||
 Fond pro vnitřní bezpečnost[35] || Závazky || (1) || 14,107 || 16,111 || 16,111 || 16,411 || 16,411 || 16,411 || 16,411 || || 111,973
 Platby || (2) || 1,915 || 3,997 || 7,720 || 12,130 || 15,751 || 16,266 || 16,347 || 37,848 || 111,973
 18 02 03 02[36] || Závazky || (1a) || 20,601 || 19,997 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || || 132,048
 Platby || (2a) || 10,301 || 20,299 || 19,144 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 9,145 || 132,048
 Prostředky správní povahy financované z finančního krytí pro zvláštní programy[37] || || || || || || || || ||
 Číslo rozpočtové položky || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 0
 CELKEM prostředky pro GŘ HOME || Závazky || =1+1a +1b+1c || 34,708 || 36,108 || 34,401 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || || 244,021
 Platby || || 12,215 || 24,296 || 26,864 || 30,420 || 34,041 || 34,556 || 34,637 || 46,993 || 244,021
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 34,708 || 36,108 || 34,401 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || || 244,021
 Platby || (5) || 12,215 || 24,296 || 26,864 || 30,420 || 34,041 || 34,556 || 34,637 || 46,993 || 244,021
  Prostředky správní povahy financované z finančního krytí pro zvláštní programy CELKEM || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 0
 CELKEM prostředky z OKRUHU 3 víceletého finančního rámce (Referenční částka) || Závazky || =4+6 || 34,708 || 36,108 || 34,401 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || || 244,021
 Platby || =5+6 || 12,215 || 24,296 || 26,864 || 30,420 || 34,041 || 34,556 || 34,637 || 46,993 || 244,021
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správa / správní náklady“
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa)
 || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Následující roky || CELKEM
 GŘ: HOME ||
  Lidské zdroje || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || || 1,778
  Ostatní správní výdaje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 0
 GŘ HOME CELKEM || Prostředky || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || || 1,778
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || || 1,778
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa)
 || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 34,962 || 36,362 || 34,655 || 34,955 || 34,955 || 34,955 || 34,955 || || 245,799
 Platby || 12,469 || 24,550 || 27,118 || 30,674 || 34,295 || 34,810 || 34,891 || 46,993 || 245,799
 3.2.2.
 Odhadovaný dopad na operační prostředky
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
 prostředků
 –
 þ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků,
 jak je vysvětleno dále:
 Uveďte cíle a výstupy ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM ||
 VÝSTUPY ||
 Druh výstupu[38] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem ||
 SPECIFICKÉ CÍLE č. 1a, 2a a 2c[39] || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup[40] || Centrum || 2,179 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 52,29 ||
 – Výstup[41] || Centrum || 75,765 || 1 || 11,316 || 1 || 12,164 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 75,765 ||
 Mezisoučet za specifické cíle č. 1a, 2a a 2c || 25 || 18,786 || 25 || 19,634 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 128,055 ||
 SPECIFICKÝ CÍL č. 2a[42] || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup[43] || Síť || 33,071 || 1 || 5,969 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 33,071 ||
 – Výstup[44] || Obraz || 23,212 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 23,212 ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2a || 2 || 9,285 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 56,283 ||
 SPECIFICKÝ CÍL č. 1d[45] || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 || – Výstup[46] || Sítě || 537,75 || 4 || 951 || 4 || 0 || 4 || 0 || 4 || 300 || 4 || 300 || 4 || 300 || 4 || 300 || 4 || 2,151
 || Mezisoučet za specifický cíl č. 1d || 4 || 0,951 || 4 || 0 || 4 || 0 || 4 || 0,300 || 4 || 0,300 || 4 || 0,300 || 4 || 0,300 || 4 || 2,151
 SPECIFICKÉ CÍLE č. 1b a 1c[47] || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup[48] || Služba || || 1 || 5,686 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 57,532
 Mezisoučet za specifické cíle č. 1b a 1c || 1 || 5,686 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 57,532
 NÁKLADY CELKEM || 32 || 37,198 || 32 || 38,688 || 32 || 36,891 || 32 || 37,191 || 32 || 37,191 || 32 || 37,191 || 32 || 37,191 || 32 || 244,021 ||
 3.2.3.
 Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.3.1.
 Shrnutí
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
 –
 þ Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků,
 jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || Rok 2014[49] || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 1,778
 Ostatní správní výdaje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 1,778
 Mimo OKRUH 5[50] víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || || || || || || || ||
 Ostatní výdaje správní povahy || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 CELKEM || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 1,778
 3.2.3.2.
 Odhadované potřeby v oblasti lidských
 zdrojů
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
 –
 þ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
 vysvětleno dále:[51]
 Odhad vyjádřete v celých
 číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 18 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD
 XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || || ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[52]
 XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || || || || || || ||
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || || || ||
 XX 01 04 yy [53] || – v ústředí[54] || || || || || || ||
 – při delegacích || || || || || || ||
 XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || || || || || || ||
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || || || || || || ||
 CELKEM || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD
 XX je oblast
 politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti
 lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
 vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
 přeobsazeny v rámci GŘ a případně doplněny
 z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ
 poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem
 na rozpočtová omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Monitorování a podpora každodenního řízení systému EUROSUR.
 Externí zaměstnanci ||
 3.2.4.
 Soulad se stávajícím a příštím víceletým
 finančním rámcem
 –
 þ Návrh/podnět je v souladu se stávajícím a příštím
 víceletým finančním rámcem.
 –
 ̈ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
 finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
 rozpočtové linie a odpovídající částky.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
 víceletého finančního rámce[55].
 Upřesněte potřebu, příslušné
 okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.
 3.2.5.
 Příspěvky třetích stran
 –
 þ Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích
 stran.
 –
 ̈ Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle
 následujícího odhadu:
 Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na
 3 desetinná místa)
 || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || || || || || || || ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || || || ||
 Odhadovaný dopad na příjmy
 –
 þ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –
 ̈ Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 ̈ dopad na vlastní zdroje
 ̈ dopad na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[56]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložte tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ............. || || || || || || || ||
 U účelově
 vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
 výdajové rozpočtové linie.
 Určete způsob
 výpočtu dopadu na příjmy.
 [1] Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.
 [2] KOM(2008) 68 v konečném znění ze dne
 13. února 2008 (plán vytvoření systému EUROSUR). Informace
 o pokroku dosaženém v letech 2008–2010 viz SEK(2009) 1265
 v konečném znění ze dne 24. září 2009
 a SEK(2011) 145 v konečném znění ze dne 28. ledna 2011.
 [3] Srov. též čl. 77 odst. 1 písm. c)
 Smlouvy o fungování EU.
 [4] Srov. článek 11c nařízení (ES)
 č. 2007/2004 vložený nařízením (EU) č. 1168/2011.
 [5] KOM(2010) 385 v konečném znění,
 20.7.2010.
 [6] Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.
 [7] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.
 [8] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.
 [9] Úř. věst. L 350, 30.12.2008, s. 60.
 [10] Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.
 [11] Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.
 [12] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
 [13] Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.
 [14] Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 19.
 [15] Úř. věst. L 111, 4.5.2010, s. 20.
 [16] Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1.
 [17] ABM: řízení podle činností (Activity-Based
 Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
 (Activity-Based Budgeting).
 [18] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a)
 nebo b) finančního nařízení.
 [19] KOM(2010) 623 v konečném znění ze dne
 27.10.2010, SV. II, 43, 14.
 [20] KOM(2008) 68 v konečném znění ze dne
 13.2.2008 (plán vytvoření systému EUROSUR).
 [21] Srov. kapitolu 8 připojeného posouzení dopadů.
 [22] Ve srovnání s údaji pro rok 2011, uvedenými ve
 zprávách agentury Frontex z analýzy rizik a příslušných zprávách
 Europolu. Tyto ukazatele také závisí na faktorech mimo systém EUROSUR,
 například na změnách politické a ekonomické situace
 v sousedních třetích zemích.
 [23] Ve srovnání se současnou situací popsanou
 v posouzení dopadů, jež je připojeno k návrhu nařízení
 o systému EUROSUR.
 [24] Srov. kapitolu 3.2 a 3.3 připojeného posouzení
 dopadů.
 [25] Srov. kapitolu 3.5 připojeného posouzení dopadů.
 [26] Viz seznamy projektů v příloze 1.5.
 [27] Vysvětlení způsobů řízení spolu
 s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na
 stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [28] Uvedené v článku 185 finančního
 nařízení.
 [29] Srov. kapitolu 8 připojeného posouzení dopadů.
 [30] Tyto rozpočtové linie se používají pro postupný vývoj
 a testování jednotlivých složek systému EUROSUR až do roku 2013. Vzhledem
 k tomu, že navrhované nařízení o systému EUROSUR by mělo
 vstoupit v platnost na konci roku 2013, je legislativní finanční
 výkaz omezen na časové období 2014–2020. Přehled nákladů
 vynaložených na vývoj systému EUROSUR v letech 2008–2010
 a odhadovaných nákladů na tento systém v období 2011–2020 lze
 nalézt v připojeném posouzení dopadů.
 [31] RP = rozlišené prostředky / NP = nerozlišené
 prostředky.
 [32] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 [33] Kandidátské země a případně
 potenciální kandidátské země ze západního Balkánu.
 [34] Přehled celkových odhadovaných nákladů na období
 2011–2020 lze nalézt v připojeném posouzení dopadů.
 [35] Z této rozpočtové linie jsou financovány tyto
 náklady: 1) 75% spolufinancování operačních nákladů ze strany EU pro
 národní koordinační centra (NCC) ve 24 členských státech
 s vnějšími pozemními a námořními hranicemi, pokud jsou tyto
 náklady plánovány členskými státy s využitím rozpočtu Unie. 2)
 Náklady na službu pro společné využívání nástrojů ostrahy, které by
 měly být spolufinancovány rovněž z relevantních evropských
 vesmírných programů, včetně operačního globálního monitoringu
 životního prostředí a bezpečnosti (GMES), a to
 v rozsahu dostupném v období 2014–2020. 3) Náklady na propojení
 systému EUROSUR s regionálními sítěmi zřízenými mezi
 členskými státy a sousedními třetími zeměmi. 4) Veškeré
 další náklady potřebné k provádění systému EUROSUR.
 [36] Na operační náklady Situačního centra agentury
 Frontex (FSC), sítě propojující NCC a Frontex a společného
 zpravodajského obrazu o předhraniční oblasti. Předpokládá se, že
 5–10 mil. EUR ročně z těchto odhadů bude pokryto
 z rozpočtu agentury Frontex a 10–15 mil. EUR
 ročně z Fondu pro vnitřní bezpečnost. Přesné
 částky financované prostřednictvím agentury Frontex budou vymezeny
 v rámci ročního rozpočtového procesu.
 [37] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na
 podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalých linií „BA“),
 nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 [38] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být
 dodány (např.: počet financovaných studentských výměn,
 počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 [39] Popsaný v části 1.4.2: 1a – Zefektivnění
 struktur a propojení systémů na vnitrostátní úrovni, 2a – Efektivní
 řízení personálu a zdrojů, 2c – Zjišťování účinnosti.
 [40] 75% spolufinancování operačních nákladů ze
 strany EU pro národní koordinační centra (NCC) ve 24 členských
 státech s vnějšími pozemními a námořními hranicemi.
 [41] Operační náklady Situačního centra agentury
 Frontex (FSC).
 [42] 2a – Výměna dat, informací a zpravodajských
 poznatků v téměř reálném čase.
 [43] Operační náklady sítě propojující národní
 koordinační centra a agenturu Frontex.
 [44] Operační náklady společného zpravodajského
 obrazu o předhraniční oblasti (CPIP).
 [45] 1d – Zlepšení výměny informací se sousedními
 třetími zeměmi.
 [46] Propojení systému EUROSUR s regionálními
 sítěmi zřízenými mezi členskými státy a sousedními
 třetími zeměmi.
 [47] 1b – Použití syntézy dat v kombinaci
 s technologickými možnostmi pro detekci a sledování
 přeshraničního pohybu, 1c – Meziodvětvová výměna informací
 s dalšími subjekty v námořním prostoru.
 [48] Operační náklady služby pro společné
 využívání nástrojů ostrahy na úrovni EU.
 [49] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
 začíná provádět.
 [50] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na
 podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“),
 nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 [51] 2 pracovní místa AD uvedená v tabulce níže jsou
 obsažena v návrhu nařízení o zřízení fondu pro vnitřní
 bezpečnost.
 [52] SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec
 agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní
 zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník.
 [53] Dílčí
 strop na externí pracovníky z operačních
 prostředků (bývalé linie „BA“).
 [54] V podstatě na strukturální fondy, Evropský
 zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský
 rybářský fond.
 [55] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
 [56] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky
 z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé
 částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.