text:
KYLMÄLÄN OSAYLEISKAAVA - PDF
 1 OSAYLEISKAAVAN SELOSTUS Kunta: Kirkkonummi Kaavan nimi: KYLMÄLÄN OSAYLEISKAAVA Hankenro: Piir.nro: 3215 Laatija: kaavoitusarkkitehti Seppo Mäkinen Vireilletulo: , kuulutus sanomalehdissä Käsittelyt: OAS Ytl , KH kaavaluonnos Ytl kaavaehdotus Ytl , KH
 2 1. PERUS- JA TUNNISTETIEDOT Selostus liittyy Kirkkonummen kunnan päivättyyn Kylmälän osayleiskaavan kaavakarttaan, piirustus nro Kaava-alueen sijainti Osayleiskaava-alue sijaitsee Kirkkonummen kunnan pohjoisosassa Veikkolan taajaman ja Evitskogin kylän välissä. Kaava-alueeseen sisältyy alueita Kylmälän, Petäjärven, Lapinkylän, Haapajärven, Koski-Navalan ja Kalljärven kylistä. Kaava-alue rajautuu pohjoisessa Kalljärven rannan asutukseen, idässä Haapajärven kylään ja sen maanviljelysalueeseen, kaakossa Lapinkylän osayleiskaava-alueeseen, etelässä Kylmälän kylän etelärajaan, lounaassa Petäjärven vesialueeseen sekä lännessä ja luoteessa Vihdin kunnan rajaan. Alueen läpi kulkee koillinen-lounas -suuntainen tieyhteys. Kaava-alue on laajuudeltaan n ha, josta kunta omistaa n. 38,5 ha. (Liitteet 1 ja 4) 1.2. Kaavan nimi ja tarkoitus Kaavan nimi on Kylmälän osayleiskaava. Kylmälän osayleiskaavan tavoitteena on eheyttää kylärakennetta, ohjata asuminen sille sopiviin paikkoihin sekä osoittaa riittävät virkistysalueet ja johdonmukaiset ulkoilu- ja ratsastusreitit. Samalla on tutkittu liikenneturvallisuuden ja joukkoliikenteen parantamismahdollisuuksia ja selvitetty alueen palvelutarvetta, kuten mm. vesihuollon järjestämistä. Osayleiskaavalla pyritään varautumaan myös alueella tulevaisuudessa tarvittavien palvelujen aluevarauksiin sekä toimivien virkistys- ja kevyenliikenteen reittien tulevaisuuden tarpeeseen. Osayleiskaavaluonnokseen kuuluvat kartta sekä kaavamerkinnät ja määräykset. Kaava on laadittu mittakaavaan 1:6000. Suunnittelutyö on kuitenkin tehty tarkemmassa mittakaavassa. Kylmälän osayleiskaava laaditaan oikeusvaikutteisena. 1 (41)
 3 SISÄLLYSLUETTELO 1. PERUS- JA TUNNISTETIEDOT 1.1. Kaava-alueen sijainti 1.2. Kaavan nimi ja tarkoitus Sisällysluettelo Liitteet Oheisaineisto 2. TIIVISTELMÄ 2.1. Kaavaprosessin vaiheet 2.2. Osayleiskaavan keskeinen sisältö 2.3. Kaavan toteuttaminen 3. LÄHTÖKOHDAT 3.1. Suunnittelutilanne 3.2. Alueen yleiskuvaus 3.3. Maanomistus 3.4. Maaperä ja pohjavesialueet 3.5. Vesistöt, valuma-alueet ja vesiolosuhteet 3.6. Luonnonympäristö 3.7. Maisemarakenne ja kulttuurimaisema 3.8. Rakennettu ympäristö, asukkaat ja palvelut 3.9. Väestö ja elinkeinot 4. OSAYLEISKAAVAN SUUNNITTELUN VAIHEET 4.1. Osayleiskaavan suunnittelun tarve 4.2. Suunnittelun käynnistäminen ja sitä koskevat päätökset 4.3. Osallistuminen ja yhteistyö Osalliset Kaavan vireilletulo Osallistuminen ja vuorovaikutusmenettelyt Viranomaisyhteistyö 5. OSAYLEISKAAVAN TAVOITTEET 5.1. Kunnan yleistavoitteet 5.2. Osallisten tavoitteet 6. OSAYLEISKAAVAN KUVAUS JA PERUSTELUT 6.1. Kaavan rakenne 6.2. Mitoitus 2 (41)
 4 6.3. Ympäristön laatua koskevien tavoitteiden toteutuminen 6.4. Aluevaraukset ja kaavamääräykset Asumisen alueet Vapaa-ajan asumisen alueet Palvelujen ja hallinnon alueet Luonnonsuojelu Virkistysalueet Maa- ja metsätalousalueet Katu- ja liikennealueet Virkistysreitit, kevyen liikenteen yhteydet Yhdyskuntatekniset verkostot Muinaismuistot ja rakennussuojelu Ympäristönsuojelu 7. OSAYLEISKAAVAN VAIKUTUKSET 7.1. Vaikutukset ihmisten elinoloihin ja elinympäristöön 7.2. Vaikutukset maa- ja kallioperään, veteen, ilmaan ja ilmastoon 7.3. Vaikutukset kasvi- ja eläinlajeihin, luonnon monimuotoisuuteen ja luonnonvaroihin 7.4. Vaikutukset alue- ja yhdyskuntarakenteeseen, yhdyskunta- ja energiatalouteen sekä liikenteeseen 7.5. Vaikutukset kaupunkikuvaan, maisemaan, kulttuuriperintöön ja rakennettuun ympäristöön 7.6. Vaikutukset kunnan talouteen ja elinkeinoihin 8. KOHDELISTAT LIITTEET Muinaismuistokohteet (sm-0) Merkittävät rakennussuojelukohteet (sr-000) Suojeltavat paikallisesti merkittävät kohteet (sr-p0) Luonnon monimuotoisuuden kannalta erityisen tärkeät alueet (luo-0) Kylmälän osayleiskaavan selostukseen 1. Alueen sijainti 2. Ote Uudenmaan maakuntakaavoista 3. Ote Kirkkonummen yleiskaavasta Kirkkonummen kunnan maanomistus 5. Maaperä ja pohjavesialueet 6. Vesistöt ja valuma-alueet 7. Rakennuskanta käyttötarkoituksen mukaisesti 8. Rakennuskanta rakentamisajankohdan mukaisesti 9. Kulttuurihistoriallisesti arvokas rakennuskanta (rakennusinventointi 2009) 10. Kirkkonummen historiallisen tiestön inventointi (Kylmälän tarkennus 1987) 11. Luontoselvityksen 2008 luontokuviot 3 (41)
 5 12. Luonnon arvoalueet sekä uhanalaisten eliölajien (liito-orava) lisääntymis- ja levähdyspaikat 13. Vesihuolto vuoteen 2022 mennessä (ote Kirkkonummen vesihuollon kehittämissuunnitelmasta, 2013) 14. Maisemakuva-analyysi 15. Muinaisjäännökset, inventointi (Museovirasto, 2009) 16. Ekologinen verkosto 17. Liikenteellinen tarkastelu, toimenpiteiden indeksikartta 18. Liikenneverkko 19. Asuinrakentamista koskevat kaavamääräykset 20. Pienennös osayleiskaavasta OHEISAINEISTO Vihdin jätevesihuollon vaihtoehdot, ympäristövaikutusten arviointiselostus, Sito Kirkkonummen kunnan vesihuollon kehittämissuunnitelma. Airix ympäristö, 2013 Kirkkonummen kunnan palveluverkkoselvitys, kunnan johtoryhmä 2011 Kylmälän osayleiskaavan liikenteellinen tarkastelu, Sito, 2011 Jätevesien johtaminen Karkkilasta ja Vihdistä Espooseen, Osaraportit I, II ja III. Uudenmaan ympäristökeskus, Uudenmaan liitto, Karkkilan kaupunki ja Vihdin kunta. Airix Ympäristö Oy, 2009 Kirkkonummen kunnan vesihuollon kehittämissuunnitelma. FCG Planeko OY, 2009 Gesterbyn, Sepänkylän ja Kylmälän osayleiskaava-alueiden arkeologinen inventointi, Vesa Laulumaa 2009, Museovirasto Rakennusinventointi Kylmälän ja Petäjärven alueilla, Sigbritt Backman, 2009 Kirkkonummen Gesterbyn-Sepänkylän ja Kylmälän osayleiskaava-alueiden liitooravaselvitys vuonna 2009, Faunatica Oy Kirkkonummen Gesterbyn-Sepänkylän ja Kylmälän osayleiskaava-alueiden luontoselvitykset vuonna 2008, Faunatica Oy Kirkkonummen tieverkko- ja liikenneturvallisuussuunnitelma. Kirkkonummen kunta ja Tiehallinto Laajat metsä- ja kosteikkoalueet sekä hirvien pääkulkureitit. Kirkkonummen kunta, Merja Puromies, 2006 Kirkkonummen kunta- ja palvelustrategia. Hyväksytty kunnanvaltuustossa Ekologiset verkostot Uudellamaalla. Uudenmaan maakuntakaavan selvityksiä, Seija Väre 2001 Läntisen Uudenmaan rakennusten ja maiseman kulttuurihistoriallinen inventointi. Läntisen Uudenmaan seutukaavaliitto, 1993 Kirkkonummen rakennuskulttuuri ja kulttuurimaisema. Sigbritt Backman, 1990 Kirkkonummen historialliset tiet. Yleiskaavan perusselvityksiä 1/1987. Maunu Häyrynen, (41)
 6 2. TIIVISTELMÄ 2.1. Kaavaprosessin vaiheet Kylmälän osayleiskaava osoitettiin ensimmäisen kerran kunnanvaltuuston hyväksymässä kaavoitusohjelmassa vuosille Osayleiskaavoitus käynnistettiin keväällä Osallistumis- ja arviointisuunnitelma käsiteltiin yhdyskuntatekniikan lautakunnassa ( 50) ja kunnanhallituksessa ( 219). Aloitusvaiheen viranomaisneuvottelu pidettiin Osayleiskaava on tullut vireille Vireilletulokuulutus on ollut sanomalehdissä Länsiväylä ja Västra Nyland sekä kunnan ilmoitustaululla. Lisäksi vireilletulosta on tiedotettu kunnan internetsivuilla, jossa on ollut myös osayleiskaavaan liittyvä osallistumis- ja arviointisuunnitelma saatavilla sähköisessä muodossa. Kaava-alueella tehtiin kesällä 2008 luontoselvitys, jota täydennettiin liito-oravan lisääntymis- ja levähdyspaikkojen osalta ennalta suunnitellusti keväällä ja kesällä Keväällä 2009 tehtiin myös arkeologinen inventointi ja saman vuoden syksyllä rakennushistoriallinen inventointi. Luontoselvitykset ja arkeologinen inventointi tehtiin samalla myös Gesterbyn ja Sepänkylän osayleiskaava-alueella. Osayleiskaavaluonnos oli käsittelyssä yhdyskuntatekniikan lautakunnassa ja ja se päätettiin asettaa nähtäville kokouksessa. Osayleiskaava oli julkisesti nähtävillä Vuonna 2011 valmistui Kylmälän osayleiskaavan liikenteellinen tarkastelu. Sen tarkoituksena oli antaa kaavan laadintaa varten lisätietoa alueen liikenteellisistä vaikutuksista. Vuonna 2013 Vihdin vesi käynnisti Vihdin jätevesihuollon vaihtoehdot YVAmenettelyn. jossa käsiteltiin ja arvioitiin kahdeksaa vaihtoehtoista ratkaisua Vihdin jätevesien puhdistamisen osalta. Yhtenä vaihtoehtona esitettiin siirtoviemärin kulkemista Kalljärven länsi- ja eteläpuolitse, jolloin se olisi voinut palvella myös siirtoviemärilinjan läheisyydessä olevia kyliä ja haja-asutusta, kuten Kylmälää. Ympäristövaikutusten arviointi valmistui Osayleiskaavan keskeinen sisältö Osayleiskaavan ratkaisut ovat Kirkkonummen yleiskaavan 2020 sekä Uudenmaan maakuntakaavojen mukaisia. Alue osoitetaan pääosin kylämäisen asumisen alueeksi. Alueen rakentamisen pääpaino on jatkossakin erillispientalorakentamisessa. Kaavassa osoitetaan Kirkkonummen yleiskaavan 2020 mukaiset rakennuspaikat. Alueen Kirkkonummen yleiskaavaa 2020 tehokkaampi lisärakentaminen tulee perustua mahdollisiin tulevaisuuden asemakaavoihin ja niissä osoitettaviin ratkaisuihin. 5 (41)
 7 Kaavaratkaisu ei lisää rakennuspaikkojen määriä nykytilanteeseen verrattuna, vaan alueen laskennallinen rakennusoikeus on osoitettu käytettäväksi sellaisenaan. Laskennallista rakennusoikeutta ei ole enää osayleiskaava-alueella suuressa määrin käytettäväksi, joten kaava toteaa olemassa olevan tilanteen. Osayleiskaavaan ei sisälly määräyksiä alueen asemakaavoituksesta, mutta on todennäköistä että osa alueesta, erityisesti koillis- ja itäosa, tulee pitkällä aikavälillä asemakaavoitettavaksi. Tällöin asemakaavoitettaviksi tulevilla alueilla rakennuspaikkojen lukumäärän kasvu ja väestömäärän lisäys riippuu asemakaavoituksen mitoituksesta. Mahdollisille kouluille, päiväkotipalveluille tai muille lähipalveluille on osoitettu 3 uutta aluevarausta. Ne sijoittuvat Eerikinkartanontien varteen kaava-alueen pohjoisosaan, Lerbackan alueen eteläosaan Eerikinkartanontien varteen sekä kaava-alueen keskiosaan Heparintien ja Sjökullantien risteyksen tuntumaan. Liikenneverkko perustuu pääosin olemassa olevaan tiestöön. Alueen kehittämisen ja rakentamisen merkittävän lisäämisen esteenä ovat tieverkon puutteet. Alueen tieverkosto vaatii huomattavaa parantamista ja panostamista mm. liikenneturvallisuutta parantaviin ratkaisuihin, ennen kuin alueen merkittävämpi uudisrakentaminen on mahdollista. Osayleiskaavassa on osoitettu tieyhteystarpeita ja kevyenliikenteen reitistön kehittämistarpeita, jotka palvelevat erityisesti alueen sisäisen liikenteen sujuvoittamista ja liikenneturvallisuuden parantamista. Osayleiskaavassa on osoitettu kulttuuriperinnön, rakennussuojelun, luonnon- ja ympäristöarvojen turvaamisen kannalta tarpeelliset määräykset. Kirkkonummen yleiskaavassa 2020 osoitettu Kylmäläntien kulttuurihistoriallisesti arvokasta tielinjaus sisältyy myös osayleiskaavaan Kylmälän puoleiselta osaltaan Kaavan toteuttaminen Osayleiskaavassa osoitettu rakentaminen perustuu osayleiskaavan ja kunnan rakennusjärjestyksen määräyksiin. Osayleiskaava-alueen asemakaavoituksesta ei ole tehty päätöksiä. Sjökullan koulun yhteyteen suunnitellun Pohjois-Kirkkonummen ruotsinkielisen päivähoidon ja perusopetuksen oppimiskeskuksen asemakaava on saanut lainvoiman vuonna Alueen merkittävin tiivistämistä hidastava tekijä on puuttuva alueellinen vesihuoltoverkosto sekä liikenneyhteyksien merkittävä parannustarve. Vesihuoltoverkoston toteuttaminen alueelle vaatii mittavia teknisiä ratkaisuja ja investointeja osayleiskaavaaluetta laajemmalla alueella. Koko osayleiskaavan laadinnan ajan on ollut esillä siirtoviemärihanke Vihdin Nummelasta Pohjois-Kirkkonummen ja Kylmälän kautta Espoon Blominmäen rakenteilla olevaan jätevedenpuhdistamoon. Kyseinen ratkaisu on ollut esillä yhtenä vaihtoehtona, jolla olisi voitu järjestää Vihdin jätevesien puhdistaminen ja korvata Vihdin kirkonkylän ja Nummelan jätevedenpuhdistamot. Siirtoviemärin linjaus- 6 (41)
 8 vaihtoehto olisi kulkenut Kalljärven länsi- ja eteläpuolitse, jolloin se olisi voinut palvella myös siirtoviemärilinjan läheisyydessä olevia kyliä ja haja-asutusta. Kiinteistöjen suora liittyminen siirtoviemäriin ei olisi mahdollista, mutta alueellisen pumppaamon kautta siirtoviemäri olisi voinut olla hyödynnettävissä Kylmälän osayleiskaava-alueen koillisosan osa-alueella ja mahdollisesti laajemmallakin alueella. 3. LÄHTÖKOHDAT 3.1. Suunnittelutilanne Uudenmaan maakuntakaava Alueella on voimassa ympäristöministeriön vuonna 2006 vahvistama Uudenmaan maakuntakaava sekä Uudenmaan maakuntakaavan 1. vaihekaava ja Uudenmaan maakuntakaavan 2. vaihekaava, jotka ovat tulleet voimaan 2012 ja 2014 (liite 3). Uudenmaan maakuntakaavoissa suunnittelualue on osoitettu kyläalueeksi. Lisäksi Hepari -järvi ja sen ja Petäjärven välinen kannas on osoitettu luonnonsuojelualueeksi ja Sjökullantie (11233) Kylmäläntien (11231) risteykseen saakka yhdystienä. Suunnittelualueen pohjoisosassa sijaitsee pohjavesialue. Suunnittelualueen itäreunalle ja - puolelle jää Haapajärven kulttuurimaisema-alue, joka on osoitettu merkinnällä kulttuuriympäristön tai maiseman vaalimisen kannalta tärkeä alue. Suunnittelualueen lounaispuolella sijaitsee kallioalue, joka on osoitettu merkinnällä arvokas harjualue tai muu geologinen muodostuma. (Liite 2). Kylmälä kuuluu osana maakunnalliseen kyläverkostoon, joka on kokonaisuudessaan osoitettu Uudenmaan maakuntakaavassa kyläaluemerkinnällä. Kyläaluemerkintää koskee seuraava kuvaus ja suunnittelumääräys: Kuvaus: Kohdemerkinnällä osoitetaan maakunnallisesti merkittävät kylät, joihin ohjataan määrältään merkittävää asuin- ja työpaikkarakentamista. Merkinnän mukaiset kylät ovat aluerakenteen kannalta keskeinen osa maakunnan kyläverkkoa. Suunnittelumääräys: Kylän sijainti ja laajuus määritellään yksityiskohtaisemmassa suunnittelussa. Yksityiskohtaisemmassa suunnittelussa tavoitteena on ympäröivää haja-asutusaluetta tiiviimpi rakentaminen. Kylän suunnittelussa on otettava huomioon liikenteen ja vesihuollon järjestäminen, ekologiset yhteydet sekä kulttuurihistorialliset ja maisemalliset ominaispiirteet. Lisäksi alueella on voimassa Helsingin seudun valkoisia alueita koskeva suunnittelumääräys: Alue, jolle maakuntakaavakartalla ei ole osoitettu erityistä käyttötarkoitusta, on tarkoitettu ensisijaisesti maa- ja metsätalouden ja niitä tukevien sivuelinkeinojen käyttöön. Alueelle suuntautuvaa asuin- ja työpaikkarakentamista on ohjattava taajamatoimintojen alueille ja kyliin. Yksityiskohtaisemmassa suunnittelussa voidaan alueelle osoittaa muutakin vaikutuksiltaan paikallisesti merkittävää maankäyttöä. 7 (41)
 9 Kirkkonummen yleiskaava 2020 Yleiskaava on vahvistettu (liite 3). Kirkkonummen yleiskaavassa 2020 Kylmälän osayleiskaavan alue on osoitettu pääasiassa kyläkeskuksen alueeksi (AT) ja maaseutumaiseksi asuntoalueeksi (A-1). Lisäksi suunnittelualueeseen kuuluu julkisten palvelujen ja hallinnon alue (PY), maatalousalueita (MT), maa- ja metsätalousvaltaisia alueita (M), maa- ja metsätalousvaltaisia alueita, joilla on ulkoilun ohjaustarvetta ja/tai ympäristöarvoja (MU) sekä luonnonsuojelualueita (SL ja SL/v). Vesistöt on osoitettu vesialueina (W) tai luonnonsuojelualueina (SL/v). Yleiskaavan AT-aluetta koskevassa määräyksessä todetaan, että alueelle tulee laatia osayleiskaava. Asemakaavat Alueella on voimassa Sjökullan koulun aluetta koskeva asemakaava, jolla mahdollistetaan oppimiskeskuksen vaatiman lisärakentamisen toteuttaminen tontille. Asemakaava on saanut lainvoiman Alueen yleiskuvaus Kylmälän osayleiskaava-alue jakautuu alueen länsipuoliseen paljolti maanviljelyskäytössä säilyneeseen haja-asutus- ja maatalousalueeseen sekä itäpuoliseen kylämäisempään erillispientalojen ja loma-asutuksen alueeseen. Erityisesti alueen länsiosa on vanhaa maatalousseutua ja vanhin asutus koostuu maataloudellisista asuin- ja tuotantorakennuksista. Alueen asutushistoria tunnetaan ainakin 1500-luvulle saakka, jolloin Kylmälän kylässä sijaitsi monen sadan vuoden ajan kolme tilaa, Bengtas, Lintas (Lindi) sekä Paavola. Petäjärvellä oli 1500-luvulla neljä tilaa. Osa länsipuolisen maanviljelysalueen pelloista ja maatalousmaisemasta on historiallisesti merkittävää maisema-aluetta, joka on todettu jo Läntisen Uudenmaan rakennusten ja maiseman kulttuurihistoriallisessa inventoinnissa (Läntisen Uudenmaan seutukaavaliitto, 1993). Kaava-alue on luonnonkaunista lukuisine järvineen ja metsineen ja sen luonnonpiirteitä korostaa myös maaston korkeuserot. Alueelta löytyy varsin vanhaa, kesähuviloista ja lomarakennuksista koostuvaa asutusta. Rakennuksista vanhimmat ovat noin sata vuotta vanhoja. Erityisesti kaava-alueen itäpuolista aluetta luonnehtii metsäiset selänteet ja lukuisat vesistöt, joiden rannoille on keskittynyt loma-asutusta erityisesti 1950-luvulta lähtien, mutta osa jopa 1930-luvulta. Loma-asuntojen rakentaminen alueella on alkanut lisääntyä samaan aikaan kun Veikkolan läpi kulkeva Tarvontie mahdollisti linja- 8 (41)
 10 autoliikenteen Veikkolaan. Etäisyys Veikkolasta kaava-alueelle on keskimäärin viisi kilometriä. Sodan jälkeen kaava-alueelle muodostui uusia tiloja ja asuintontteja ja pientiloja lohkottiin mm. valtion omistamalta Sjökullan tilalta. Kaava-alueen kylät kasvoivat Karjalasta ja Porkkalan alueelta evakuoitujen asukkaiden myötä. Kyseisellä aikakaudella rakennettiin ns. rintamiestaloja, yleensä tyyppipiirustusten mukaan Maanomistus Osayleiskaava-alueen koko on n ha. Yksityismaiden osalta maanomistus jakautuu lukuisiin tiloihin, joista useimmat ovat pinta-alaltaan hyvin pieniä. Tästä johtuen alueen maanomistus on hyvin pirstoutunutta ja maanomistusyksiköitä on n. 850 kpl. Maanomistajia on kaikkiaan pitkälti toista tuhatta. Kunta omistaa maata alueella n. 38,5 ha (liite 4) Maaperä ja pohjavesialueet Kaava-alue kuuluu Kirkkonummen pohjoisosan selännealueeseen. Alueelle on ominaista kallio- ja moreeniselänteet ja niiden väliset erikokoiset savitasangot. Kaavaalueen länsiosaa luonnehtii laaja savitasanko ja saraturpeesta ja liejusta koostuva Alhonsuo, jonka kohdalla on ollut avovettä vielä 1800-luvun lopulla (Liite 5). Kaava-alueella sijaitsee Palojärven pohjavesialuet aivan kaava-alueen pohjoisosassa. Sen muodostumisalueesta suurin osa sijaitsee kaava-alueen ulkopuolella ja Vihdin kunnan puolella. Björklidenin alue on aiemmin sisältynyt ympäristöhallinnon luokittelemiin pohjavesialueisiin (III-luokka), mutta se on poistettu uusimpien selvitysten yhteydessä keväällä Palojärven pohjavesialue on luokiteltu luokkaan Vedenhankintaan soveltuva pohjavesialue (luokka II). Vedenhankintaa varten tärkeäksi pohjavesialueeksi luokitellaan pohjavesialue, jonka pohjavettä käytetään tai tullaan suunnitelmien mukaan käyttämään vuoden kuluessa tai muutoin tarvitaan esimerkiksi kriisiajan vedenhankintaa varten liittyjämäärältään vähintään 10 asuinhuoneiston vesilaitoksessa tai hyvää raakavettä vaativassa teollisuudessa. Vedenhankintaan soveltuva alue on alue, joka soveltuu yhteisvedenhankintaan, mutta jolle toistaiseksi ei ole osoitettavissa käyttöä yhdyskuntien, hajaasutuksen tai muussa vedenhankinnassa. Muut pohjavesialueet ovat alueita, joiden hyödyntämiskelpoisuuden arviointi vaatii lisätutkimuksia vedensaantiedellytysten, veden laadun tai likaantumis- tai muuttumisuhan selvittämiseksi (lähde: Suomen ympäristökeskus). 9 (41)
 11 3.5. Vesistöt, valuma-alueet ja vesiolosuhteet Kaava-alueella sijaitsee kokonaan tai osittain 10 järveksi tai lammeksi määriteltävää vesistöä. Avoveden osuus kaava-alueen pinta-alasta on noin 20 % (liite 6). Alueen vesistöt kuuluvat kahteen vesistöalueeseen, jonka raja kulkee pohjoiseteläsuunnassa kaava-alueen poikki Heparin ja Tampajan välistä leveää kannasta pitkin. Vedenjakajan länsipuoliset vedet kuuluvat Siuntionjoen vesistöalueeseen ja valuvat lopulta Siuntionjokea pitkin Pikkalanlahteen. Alueen itäpuolisen vesistöalueen (Suomenlahden rannikkovesistöalue) vedet päätyvät Espoonlahteen Lapinkylänjärven, Loojärven ja Mankinjoen kautta. Vesistöjen vedenpinnan korkeusasemat (m mpy), rantaviivan pituudet sekä niiden ja valuma-alueiden pinta-alat kaava-alueella ovat: vedenpinta rantaviiva pinta-ala valuma-alue pinta-ala Hepari + 38,4 m 3,6 km 0,6 km 2 3 km 2 Särkijärvi + 49,0 m 2,0 km 0,18 km 2 0,85 km 2 Kurkisto + 47,2 m 1,7 km 0,16 km 2 0,7 km 2 Tampaja + 48,2 m 5,7 km 1,0 km 2 3,2 km 2 Lamme + 54,4 m 0,9 km 0,04 km 2 0,6 km 2 Petäjärvi + 35,3 m 4,4 km 0,67 km 2 8 km 2 Ahvenlampi + 54,4 m 0,5 km 0,02 km 2 1,5 km 2 Kalljärvi + 44,1 m - - 4,6 km 2 Haapajärvi + 42,8 m 0,5 km 0,07 km 2 - Lapinjärvi Kvarnån - 0,95 km - - Suurin valuma-alue on Petäjärvellä, joka kerää vetensä melkein koko kaava-alueen länsiosan alavalta peltoalueelta sekä kaava-alueen länsipuolisilta metsäalueilta. Suuren pinta-alan vuoksi myös veden viipymä maastossa on pidempi, kuin aivan pienempien valuma-alueiden kohdalla. Avoin maasto valuma-alueen keskiosassa ja huonosti vettä imevä maaperä (savi) tosin nopeuttaa pintavalumia osassa aluetta. Petäjärven, Heparin ja Haapajärven valuma-alueilla on maanviljelyksen osuus maankäytöstä varsin merkittävä. Muiden kaava-alueella sijaitsevien vesistöjen valumaalueita luonnehtii metsäisyys yhdessä asutuksen kanssa. Niillä on myös maaperän pinta-alasta huomattava osa kalliota ja moreenia. Mitä pienempi valuma-alue on suhteessa järven kokoon ja asutuksen määrään valuma-alueella, sitä merkittävämmin maankäytön muutokset alueella vaikuttavat veden laatuun Luonnonympäristö Kylmälän alue on yleisilmeeltään varsin metsäistä, jonka maastollista vaihtelevuutta korostaa lukuisat järvet. Alueen länsiosaa luonnehtii avoin maanviljelysmaisema sitä reunustavine metsäalueineen. Alueen itäpuoli on ylävämpää metsämaastoa (Liite 14). 10 (41)
 12 Alueen metsät ovat havupuuvaltaisia, mutta moreenikumpareiden välisissä pienissä laaksopainanteissa esiintyy myös lehtipuuvaltaisia metsiköitä. Alueen itäosan kallio- ja maaperäolosuhteet sekä korkeuserot suosivat havupuuvaltaista metsärakennetta. Alueella tehdyssä luontoselvityksessä vuonna 2008 kartoitettiin asutuksen ja pihapiirien ulkopuolella olevat luonnonalueet. Kasvillisuuskuvioita rajattiin yhteensä 128 kpl. (liite 11). Selvityksessä haettiin seuraavanlaisten kohteiden ja lajien esiintymistä: Luonnonsuojelu-, metsä- ja vesilain mukaiset luontotyypit (Vesilaki 1961, Metsälaki 1996, Luonnonsuojelulaki 1996, Luonnonsuojeluasetus 1997/2005) Muut huomionarvoiset luontotyypit ja mahdollisesti korkean biodiversiteetin alueet sekä muilla tavoilla arvokkaat luontokohteet Liito-oravalle (Pteromys volans) soveliaat alueet (EU:n luontodirektiivilaji; Ympäristöministeriö 2008a) Merkittävät lepakkoalueet (EU:n luontodirektiivilajeja; Ympäristöministeriö 2008a) Alueet, joilla ei esiinny erityisiä luontoarvoja. Kasvillisuuskuvioista 8 tulkittiin luonnonsuojelulain, 28 metsälain ja 6 vesilain mukaisiksi kuvioiksi. Merkittäviä luontoarvoja tulkittiin olevan 34:lla ja keskinkertaisia 41 kuviolla tai kuvion osalla (yht. 75 kuviota). Neljä kuviota sopivat EU:n luontodirektiivin luontotyyppikuvauksiin (Airaksinen & Karttunen 2001) (liite 12). Lisäksi vuoden 2009 aikana tehtiin erillinen liito-oravaselvitys, jossa tarkastettiin liitooravan esiintymiselle potentiaaliset alueet (liite 12). Osayleiskaava-alueen metsät sekä myös avoimen maanviljelysmaiseman reunavyöhykkeet toimivat ekologisen verkoston osina, ja ne ovat mm. hirvieläinten kululle tärkeitä. Myös Kylmälän kaava-alueen länsi- ja eteläpuolella on laajoja luonnon ydinalueita, joilla on merkitystä ekologisen verkoston osina. Näiden alueiden väliset ekologiset käytävät tulee pitää auki niin, että eläimistön kulku niiden kautta onnistuu tulevaisuudessakin. Ekologista verkostoa on selvitetty maakunnallisella tasolla Uudenmaan maakuntakaavaa varten. Myös hirvieläinten kululle tärkeitä laajoja metsä- ja kosteikkoalueita ja niiden kautta kulkevia pääkulkureittejä on kartoitettu kunnan mittakaavassa. (Liite 16) Maisemarakenne ja kulttuurimaisema Kylmälän alue kuuluu Pohjois-Kirkkonummen järvi-, viljely- ja erämaa-alueeseen, jota luonnehtii nimensä mukaisesti vesistöjen, viljelyalueiden ja laajojen metsäalueiden vaihtelu ja keskinäinen vuorovaikutus. Maastonmuodot ovat hyvin vaihtelevia ja alueen korkeimmat kohdat sijaitsevat kaava-alueen pohjois- ja itäosassa Ristinummen ja Kurkiston alueella. Kyseisissä paikoissa korkeimmat maastonkohdat kohoavat n. 80 metrin korkeuteen merenpinnasta mitattuna. Alueen matalin kohta on Petäjärvi, jonka vedenpinta sijaitsee tasolla 35 m mpy. Petäjärven ja Heparin ranta-alueiden keskimääräinen korkeustaso sijoittuu metrin korkeudelle. Alueen asutus sijoittuu keskimäärin korkeusvälille m mpy. 11 (41)
 13 Kulttuurimaiseman piirteet tulevat voimakkaimmin esiin kaava-alueen länsiosassa, joka on vanhaa maanviljelysmaisemaa. (Liite 14) 3.8. Rakennettu ympäristö, asukkaat ja palvelut Asutus ja rakennuskanta Alue on vanhaa maatalousseutua ja vanhin asutus koostuu maataloudellisista asuinja tuotantorakennuksista luvun lopulta Kylmälässä sijaitsi monen sadan vuoden ajan kolme tilaa, Bengtas, Lintas (Lindi) sekä Paavola. Paavola jaettiin 1800-luvun alussa osiin, jolloin tilojen määrä nousi neljään. Valtioneuvos Ferdinand von Wahlberg, joka asui tilalla Koskis (Eriksgård), osti kaikki Kylmälän tilat vuonna Hän myi tilat jo vuonna 1901 konsuli Feodor Kiseleffille, joka asui Oitbackan tilalla. Petäjärvellä oli 1500-luvulla neljä tilaa luvulla tilat yhdistettiin siten, että sen jälkeen, 1800-luvun loppuun asti, kylässä oli kaksi tilaa, Prasi tai Nikula ja Anttila, jota vuonna 1691 lohkottiin kruunun asuintaloksi, Uudenmaan jalkaväen luutnanttia varten. Vuodesta 1782 talo oli vuokratilallisten hallinnassa. Konsuli Feodor Kiseleff vuokrasi talon vuodesta Kiseleff osti kylän toisen tilan, Prasin, 1800-luvun lopulla. Hän yhdisti vuonna 1901 Petäjärven tilansa Kylmälästä, von Wahlbergilta ostamiensa tilojen kanssa ja muodosti Sjökullan tilan. Vuonna 1921 Kylmälän ja Prasin tilat yhdistettiin uudeksi perintötilaksi, Sjökullaksi, joka oli noin 850 hehtaarin kokoinen. Kiseleff rakennutti Prasin tilakeskuksen läheisyydessä sijaitsevalle kukkulalle uuden tilakeskuksen Sjökullalle. Paikalle rakennettiin talli, navetta, meijeri sekä tiilestä viljamakasiini. Hän rakensi myös sahan konerakennuksineen sekä pehtorille asuintalon. Vuosien 1916 ja 1923 välillä Sjökullan omisti yhtiö Ab Feodor Kiseleff. Sen jälkeen tila vaihtoi omistajaa monesti. Vuonna 1927 se siirtyi Karl Fredrik Simolinin omistukseen ja vuodesta 1933 tilan omisti Suomen valtio. Sjökullasta lohkottiin tänä aikana yli 30 melko suurta tilaa. Niistä muutama oli vanha lunastettu torppa. Vuonna 1930 tilan pintaala oli vähentynyt 308 hehtaariin. Kaava-alue on luonnonkaunista lukuisine järvineen ja metsineen. Alueelta löytyy varsin vanhaa, kesähuviloista ja lomarakennuksista koostuvaa asutusta. Rakennuksista vanhimmat ovat noin sata vuotta vanhoja. Prasin eteläpuolella sijaitsevalla niemellä sijaitsee muutama vanhempi huvila. Uudempaa loma-asutusta, 1930-luvulta ja sen jälkeiseltä ajalta, sijaitsee mm. Tampajan järven rannoilla, Tampajan ja Heparin välillä, Särkijärven koillispuolella sekä Kurkistojärven rannoilla. Loma-asuntojen rakentaminen alkoi lisääntyä erityisesti silloin, kun Veikkolan läpi kulkeva Tarvontie mahdollisti linjaautoliikenteen Veikkolaan. Sodan jälkeen kaava-alueelle muodostui uusia tiloja. Asuintontteja ja pientiloja lohkottiin valtion omistamalta Sjökullan tilalta. Kaava-alueen kylät kasvoivat Karjalasta ja Porkkalan alueelta evakuoitujen asukkaiden myötä. 12 (41)
 14 Aikakaudella rakennettiin ns. rintamiestaloja, yleensä tyyppipiirustusten mukaan. Pientiloilla rakennettiin asuintalon lisäksi myös maanviljelyyn ja karjalle tarvittavia talousrakennuksia. Monelle pientilalle rakennettiin myös kasvihuoneet, joissa viljeltiin tomaatteja. Pientiloilla oli tavallisesti yli 10 hehtaaria maata. Monella tilalla voi yhä nähdä tyypillisen rintamamiestalon sekä varsin ison talousrakennuksen, joka on toiminut navettana ja varastona. Mm. Isonniityntiellä ja Ristinummentiellä sijaitsee monta tämäntyyppistä kiinteistöä. Palvelut Alueella toimii Sjökullan koulu sekä Sjökullan tilakeskuksen yhteydessä yksityistä palvelutoimintaa Väestö ja elinkeinot Alueella asuu vakituisesti noin 730 asukasta (v. 2008), joista suomenkielisiä on n. 76 % ja ruotsinkielisiä n. 24 %. Äidinkielenään jotain muuta kieltä puhuvia on n. 2 %. Sukupuolijakauma menee prosentuaalisesti tasan 50/50. Asuinrakennuksiksi luokiteltuja rakennuksia on noin 290 kpl ja vapaa-ajan asunnoiksi luokiteltuja rakennuksia noin 260 kpl. Alueella on myös maataloutta ja mm. hevostiloja (liite 7). 4. OSAYLEISKAAVAN SUUNNITTELUN VAIHEET 4.1. Osayleiskaavan suunnittelun tarve Alueelle on kohdistunut jo pitkään jatkuvaa rakentamispainetta, jonka ohjaaminen maankäytön suunnittelulla on tarpeen. Asumisen ja virkistyksen ohjaaminen on katsottu kaavan keskeiseksi sisällöksi Osallistuminen ja yhteistyö Osalliset Lista osallisista on esitetty osayleiskaavan osallistumis- ja arviointisuunnitelmassa vuonna Osallisia ovat mm. alueen asukkaat ja maanomistajat, asukas- ja muut yhdistykset ja yhteisöt, kunnan viranomaiset sekä ulkoiset viranomaiset. Kaavan vireilletulo Osayleiskaava on tullut vireille Vireilletulokuulutus on ollut sanomalehdissä Länsiväylä ja Västra Nyland sekä kunnan ilmoitustaululla. Lisäksi vireilletulosta on tiedotettu kunnan internetsivuilla. Osallistuminen ja vuorovaikutusmenettelyt 13 (41)
 15 Kaava-alueiden asukkaiden ja maanomistajien osallistuminen kaavoitusprosessiin on ollut suhteellisen aktiivista osallisten suureen määrään nähden. Luonnosvaiheen aikana on järjestetty yksi asukastilaisuus joulukuussa 2008 Veikkolan kyläyhdistyksen aloitteesta. Kyseisessä tilaisuudessa esiteltiin kunnan puolelta kaavoituksen lähtökohtia ja tavoitteita sekä alueen asukkaiden puolelta kaavaan liittyviä toiveita. Yhdyskuntatekniikan lautakunta päätti asettaa osayleiskaavaluonnoksen nähtäville Osayleiskaava oli julkisesti nähtävillä Tänä aikana järjestettiin myös kaavaa koskeva asukastilaisuus Veikkolassa. Osallisia oli paikalla noin 100 henkeä. Kaavaluonnoksen ja kaavaehdotuksen laatimisen aikana myös yksittäiset maanomistajat ovat olleet yhteydessä alueen kaavoittajaan. Viranomaisyhteistyö Asianomaisten viranomaisten kanssa on pidetty aloitusvaiheen viranomaisneuvottelu Uudenmaan ympäristökeskuksessa. Osayleiskaavan suunnittelukysymyksiä on käsitelty säännöllisesti myös kunnan ja Uudenmaan Ely-keskuksen välisissä suunnittelukokouksissa. 5. OSAYLEISKAAVAN TAVOITTEET 5.1. Kunnan yleistavoitteet Maankäytön ohjauksen tavoitteena on eheyttää kylärakennetta, ohjata asuminen sille sopiviin paikkoihin sekä osoittaa riittävät virkistysalueet ja johdonmukaiset ulkoilu- ja ratsastusreitit. Samalla tutkitaan liikenneturvallisuuden ja joukkoliikenteen parantamismahdollisuuksia ja selvitetään alueen palvelutarve, kuten mm. vesihuolto. Osayleiskaavaratkaisu pyrkii toteuttamaan Kirkkonummen kunta- ja palvelustrategiassa määriteltyjä päämääriä ja niiden kriittisiä menestystekijöitä. Päämääriä on määritelty neljä ja osayleiskaava pyrkii ennen kaikkea vastaamaan niistä kahteen, joita ovat: 1. Tasapainoinen väestönkasvu ja rakenne: Kunnan strategioita palveleva, tasapainoinen ja oikea-aikainen maankäytön toteutuminen 4. Väestön hyvä elämä: Hyvinvointia edistävä ja turvallinen ympäristö Hyvät sekä sisäiset että ulkoiset liikenneyhteydet Eheä yhdyskuntarakenne Kriittiset menestystekijät sisältävät lisäksi mm. seuraavia alatavoitteita: Kunta hyödyntää olemassa olevia julkisia liikenneyhteyksiä ja valmiiksi rakennettua muuta infrastruktuuria. 14 (41)
 16 Hyvällä tie- ja kevyen liikenteen verkolla, liikennesuunnittelulla sekä kehittämällä joukkoliikennettä vaikutetaan väestön turvalliseen elämään. Kirkkonummen yleiskaava 2020 mahdollistaa eheän yhdyskuntarakenteen toteuttamisen. Tarkoituksenmukaisella yhdyskuntarakenteen tiivistämisellä toteutetaan kestävän kehityksen mukaisia periaatteita, kuten liikkumisen helppoutta ja palvelujen saatavuuden parantamista. Asuinympäristöt rakennetaan siten, että ne tukevat eheää yhdyskuntarakennetta. Maankäytönsuunnittelussa otetaan tulevaisuudessakin huomioon luonnonarvojen, kulttuurimaiseman ja paikallisen rakennuskulttuurin säilyttäminen. Kirkkonummen omaleimaisuutta maaseutukuntana varjellaan osana kunnan identiteettiä Osallisten tavoitteet Osalliset ovat tuoneet tavoitteitaan ja toiveitaan esiin kaavan laatimisen aikana ennen kaikkea henkilökohtaisilla yhteydenotoilla kaavoittajaan. Yleisimmin on tiedusteltu ja toivottu mahdollisuutta rakentaa ympärivuotinen asuintalo kiinteistölle, jossa on tällä hetkellä loma-asunto tai ei ole ennestään rakennusta lainkaan. Lisäksi on toivottu usein kiinteistökohtaisen rakennusoikeuden lisäystä. Alueelle on toivottu myös kunnallistekniikkaa ja erityisesti vesihuoltoverkostoa. Eri yhteyksissä erityisesti kaavoituksen alkuvaiheessa on tuotu esille mm. seuraavia asioita: Heparin etelä-, länsi- ja pohjoisalueiden perinteinen maaseutumaisema avarana viljely- ja peltomaisemana pitää säilyttää. Uudis- ja muutosrakentamisen ohjeiston ja rakennuslupanormien pitäisi olla tiukasti säädellyt ja vain miljööseen sopivat rakennukset sallittuja. Avoimet näkymät kaavoitusalueen lukuisille järville tulisi säilyttää avarina, joten rantatonttien rakennusoikeuksien pitäisi olla huomattavasti matalampia kuin muilla alueilla. Lisäksi tulee varata mahdollisuuksia päästä vesistöjen rantaan ja niiden virkistyskäyttömahdollisuudet tulee turvata. Toukolahden alue voitaisiin osoittaa ympärivuotiseen asumiseen, mutta tämä edellyttäisi vesihuollon toteuttamista ja uusia tieratkaisuja. Alueelle on toivottu paikkaa jäte- ja kierrätyspistettä varten. Alueella on paljon hevostaloutta ja sitä harjoittavia yrittäjiä. Alueen ahtaat tiet aiheuttavat vaaratilanteita sekä ratsastajille että autoilijoille. Hevosille tulisi osoittaa omia ratsastuspolkuja esim. viljelysalueiden ja järvien väliin jäävien suojakaistojen yläosiin. Kylmälästä tuleva liikenne suuntautuu pääasiassa Veikkolan liikenneympyröihin, jotka ovat ruuhkautuneet. Vihdin puolelle on ollut historiallisia tieyhteyksiä 15 (41)
 17 jotka tulisi avata uudelleen, jotta sitä kautta saadaan uusia yhteyksiä Turuntielle. Kalljärven länsipuolelle suuntautuvat yhteydet tulisi toteuttaa ainakin kevyenliikenteen osalta. Alueen virkistyskäyttöä ja luonnonarvoja tulee arvioida yhteistyössä Vihdin kunnan kanssa, jotta voidaan hyödyntää ekologiset yhteydet ja virkistyskäytön mahdollisuudet. Ahvenlammen pohjavesialueen käyttö vesihuollon järjestämisessä on tutkittava. Kaavassa tulisi osoittaa paikka myös pienteollisuudelle, kyläkaupoille ja pienille palveluyrittäjille Osayleiskaavaratkaisun vaihtoehdot ja niiden vaikutukset Osayleiskaavasta ei ole tehty vaihtoehtoisia ratkaisuja, vaan osayleiskaava perustuu piirustuksessa 3215 esitettyyn kaavaratkaisuun. 6. OSAYLEISKAAVAN KUVAUS JA PERUSTELUT 6.1. Kaavan rakenne Yleistä Osayleiskaavan rakenne perustuu olemassa olevaan maankäyttöön ja sen lähtökohtana on Kirkkonummen yleiskaavan 2020 mukaiset laskennalliset rakennuspaikat. Täysin uusia laajoja rakennettavaksi osoitettuja alueita ei ole esitetty, vaan mahdollinen lisärakentaminen osoitetaan jo olemassa olevan rakentamisen yhteyteen rakennetta tiivistämään. Osayleiskaavassa osoitetaan asumisen alueita eri tiivistämisperiaatteilla (liite 19). Alueen koillis- ja keskiosat ovat jo nykyisellään osittain melko tiiviinkin asumisen alueita. Erityisesti vapaa-ajan asuntojen osuus on niillä varsin merkittävä, n. 50 % (liite 7). Osayleiskaavassa ei laajenneta asumiselle osoitettuja alueita fyysisesti, vaan lähtökohtana on ollut mahdollistaa nykyisten alueiden muuttaminen vähitellen ympärivuotiselle asumiselle sopiviksi edellyttämällä niillä mm. alueellisen vesihuollon toteuttamista ja liikenneyhteyksien ja liikenneturvallisuuden parantamistoimenpiteitä. Osayleiskaavassa on pyritty ennakoimaan alueen pitkällä aikavälillä tehostuvaa maankäyttöä osoittamalla siinä kevyen liikenteen yhteyksiä, ulkoilureittejä ja ulkoilureittien yhteystarpeita sekä tarvittavia viher- ja vapaa-alueita. Alueelle luonteenomaisen maatalouden toimintaedellytykset pyritään turvaamaan asianmukaisilla kaavamääräyksillä, joihin on kytketty myös maatalousmaiseman säilymiseen liittyviä määräyksiä. Asuminen 16 (41)
 18 Osayleiskaavassa osoitetaan asumisen alueet erillispientaloja ja loma-asuntoja varten. Alueen rakentamisen pääpaino on jatkossakin erillispientalorakentamisessa, jotka sopeutuvat alueen luonteeseen, olemassa olevaan rakennuskantaan ja maastollisiin reunaehtoihin parhaiten. Palvelujen ja hallinnon alueet Osayleiskaavassa osoitetaan mahdollisille uusille kouluille, päiväkotipalveluille tai muille lähipalveluille kolme uutta aluevarausta. Ne sijoittuvat Eerikinkartanontien varteen Kurkiston alueen pohjoisosaan, Eerikinkartanontien varteen Lerbackan alueen eteläosaan sekä kaava-alueen keskiosaan Heparintien ja Sjökullantien risteyksen tuntumaan. Alueella jo olemassa olevista palveluista osoitetaan Sjökullan koulun, Sjökullan kartanon ja Kylmälän vapaapalokunnan alueet. Työpaikka-alueet Osayleiskaavassa ei osoiteta erikseen työpaikka-alueita, sillä oletuksena on, että jatkossakin laajemmat työpaikka-alueet keskittyvät Veikkolaan, jossa niille on maankäytöllisesti paremmat sijoittumismahdollisuudet. Pienimuotoista yritystoimintaa on mahdollista harjoittaa asumisen yhteydessä voimassaolevan rakennusjärjestyksen säädösten perusteella. Luonnonsuojelu Varsinaisia luonnonsuojelulain perusteella perustettuja luonnonsuojelualueita kaavaalueella ovat Heparin ja Haapajärven lintuvedet. Osayleiskaavassa on osoitettu suojelumerkinnällä myös yleiskaavan 2020 mukaiset suojelualueet, eli Kvarnån joki ja Heparin ja Petäjärven välinen vesiuoma. Virkistys- ja ulkoilualueet Osayleiskaavassa on osoitettu lähivirkistysalueita (VL) alueen keskeltä, jo olemassa olevan tiiviimmän maankäytön lähituntumasta. Merkinnällä on varauduttu siihen, että osoitetut alueet voidaan sisällyttää esimerkiksi tulevaisuudessa asemakaavoihin virkistysalueina. Osayleiskaavassa on osoitettu myös Retkeily- ja ulkoilualue. Kyseessä on Kirkkonummen kunnan omistama metsäalue Tampajantien varressa Tampaja -järven itäpuolella. Tällä alueella sijaitsee myös yleisessä käytössä oleva uimaranta. Maa- ja metsätalousalueet Osayleiskaavassa on osoitettu maa- ja metsätalousalueita useilla eri merkinnöillä: - Maatalousalue (MT) - Maisemallisesti arvokas peltoalue (MA) - Maa- ja metsätalousvaltainen alue (M) - Maa- ja metsätalousvaltainen alue, jolla on erityistä ulkoilun ohjaamistarvetta (MU) 17 (41)
 19 - Maa- ja metsätalousvaltainen alue, jolla on erityisiä ympäristöarvoja (MY) Metsätalouden käytössä oleville alueille kohdistuu jossain määrin käyttöpaineita mm. ulkoilun ja ratsastuksen muodossa ja niillä sijaitsee myös luontoselvityksessä inventoituja merkittäviä luontokohteita. Kaavamääräyksillä pyritään varautumaan erilaisten reittien tarkempaan suunnitteluun ja turvaamaan alueiden luontoarvot. MA-, M-, MU- ja MY-alueet toimivat osana maakunnallisesti sekä paikallisesti merkittävää ekologista verkostoa (liite 16). Tiestö ja liikenneratkaisut Osayleiskaavassa osoitettu tieverkko pohjautuu olemassa olevaan tieverkkoon. Alueen kehittämisen ja rakentamisen merkittävän lisäämisen esteenä on tieverkon puutteet. Alueen tieverkosto on nykyisellään monissa kohdin alimitoitettu nykyisillekin liikennemäärille. Lisäksi sen erityisenä ongelmana on tiegeometriaan liittyvät rajoitteet ja kapeus. Koko alueen alempi tieverkko koostuu yksityisteistä. Päätiestöön tulevien liittymien määrä on suuri ja niiden ongelmana on vaaka- ja pystygeometrian puutteet, joka heikentää liikenneturvallisuutta. Näkyvyys ja näkemäalueet erityisesti risteyksissä eivät siis ole useinkaan riittäviä. (Liitteet 17 ja 18). Lisäksi alueella on paljon läpiajoliikennettä, joka heikentää liikenneturvallisuutta ennestään ja vähentää alueen viihtyisyyttä. Kirkkonummen tieverkko- ja liikenneturvallisuussuunnitelman laatimisen yhteydessä vuonna 2008 on selvitetty liikenteen määrää alueella. - Eerikinkartanontien keskivuorokausiliikenne on ollut Kurkistontien risteykseen 1212 ajoneuvoa - Sjökullantien keskivuorokausiliikenne välillä Eerikinkartanontie Heparintien risteys 400 ajoneuvoa ja Tampajantien risteyksestä Lapinkylän suuntaan 537 ajoneuvoa. Liikenteellisessä tarkastelussa vuonna 2011 tuli esiin, että ennustetun maankäytön kasvun perusteella Kylmälän nykyinen tieverkko ei vaadi välityskykyä lisääviä parannustoimenpiteitä. Liittymäalueiden toimivuus ja liikenneturvallisuus, sekä osittain nykyisen tien geometria, kuitenkin vaatisivat toimenpiteitä. Näihin voidaan vaikuttaa osayleiskaavoituksella kuitenkin vain hyvin rajallisesti, sillä alempi tieverkko muodostuu yksityisteistä. 18 (41)
 20 Yhdyskuntatekniset verkostot Vesihuolto Alueella ei ole keskitettyä vesihuoltoa. Kirkkonummen kunnan vesihuollon kehittämissuunnitelmassa, joka on päivitetty vuonna 2014, on linjattu että niitä alueita, jotka sisältyvät valmisteilla oleviin osayleiskaavaalueisiin, ja jotka on osayleiskaavoissa tai -luonnoksissa osoitettu mahdollisesti asemakaavoitettaviksi alueiksi, ei ole osoitettu kehittämistarvealueiksi. Näiden alueiden osalta on maankäytön ja kunnan palveluntarjonnan kannalta toivottavaa, että verkosto rakennetaan alueille vasta asemakaavoituksen jälkeen. Kehittämistarvealueet ovat muiden kuin kunnan toimesta toteutettavia verkostoalueita. Kylmälän osayleiskaavaluonnoksessa osoitettiin asemakaavoitettaviksi alueiksi suunnittelualueen koillisosa, johon sisältyi Eerikinkartanontien pohjoispuoli, Heparinkannas, Kurkisto -järveä ympäröivät alueet sekä Kurkisto järven ja Särkijärven välinen alue. Osayleiskaavaehdotukseen sisältyvissä osayleiskaavamääräyksissä ei viitata kuitenkaan enää asemakaavoitukseen, mutta käytännössä on todennäköistä että vesihuollon järjestäminen alueella tulee ratkaistavaksi aikanaan asemakaavoituksella. Vesihuollon kehittämissuunnitelmassa on linjattu että Kylmälän alue olisi mahdollinen kunnan verkostolaajennusalue vuoden 2023 jälkeen. (Liite 13) Siirtoviemäri Vuonna 2009 laadittiin yleissuunnitelma siirtoviemärin toteuttamista varten Karkkilasta Vihdin kautta Espooseen Blominmäkeen suunnitellulle jätevedenpuhdistamolle. (Jätevesien johtaminen Karkkilasta ja Vihdistä Espooseen, Osaraportit I, II ja III. Uudenmaan ympäristökeskus, Uudenmaan liitto, Karkkilan kaupunki ja Vihdin kunta. Airix Ympäristö Oy, 2009) Yhtenä linjausvaihtoehtona esitettiin viemärin kulkemista Kalljärven länsi- ja eteläpuolitse, jolloin se voisi palvella myös siirtoviemärilinjan läheisyydessä olevia kyliä ja hajaasutusta. Kiinteistöjen suora liittyminen siirtoviemäriin ei olisi mahdollista, mutta alueellisen pumppaamon kautta siirtoviemäri olisi voinut olla hyödynnettävissä Kylmälän osayleiskaava-alueen koillisosan osa-alueella alueella ja mahdollisesti laajemmallakin alueella. Siirtoviemärin alustava linjaus vaihtoehtoineen osoitettiin osayleiskaavaluonnoksessa yhteystarve merkinnällä. Kaavaluonnoksen laatimisen jälkeen on voimistunut näkemys, että siirtoviemärin toteuttamista ei pidetä taloudellisesti mahdollisena. Vuonna 2013 käynnistyi kuitenkin Vihdin jätevesihuollon vaihtoehdot YVA-menettely. jossa käsiteltiin ja arvioitiin kahdeksaa vaihtoehtoista ratkaisua. Vaihtoehto nro 1 oli siirtoviemäri Nummelasta Pohjois- Kirkkonummen ja Kylmälän kautta Espoon Blominmäen rakenteilla olevaan jätevedenpuhdistamoon. Nummela-Blominmäki siirtoviemärin linjaus osoitetaan Kylmälän osayleiskaavaehdotuksessa siirtoviemärin yhteystarvemerkinnällä. Perusteluna merkinnälle on se, että kyseinen linjaus on osoitettu myös Uudenmaan 2. vaihemaakuntakaavassa siirto- 19 (41)
 21 viemärin ohjeellinen linjaus merkinnällä. Kylmälän alueen vesihuoltoa ei kuitenkaan esitetä toteutettavaksi siirtoviemäriin pohjautuen, sillä Vihdin kunnassa tehtyjen päätösten nojalla sen toteutuminen näyttää erittäin epätodennäköiseltä. Mikäli siirtoviemäri päätettäisiin joskus tulevaisuudessa toteuttaa ja linjata se alueen kautta, linjaus sovitettaisiin tarkemmin maastoon ja varauduttaisiin todennäköisesti myös alueellisen pumppaamon toteuttamiseen. Kulttuurihistoria Osayleiskaavassa on osoitettu arkeologisen kulttuuriperinnön sekä rakennussuojelun turvaamisen kannalta tarpeelliset määräykset, jotka pohjautuvat osayleiskaavan valmistelun aikana tehtyihin selvityksiin 6.2. Mitoitus Yleistä Osayleiskaavan alueella on yhteensä n. 850 itsenäistä tilaa, joista n. 325 kpl on pintaalaltaan alle 5000 m 2 ja n. 525 kpl on pinta-alaltaan 5000 m 2 tai sen yli. Käyttämättömiä kunnan yleiskaavan mukaisia laskennallisia rakennuspaikkoja on n. 50 tilalla. Osayleiskaavan lähtökohtana on kunnan yleiskaavan 2020 mukaiset rakennuspaikat. Rakennuspaikkojen lukumääriä ei ole lähdetty suoraan lisäämään osayleiskaavassa, vaan mahdollisesti asemakaavoitettavilla alueilla rakentamisen määrä ratkaistaan asemakaavoituksen yhteydessä. Asumisen alueet Osayleiskaava-alueen länsi- ja eteläosa sekä vesistöjen ranta-alue alueen itäreunalla (liite 19) Kaava-alueen länsi- ja eteläosissa ja vesistöjen ranta-alueilla alueen itäreunalla ei rakennuspaikkojen määriä lisätä nykytilanteeseen verrattuna, vaan alueen yleiskaavan mukainen laskennallinen rakennusoikeus on osoitettu käytettäväksi sellaisenaan. Laskennallista rakennusoikeutta on jäljellä näillä alueilla noin 30 rakennuspaikkaa, joiden osalta kaava toteaa tämän tilanteen. Rakennuspaikkoja osoitetaan sekä AO, AO-1, AO-2 ja RA/AO -alueille. Käyttämättömät rakennuspaikat (noin 30 kpl) ja ympärivuotiseen asumiseen muutettavat loma-asunnot (noin 115 kpl) yhteenlaskettuna alueelle mahdollistuisi yhteensä noin 145 uutta asuinrakennusta. Uusia asukkaita voi silloin tulla noin 400, jos asuntokunnan keskikokona käytetään arvoa 2,8. Toteuttamattomien sivuasuntojen rakennusoikeus huomioon ottamalla väestönlisäys olisi tätä suurempi, sillä kyseisiä rakennuspaikkoja on noin 170 kpl. Näiden kautta tulevaa väestönlisäystä on kuitenkin vaikea arvioida sivuasumisen luonteen vuoksi, joka vaikuttaa niiden toteuttamishalukkuuteen. 20 (41)
 22 Osayleiskaava-alueen koillisosa (liite 19) Alueen koillisosassa on käyttämättömiä rakennuspaikkoja noin 20 kpl. Ympärivuotiseen asumiseen muutettavien loma-asuntojen (noin 125 kpl) kanssa alueelle mahdollistuisi silloin yhteensä myös noin 145 uutta asuinrakennusta. Uusia asukkaita voi silloin tulla tällekin alueelle noin 400, mikäli asuntokunnan keskikokona käytetään arvoa 2,8. Tälläkin alueella toteuttamattomien sivuasuntojen rakennusoikeus huomioon ottamalla väestönlisäys olisi tätä suurempi, sillä kyseisiä rakennuspaikkoja on n. 180 kpl. Yhteensä osayleiskaava mahdollistaisi yleiskaavan 2020 mukaisella mitoitusperusteella rakennuskannan kasvun noin 50 täysin uudella rakennuspaikalla, noin 240 uudella ympärivuotiseen asumiseen muuttuvalla rakennuspaikalla ja noin 350 sivuasunnolla. Arvio sivuasuntojen määrästä on puhtaasti laskennallinen, sillä niiden toteuttamiseen rakennuspaikalla liittyy maasto-oloihin ja kulkuyhteyksiin liittyviä reunaehtoja. Em. syistä johtuen ei ole oletettavaa että laajamittaista halukkuutta niiden toteuttamiseen ilmenee. Osayleiskaava-alueen asukasluvun lisäys voisi olla noin 800 uutta asukasta, eli yli kaksinkertainen nykytilanteeseen verrattuna. Arviossa ei ole otettu huomioon sitä asukasmäärän lisäystä, joka voisi tulla alueelle tulevaisuudessa mahdollisen asemakaavoituksen kautta tehostuvan maankäytön myötä. Palvelujen ja hallinnon alueet Osayleiskaava-alueelle on osoitettu kolme uutta aluevarausta palveluille kahden jo olemassaolevan lisäksi (Sjökullan koulu sekä Sjökullan tilakeskus). Aluevarauksilla pyritään varautumaan alueen lähivuosien kasvavaan palvelutarpeeseen. Tarvittava rakennusoikeuden määrä täsmentyy kaavatyön edetessä ja viime kädessä rakennusoikeuden määrä ratkaistaan tulevaisuudessa asemakaavoituksen yhteydessä. Työpaikka-alueet Osayleiskaavassa ei ole osoitettu erikseen työpaikka-alueille eikä siten myöskään niille rakennusoikeutta. Pienimuotoista yritystoimintaa on mahdollista harjoittaa asumisen yhteydessä, mikäli kiinteistön pinta-ala sen mahdollistaa voimassaolevan rakennusjärjestyksen säädösten perusteella Ympäristön laatua koskevien tavoitteiden toteutuminen Osayleiskaavaratkaisulla pyritään turvaamaan elinympäristön viihtyisyys osoittamalla toimenpiteitä, joilla varaudutaan mm. liikenneturvallisuuden parantamiseen ja vesihuollon toteuttamiseen. Nämä palvelevat myös ympäristönsuojelullisia tavoitteita. Luonnonympäristön, kulttuuriympäristön sekä rakennetun kulttuuriperinnön arvot pyritään turvaamaan niitä koskevilla määräyksillä. 21 (41)
 23 6.4. Aluevaraukset ja kaavamääräykset Asumisen alueet Erillispientalojen asuntoalue AO Alueelle saa sijoittaa yksiasuntoisia erillispientaloja. Rakentamisessa noudatetaan rakennusjärjestyksen määräyksiä. Erillispientalojen asuntoalue AO-1 Alueelle saa sijoittaa yksiasuntoisia erillispientaloja. Rakennuspaikalle saa rakentaa yhden yksiasuntoisen erillispientalon, jonka rakennusoikeus on enintään 250 k-m2. Muilta osin rakentamisessa noudatetaan rakennusjärjestyksen määräyksiä. Erillispientalojen ja loma-asuntojen asuntoalue, joka ennen käyttöön ottoa on liitettävä alueelliseen vesihuoltojärjestelmään AO-2. Alueelle saa sijoittaa yksiasuntoisia erillispientaloja. Rakennuspaikan erillispientalon rakennusoikeus saa olla enintään 250 k-m2. Muilta osin rakentamisessa noudatetaan rakennusjärjestyksen määräyksiä Uudet vesikäymälällä varustetut erillispientalot ja loma-asunnot tulee liittää alueellisen vesihuollon verkostoihin. Loma-asunnon käyttötarkoituksen muutos ympärivuotiseksi asunnoksi voidaan sallia ennen alueellisen vesihuoltojärjestelmän toteuttamista, mikäli rakennuspaikan lähikiinteistöillä on ympärivuotista asutusta. Loma-asuntojen ja erillispientalojen asuinalue, joka ennen käyttöön ottoa on liitettävä alueelliseen vesihuoltojärjestelmään RA/AO. Alueelle saa sijoittaa loma-asuntoja tai yksiasuntoisia erillispientaloja. Rakennuspaikalle saa rakentaa yhden loma-asunnon tai yksiasuntoisen erillispientalon, jonka rakennusoikeus on enintään 150 k-m2. Muilta osin rakentamisessa noudatetaan rakennusjärjestyksen määräyksiä. Ympärivuotiset asunnot ja vesikäymälällä varustetut loma-asunnot tulee liittää alueellisen vesihuollon verkostoihin. Maatilojen talouskeskusten alue AM Alueelle saa sijoittaa maatilan asuin- ja talousrakennuksia sekä maatila- ja hevostaloutta palvelevia rakennuksia sekä näihin liittyviä sivuelinkeinoja palvelevia rakennuksia. Vapaa-ajan asumisen alueet Osayleiskaavassa ei osoiteta erillisiä vain vapaa-ajan asumiselle varattuja alueita, vaan vapaa-ajan asumisen käytössä olevia rakennuksia sijoittuu asumiseen osoitettujen kaavamääräysten alaisille alueille. 22 (41)


type: caselaw

jurisdiction: US

text:
 919 A.2d 652 (2007)
 397 Md. 661
 Fausto Ediburto SOLORZANO a/k/a Fausto Ediburto Solarzano
 v.
 STATE of Maryland.
 No. 93, Sept. Term, 2006.
 Court of Appeals of Maryland.
 March 19, 2007.
 *653 John Christopher Belcher, Oxon Hill, for appellant.
 Robert Taylor, Jr., Asst. Atty. Gen. (J. Joseph Curran, Jr., Atty. Gen., on brief), for appellee.
 Argued before BELL, C.J., RAKER, CATHELL, HARRELL, BATTAGLIA, GREENE and ALAN M. WILNER (Retired, specially assigned), JJ.
 RAKER, J.
 The issue in this case is whether the Circuit Court imposed an illegal sentence because the sentence was not in accord with the plea agreement. Fausto Ediburto Solorzano, appellant, appeals from the Circuit Court's denial of a motion to correct an illegal sentence for attempted first *654 degree murder on the grounds that the sentence did not conform to the plea agreement. We shall hold that the Circuit Court for Prince George's County imposed an illegal sentence because the sentence exceeded the terms of appellant's plea agreement.
 I.
 Appellant was indicted by the Grand Jury for Prince George's County for attempted first degree murder, first degree assault, second degree assault, and two counts of carrying a dangerous weapon with the intent to injure an individual in an unlawful manner. He reached a plea agreement with the State in which he agreed to plead guilty to attempted first degree murder. In exchange, the State agreed to dismiss the remaining counts of the indictment and to recommend to the trial court that the sentence not be greater than the upper limit of the recommended range established by the Maryland Sentencing Guidelines. It is the terms of the agreement which are at issue in this appeal.
 The plea proceeding took place before the Circuit Court for Prince George's County. The State explained the terms of the plea agreement to the trial court as follows:
 "Again, Your Honor, now that the defendant is present in the courtroom, State's understanding is the defendant is going to enter a plea to Count One, attempted murder. Free to allocute. The State will bind itself to the top of the guidelines, which is believed to be twelve to twenty years."
 The court informed appellant that he was waiving his right to a jury trial, his right to challenge the form of the indictment, the admissibility of evidence, and the automatic right to appeal by pleading guilty. The State provided a factual basis upon which to accept the plea, followed by a colloquy between the court and appellant:
 "THE COURT: You've heard the negotiations between the State's Attorney and your attorney, and that is that you enter a plea of guilty to Count One in this case, which is attempted murder, that we are going to order a pre-sentence investigation to determine your background and any history of criminal involvements or convictions, that at the time of sentencing both sides are free to allocute for what they believe may be an appropriate sentence on your behalf, that the State has agreed to cap its recommendation to what we call the top of the guidelines.
 Do you know what the sentencing guidelines are, sir?
 [APPELLANT]: Yes.
 THE COURT: Okay. And you understand that the State and your attorney believe that those guidelines are somewhere between twelve and twenty years, but we're not sure, which is why we're ordering a pre-sentence investigation. But if it turns out to be twelve to twenty years, the State is free to ask for up to twenty years, and you could receive up to twenty years.
 Do you understand that, sir?
 [APPELLANT]: Yes.
 THE COURT: If your sentencing guidelines come back to be greater than either what the State's Attorney or your attorney anticipated and the top of the guidelines would be higher, you could, in fact, receive a greater sentence than twenty years.
 Do you understand that, sir?
 [APPELLANT]: Yes.
 THE COURT: Okay. Do you still wish to enter a plea of guilty in this matter?
 [APPELLANT]: Yes.
 * * *
 *655 THE COURT: The Court finds that the State has provided an adequate factual basis for me to accept Mr. Solorzano's plea of guilty to attempted murder, and I find that his plea of guilty is freely, voluntarily and understandingly made. Accept his plea and in fact find him guilty of one count of attempted murder."
 The court ordered a pre-sentence report and the sentencing guidelines indicated in the report were twelve to twenty years incarceration. At sentencing, the court engaged in the following dialogue:
 "THE COURT: You recall the negotiations about your plea of guilty with the State and [your former defense counsel].[[1]]
 [APPELLANT]: Yes, sir.
 THE COURT: And those were that the State was free to allocute for up to twenty years in jail if you had no prior record of convictions; do you recall that?
 [APPELLANT]: Yes, sir.
 THE COURT: And you recall, however, that the State was not bound to that agreement?
 [APPELLANT]: Yes, sir.
 THE COURT: And you understand, therefore, that you could receive up to lifea term of life imprisonment?
 [APPELLANT]: Yes, sir.
 THE COURT: You were aware of that on the last occasion as well, sir?
 [APPELLANT]: No, sir.
 THE COURT: You were not?
 [DEFENSE COUNSEL]: I was not aware of that. What he explained to me, Your Honor, he thought there was an agreement, and I saw what was in the file where there was an offer, I think, and there was nothing in there that indicated the completed agreement. He understood that there was an agreement that the parties would allocute within the sentencing range between twelve and twenty years, he thought there was an agreement the State would not ask for more than twenty.
 [THE STATE]: I believe you said the State was not bound to it, when I think you meant the Court wasn't bound to it. The State has agreed to cap at twenty years, which is what the agreement was.
 THE COURT: I didn't know if you were aware, [defense counsel], because of being new counsel, so I just wanted to make sure that everything was clear. The State has agreed not to recommend more than twenty years in this case but the Court is not bound to that recommendation and could in fact sentence up to life in prison. You are aware of that?
 [DEFENSE COUNSEL]: Yes.
 THE COURT: And you are aware of that, sir, as well?
 [APPELLANT]: Yes, sir.
 THE COURT: Okay. We can proceed. Thank you."
 The court sentenced appellant to life imprisonment, with all but fifty years suspended. Appellant filed a timely motion to correct an illegal sentence, seeking specific performance of the plea agreement, and a motion to vacate his guilty plea. The court denied both motions. Appellant noted an appeal to the Court of Special Appeals. We granted certiorari on our own initiative prior to decision by that court. Solorzano v. State, 396 Md. 11, 912 A.2d 647 (2006).
 II.
 Before this Court, appellant argues that the sentence imposed by the trial *656 court was an illegal sentence because it was not in accordance with the terms of his plea agreement. The State argues that the sentence conformed to the plea agreement and was a legal sentence because the court did not bind itself to a sentence of twelve to twenty years incarceration at the plea proceeding.
 In Santobello v. New York, 404 U.S. 257, 92 S. Ct. 495, 30 L. Ed. 2d 427 (1971), the Supreme Court noted two options available to a defendant who has not received the benefit of a plea bargain. The defendant can either (1) have the bargain specifically enforced, or (2) withdraw his plea of guilty. Id. at 263, 92 S. Ct. at 499. Since Santobello, the rule is that "when a plea rests in any significant degree on a promise or agreement of the prosecutor, so that it can be said to be part of the inducement or consideration, such promise must be fulfilled." Id. at 262, 92 S. Ct. at 499. This principle is based upon the Due Process Clause and the recognition that, to be valid, a guilty plea must be knowing, voluntary, and intelligent. Mabry v. Johnson, 467 U.S. 504, 508-09, 104 S. Ct. 2543, 2546-47, 81 L. Ed. 2d 437 (1984); Boykin v. Alabama, 395 U.S. 238, 242, 89 S. Ct. 1709, 1711-12, 23 L. Ed. 2d 274 (1969). See also Metheny v. State, 359 Md. 576, 601, 755 A.2d 1088, 1102 (2000); Miller v. State, 272 Md. 249, 255, 322 A.2d 527, 530 (1974). Thus, when either the prosecution breaches its promise with respect to a plea agreement, or the court breaches a plea agreement that it agreed to abide by, the defendant is entitled to relief. Mabry, 467 U.S. at 509, 104 S. Ct. at 2547; Miller, 272 Md. at 255, 322 A.2d at 530. Since Santobello, we have held that where the plea agreement is breached, and it was not caused by the defendant, the general remedy for the breach is to permit the defendant to choose either specific performance or withdrawal of the plea. Tweedy v. State, 380 Md. 475, 488, 845 A.2d 1215, 1222 (2004); Jackson v. State, 358 Md. 259, 278, 747 A.2d 1199, 1209 (2000); Miller, 272 Md. at 255, 322 A.2d at 530.
 Whether a trial court has violated the terms of a plea agreement is a question of law which we review de novo. Tweedy, 380 Md. at 482, 845 A.2d at 1219. We construe the terms of a plea agreement according to the reasonable understanding of the defendant when he pled guilty. Id. See also United States v. Scott, 469 F.3d 1335, 1338 (10th Cir.2006); United States v. Farias, 469 F.3d 393, 397 n. 4 (5th Cir.2006); United States v. Williams, 444 F.3d 1286, 1305 (11th Cir.2006); United States v. Cimino, 381 F.3d 124, 127 (2d Cir.2004); United States v. Andis, 333 F.3d 886, 890 (8th Cir.2003); State v. Bethel, 110 Ohio St. 3d 416, 854 N.E.2d 150, 167 (2006); State v. Bisson, 156 Wash.2d 507, 130 P.3d 820, 830 (2006). Because plea bargains are similar to contracts, "contract principles should generally guide the determination of the proper remedy of a broken plea agreement." State v. Parker, 334 Md. 576, 604, 640 A.2d 1104, 1118 (1994). Contract principles alone, however, are not enough to resolve disputes over the proper interpretation of a plea bargain. See Jackson, 358 Md. at 275, 747 A.2d at 1207. Due process concerns for fairness and the adequacy of procedural safeguards guide any interpretation of a court approved plea agreement. See Santobello, 404 U.S. at 261-62, 92 S. Ct. at 498-99.
 The trial court may accept a guilty plea only after it determines, upon an examination of the defendant on the record in open court, that (1) the defendant is pleading voluntarily, with an understanding of the nature of the charge and the consequences of the plea, and (2) that there is a factual basis for the plea. Rule 4-242(c). Rule 4-243 sets forth the procedures to be followed when the State and a defendant *657 have entered into a plea agreement. The Rule states, in pertinent part, as follows:
 "(c) Agreements of sentence, disposition, or other judicial action.
 (1) Presentation to the court. If a plea agreement has been reached pursuant to subsection (a)(1)(F) of this Rule for a plea of guilty or nolo contendere which contemplates a particular sentence, disposition, or other judicial action, the defense counsel and the State's Attorney shall advise the judge of the terms of the agreement when the defendant pleads. The judge may then accept or reject the plea and, if accepted, may approve the agreement or defer decision as to its approval or rejection until after such pre-sentence proceedings and investigation as the judge directs.
 (2) Not binding on the court. The agreement of the State's Attorney relating to a particular sentence, disposition, or other judicial action is not binding on the court unless the judge to whom the agreement is presented approves it.
 (3) Approval of plea agreement. If the plea agreement is approved, the judge shall embody in the judgment the agreed sentence, disposition, or other judicial action encompassed in the agreement or, with the consent of the parties, a disposition more favorable to the defendant than that provided for in the agreement."
 Rule 4-243(c).
 Rule 4-243(c)(1) makes clear that a trial court is under no obligation to accept any particular sentence agreed upon by the State and a defendant. Rule 4-243(c)(3), however, makes equally clear that if the trial judge "approves" a plea agreement, the trial court is required to fulfill the terms of that agreement if the defendant pled guilty in reliance on the court's acceptance. See also Santobello, 404 U.S. at 262, 92 S. Ct. at 499. To be sure, the implementation of the prosecutor's and the defendant's expectations, as a result of their agreement, depends upon the approval of the trial court. Neither party could, or should, contemplate any benefit from the bargain unless the trial judge approves and agrees to the conditions and accepts the guilty plea.
 In this case, it is the terms of the agreement which are at issue. We must determine whether the trial court, in accepting appellant's guilty plea, agreed to impose no more than a term of incarceration of twelve to twenty years, if that term was within the range of the sentencing guidelines. If the court agreed to impose the sentence agreed upon by appellant and the State, the trial judge was bound to impose a sentence no greater than twenty years. See Tweedy, 380 Md. at 485, 845 A.2d at 1221 (stating that once a plea bargain is accepted, a court is "required to impose the agreed upon sentence, assuming that all the conditions imposed upon the defendant were fulfilled"); State v. Poole, 321 Md. 482, 497, 583 A.2d 265, 272 (1991) (holding that once a court accepts a guilty plea, it is bound by the provisions contained in the plea agreement). If, in the alternative, the court did not agree to impose a particular sentence, it acted within its discretion to impose a term of life, all but fifty years suspended. We hold that the trial court accepted the terms of the plea agreement, that appellant pled guilty in reliance of the court's acceptance, and that as such, he is entitled to specific performance of the terms of that agreement.
 Prior to appellant entering his guilty plea, the trial court made statements which, at a minimum, created an impression that it had accepted the sentencing range agreed upon by the State and appellant. The court told appellant as follows:
 *658 "If your sentencing guidelines come back to be greater than either what the State's Attorney or your attorney anticipated and the top of the guidelines would be higher, you could, in fact, receive a greater sentence than twenty years."
 Although the trial court indicated that it could sentence appellant to a term of incarceration greater than twenty years if the sentencing guidelines were greater than the recommendation, the court never indicated that if the agreement was within the guidelines that the sentence could be greater. The court, at one point, specifically informed appellant that if the sentencing guidelines recommended "twelve to twenty years, the State is free to ask for up to twenty years, and you could receive up to twenty years." The obvious interpretation of the judge's remarks is that if the guidelines were greater than twenty years, then and only then, the defendant could receive a greater sentence. It would be reasonable for a layperson to believe, from the colloquy, that he would receive no more than twenty years in jail, so long as that was the top of the sentencing guidelines for the crime to which he pled guilty. As indicated, the guidelines supported the agreement.
 Appellant reasonably expected that the terms of his plea agreement would be honored when he entered his guilty plea. As he told the court at his sentencing proceeding, "Your Honor, what I understood was that the plea was for twelve to twenty." Defense counsel noted this impression as well, stating as follows:
 "[Appellant] thought there was an agreement, and I saw what was in the file where there was an offer . . . He understood that there was an agreement that the parties would allocute within the sentencing range between twelve and twenty years . . . "
 Appellant's understanding was reasonable, and he is entitled to the benefit of his bargain. When the pre-sentence investigation indicated that the sentencing guidelines recommended twelve to twenty years, the court was bound to impose a sentence within that range.
 Tweedy v. State, 380 Md. 475, 845 A.2d 1215, supports this conclusion. In Tweedy, the defendant was told at his plea proceeding that unless he did "certain things" before sentencing, he "would receive a sentence of five years, suspend all but six months with two years probation." Id. at 480, 845 A.2d at 1218. The court did not specifically identify these "certain things" prior to accepting Tweedy's guilty plea. Id. at 480-81, 845 A.2d at 1218. After Tweedy pled guilty, however, the trial court warned him that if he did not show up at sentencing, "the sentence will be five years." Id. at 481, 845 A.2d at 1218. When Tweedy failed to appear at his sentencing proceeding, the court fulfilled its promise, and sentenced him to a term of five years incarceration.
 We reversed and remanded for resentencing in accordance with the terms of Tweedy's plea agreement. We held that a sentencing court cannot modify a plea agreement unilaterally after a defendant has entered a guilty plea in reliance on the terms of that agreement. Id. at 486, 845 A.2d at 1221. We stated that, "the condition providing for an increase in the sentence must be an express term of the plea bargain, clearly agreed upon before the guilty plea is accepted." Id. at 487, 845 A.2d at 1222 (emphasis in original).
 In the case sub judice, the trial court found that Tweedy did not control. We disagree. It is clear from the record that the court accepted the terms of the plea agreement prior to appellant entering his guilty plea. Based on the record before us, we believe the trial court made statements *659 from which the defendant could reasonably have believed a commitment had been made to impose a sentence within the range of twelve to twenty years, contingent on the sentence falling within the sentencing guidelines. The trial court declined to correct the sentence, however, reasoning that it had never accepted the terms of the plea agreement. The court stated as follows:
 "It was not until the Court began discussing the sentencing guidelines that the Court ever even implied that the State's recommendation would be binding on the Courtleading to the unfortunate ambiguity now at issue. This apparent ambiguity, however, makes this case wholly unlike Tweedy, in which the trial court unequivocally added an additional term to the plea agreement after accepting the Defendant's plea."
 The court erred in determining that its "implied" acceptance would not be binding on the court. Once a defendant enters a guilty plea and the plea is accepted by the court, due process requires the plea bargain be honored. Santobello, 404 U.S. at 262, 92 S. Ct. at 499.
 Assuming that the agreement was ambiguous, the ambiguity should have been construed in favor of the defendant. See Scott, 469 F.3d at 1338 (noting that it is "well settled that we must interpret the agreement according to the defendant's reasonable understanding of its terms"); Farias, 469 F.3d at 397 n. 4 (noting that in construing a plea agreement, "courts should look to the nature of the agreement and the defendant's `reasonable understanding' of it, and any ambiguity must be resolved against the Government" (internal citations omitted)); Williams, 444 F.3d at 1305 (noting that plea bargains are to be read in favor of the defendant); Andis, 333 F.3d at 890 (noting that where "a plea agreement is ambiguous, the ambiguities are construed against the government" (internal citations omitted)); Bisson, 130 P.3d at 830 (stating that it "is axiomatic that due process requires courts to construe any ambiguity in a plea agreement against the government and in accordance with the defendant's reasonable understanding of the agreement"). Therefore, even if the court had only "implied" that it would accept the terms of the plea bargain, appellant was entitled nonetheless to the sentence contemplated in his agreement. Appellant relied upon the court's acceptance of his plea agreement, on terms he understood to be based upon a twelve to twenty year sentence. He waived his right to a trial on this basis. As such, he is entitled to the sentence within the range of the guidelines.
 It is clear that appellant did not get that for which he bargained. Relief is either specific enforcement of the agreement or withdrawal of the plea, depending on the circumstances in each case. Appellant does not wish to withdraw his guilty plea; he seeks specific performance of his plea agreement. His agreement with the State specified a term of twelve to twenty years if it fell within the sentencing guidelines, and the trial court specifically told him that "you could receive up to twenty years." The agreed upon sentence did fall within the sentencing guidelines. Appellant is therefore entitled to specific performance of his agreement.[2]
 *660 SENTENCE VACATED. CASE REMANDED TO THE CIRCUIT COURT FOR PRINCE GEORGE'S COUNTY FOR RESENTENCING IN ACCORDANCE WITH THIS OPINION. COSTS TO BE PAID BY PRINCE GEORGE'S COUNTY.
 NOTES
 [1] Between the plea proceeding and sentencing, appellant retained new counsel.
 [2] At oral argument, the question arose whether, if appellant were to be resentenced, a sentence of life, suspend all but twenty years, would conform with the twelve to twenty year sentence agreed upon between appellant and the State. The State argued that any portion of a sentence which is suspended is not considered when determining whether a sentence falls within the guidelines range. See Maryland State Commission on Criminal Sentencing Policy, Maryland Sentencing Guidelines Manual, § 12. 1, p. 42 (2005) (stating that "[s]uspended time is not considered in determining whether the sentence falls within the recommended guidelines. The guidelines range represents only non-suspended time." (emphasis in original)). Whether a life sentence, suspend all but twenty years (carrying parole conditions not applicable to the twenty year sentence), is the same as a sentence of twelve to twenty years, was not explicitly raised on appeal, and was not briefed by either party. Nonetheless, appellant in the case sub judice was never advised by the trial court that he was facing a life sentence. Assuming, without deciding that the State is correct, if the State is relying on the guidelines provision, the State must make absolutely clear, on the record, that it is doing so, and the defendant must be fully advised as such. For these reasons, we do not address the issue.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 23.10.2008
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 280/36
 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP
 č. 94/2008
 zo 4. júla 2008,
 ktorým sa mení a dopĺňa Protokol 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd
 SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,
 so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej články 86 a 98,
 keďže:
 (1)
 Protokol 31 k dohode bol zmenený a doplnený rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 71/2007 z 29. júna 2007 (1).
 (2)
 Je vhodné pokračovať v spolupráci medzi zmluvnými stranami dohody v oblasti implementácie a rozvoja vnútorného trhu.
 (3)
 Protokol 31 k dohode by sa preto mal zmeniť a doplniť, aby sa po 31. decembri 2007 mohlo v tejto spolupráci pokračovať,
 ROZHODOL TAKTO:
 Článok 1
 Článok 7 protokolu 31 k dohode sa mení a dopĺňa takto:
 1.
 Slová „roky 2004, 2005, 2006 a 2007“ v odseku 6 sa nahrádzajú slovami „roky 2004, 2005, 2006, 2007 a 2008“.
 2.
 Slová „roky 2006 a 2007“ v odseku 7 sa nahrádzajú slovami „roky 2006, 2007 a 2008“.
 3.
 Text v zarážke v odseku 7 sa nahrádza týmto textom:
 „Rozpočtová položka 02 03 01: ‚Fungovanie a rozvoj vnútorného trhu osobitne v oblastiach oznamovania, vydávania osvedčení a odvetvovej aproximácie.‘“
 4.
 Za odsek 7 sa vkladá tento odsek:
 „8. Štáty EZVO sa od 1. januára 2008 zúčastňujú na činnostiach Spoločenstva týkajúcich sa tejto rozpočtovej položky všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2008:
 —
 Rozpočtová položka 02 01 04 01: ‚Fungovanie a rozvoj vnútorného trhu najmä v oblastiach oznamovania, vydávania osvedčení a odvetvovej aproximácie – Výdavky na administratívne riadenie.‘ “
 5.
 Slová „odsekoch 5, 6 a 7“ v odsekoch 3 a 4 sa nahrádzajú slovami „odsekoch 5, 6, 7 a 8“.
 Článok 2
 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po poslednom oznámení Spoločnému výboru EHP podľa článku 103 ods. 1 dohody (2).
 Uplatňuje sa od 1. januára 2008.
 Článok 3
 Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.
 V Bruseli 4. júla 2008
 Za Spoločný výbor EHP
 predseda
 J. N. V. knieža Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 (1) Ú. v. EÚ L 304, 22.11.2007, s. 56.
 (2) Ústavné požiadavky neboli oznámené.