type: contracts

text:
 17.12.2018
 HR
 Službeni list Europske unije
 L 320/45
 Samo izvorni tekstovi UN/ECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i datum stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u najnovijem izdanju statusnog dokumenta UNECE-a TRANS/WP.29/343 koji je dostupan na:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Pravilnik br. 99 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji izvorâ svjetlosti s izbojem u plinu za upotrebu u homologiranim svjetlima motornih vozila [2018/1997]
 Obuhvaća sav važeći tekst do:
 dopune 13. izvorne verzije Pravilnika – datum stupanja na snagu: 10. listopada 2017.
 SADRŽAJ
 PRAVILNIK
 1.
 Područje primjene
 2.
 Administrativne odredbe
 3.
 Tehnički zahtjevi
 4.
 Sukladnost proizvodnje
 5.
 Sankcije za nesukladnost proizvodnje
 6.
 Trajno obustavljena proizvodnja
 7.
 Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela
 PRILOZI
 1.
 Tehnički listovi za izvore svjetlosti s izbojem u plinu
 2.
 Izjava
 3.
 Primjer izgleda homologacijske oznake
 4.
 Metoda mjerenja električnih i fotometrijskih karakteristika
 5.
 Optički raspored za mjerenje položaja i oblika luka i položaja elektroda
 6.
 Minimalni zahtjevi za postupke kontrole kvalitete koje provodi proizvođač
 7.
 Uzorkovanje i razine sukladnosti za proizvođačeve zapisnike o ispitivanjima
 8.
 Minimalni zahtjevi za uzorkovanje koje obavlja inspektor
 1. PODRUČJE PRIMJENE
 Ovaj se Pravilnik primjenjuje na izvore svjetlosti s izbojem u plinu iz Priloga 1. namijenjene za upotrebu u homologiranim svjetlima motornih vozila.
 2. ADMINISTRATIVNE ODREDBE
 2.1 Definicije
 2.1.1 Pojam „kategorija” u ovom se Pravilniku upotrebljava za opis različitih osnovnih konstrukcija standardiziranih izvora svjetlosti s izbojem u plinu. Svaka kategorija ima posebnu oznaku, primjerice: D2S.
 2.1.2 „Izvori svjetlosti s izbojem u plinu različitih tipova” (1) znači izvori svjetlosti s izbojem u plinu iste kategorije koji se međusobno razlikuju prema sljedećim bitnim obilježjima:
 2.1.2.1
 trgovačko ime ili oznaka; to znači:
 (a)
 izvori svjetlosti s izbojem u plinu s istim trgovačkim imenom ili oznakom koje su proizveli različiti proizvođači smatraju se različitim tipovima;
 (b)
 izvori svjetlosti s izbojem u plinu istog proizvođača koji se razlikuju samo prema trgovačkom imenu ili oznaci mogu se smatrati istim tipom;
 2.1.2.2
 konstrukciji balona i/ili podnoška ako te razlike utječu na optičke učinke.
 2.2 Zahtjev za homologaciju
 2.2.1 Zahtjev za homologaciju podnose nositelj trgovačkog imena ili oznake ili njegov ovlašteni zastupnik.
 2.2.2 Svakom se zahtjevu za homologaciju prilažu (vidjeti i stavak 2.4.2.):
 2.2.2.1
 tehnički crteži u tri primjerka, dovoljno podrobni da omoguće identifikaciju tipa;
 2.2.2.2
 tehnički opis s, ako predspojna naprava nije ugrađena u izvor svjetlosti, identifikacijskim podacima o predspojnoj napravi;
 2.2.2.3
 tri uzorka svake boje za koju je podnesen zahtjev;
 2.2.2.4
 jedan uzorak predspojne naprave ako nije ugrađena u izvor svjetlosti.
 2.2.3 Ako se tip izvora svjetlosti s izbojem u plinu razlikuje od već homologiranog tipa samo prema trgovačkom imenu ili oznaci, dovoljno je dostaviti:
 2.2.3.1
 izjavu proizvođača da je dostavljeni tip (osim trgovačkim imenom ili oznakom) jednak već homologiranom tipu i da ga je proizveo isti proizvođač, pri čemu se potonji tipidentificira homologacijskim kodom;
 2.2.3.2
 dva uzorka s novim trgovačkim imenom ili oznakom.
 2.2.4 Prije dodjeljivanja homologacije homologacijsko tijelo provjerava postoje li zadovoljavajuća rješenja za osiguravanje djelotvornog nadzora nad sukladnošću proizvodnje.
 2.3 Natpisi
 2.3.1 Izvori svjetlosti s izbojem u plinu dostavljeni za homologaciju na podnošku ili na balonu imaju:
 2.3.1.1
 trgovačko ime ili oznaku podnositelja zahtjeva;
 2.3.1.2
 međunarodnu oznaku odgovarajuće kategorije;
 2.3.1.3
 nazivnu snagu; to nije potrebno odvojeno navoditi ako je to dio međunarodne oznake odgovarajuće kategorije;
 2.3.1.4
 dovoljno velik prostor za homologacijsku oznaku.
 2.3.2 Prostor iz stavka 2.3.1.4. označuje se na crtežima priloženima zahtjevu za homologaciju.
 2.3.3 Uz natpise iz stavaka 2.3.1. i 2.4.4. na podnošku mogu biti i drugi natpisi.
 2.3.4 Ako predspojna naprava nije ugrađena u izvor svjetlosti, predspojna naprava koja se upotrebljava za homologaciju izvora svjetlosti označuje se oznakom tipa i trgovačkom oznakom te nazivnim naponom i snagom, kako je navedeno na relevantnom tehničkom listu izvora svjetlosti s izbojem u plinu.
 2.4 Homologacija
 2.4.1 Homologacija se dodjeljuje ako svi uzorci tipa izvora svjetlosti s izbojem u plinu koji su dostavljeni u skladu sa stavcima 2.2.2.3. ili 2.2.3.2. ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika, pri čemu su ispitani s predspojnom napravom u skladu sa stavkom 2.2.2.4 ako ona nije ugrađena u izvor svjetlosti.
 2.4.2 Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski kod. Njegov prvi znak znači niz izmjena koje uključuju najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme dodjeljivanja homologacije.
 Za njim slijedi identifikacijski kod koji je sastavljen od najviše triju znakova. Upotrebljavaju se samo arapski brojevi i velika slova navedeni u napomeni (2).
 Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti kod drugom tipu izvora svjetlosti s izbojem u plinu. Ako podnositelj to želi, isti se homologacijski kod može dodijeliti izvoru svjetlosti s izbojem u plinu koji emitira bijelu svjetlost i izvoru svjetlosti s izbojem u plinu koji emitira selektivno žutu svjetlost (vidjeti stavak 2.1.2.).
 2.4.3 Stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se o dodjeljivanju, proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije ili trajno obustavljenoj proizvodnji tipa izvora svjetlosti s izbojem u plinu na temelju ovog Pravilnika izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku i crtežom, koji podnositelj prilaže za homologaciju u formatu ne većem od A4 (210 × 297 mm) i u mjerilu od najmanje 2:1.
 2.4.4 Uz natpise propisane u stavku 2.3.1. svakom se izvoru svjetlosti s izbojem u plinu sukladnom s tipom homologiranim na temelju ovog Pravilnika u prostor iz stavka 2.3.1.4. dodaje međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:
 2.4.4.1
 odsječenog kruga oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj zemlje koja je izdala homologaciju (3);
 2.4.4.2
 homologacijskog broja, smještenog blizu odsječenog kruga.
 2.4.5 Ako je podnositelj dobio isti homologacijski kod za nekoliko trgovačkih imena ili oznaka, dovoljno je da barem jedan od njih ispunjava zahtjeve iz stavka 2.3.1.1.
 2.4.6 Oznake i natpisi iz stavaka 2.3.1. i 2.4.3. moraju biti jasno čitljivi i neizbrisivi.
 2.4.7 U Prilogu 3. ovom Pravilniku prikazan je primjer izgleda homologacijske oznake.
 3. TEHNIČKI ZAHTJEVI
 3.1 Definicije
 Primjenjuju se definicije iz Rezolucije R.E.5 ili njezinih naknadnih revizija koje su se primjenjivale u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju.
 3.2 Opće specifikacije
 3.2.1 Svaki dostavljeni uzorak mora biti sukladan s odgovarajućim zahtjevima iz ovog Pravilnika u ispitivanju; ako predspojna naprava nije ugrađena u izvor svjetlosti mora se ispitati s predspojnom napravom u skladu sa stavkom 2.2.2.4.
 3.2.2 Izvori svjetlosti s izbojem u plinu konstruirani su tako da u uobičajenoj upotrebi imaju i zadržavaju dobra radna svojstva. Usto ne smiju imati nikakve konstrukcijske i proizvodne nedostatke.
 3.2.3 Električni luk smije biti jedini element izvora svjetlosti s izbojem u plinu koji proizvodi i emitira svjetlost pod naponom.
 3.3 Proizvodnja
 3.3.1 Baloni izvora svjetlosti s izbojem u plinu ne smiju imati nikakve brazde ili mrlje koje im mogu narušiti učinkovitost i optičko djelovanje.
 3.3.2 U slučaju obojenog (vanjskog) balona nakon 15 sati rada s predspojnom napravom ili izvorom svjetlosti s ugrađenom predspojnom napravom na ispitnom naponu površina balona lagano se briše pamučnom krpom natopljenom mješavinom n-heptana u obujamskom udjelu od 70 % i toluola u obujamskom udjelu od 30 %. Nakon otprilike pet minuta površina se vizualno pregledava. Ne smije biti očitih promjena.
 3.3.3 Izvori svjetlosti s izbojem u plinu opremljeni su standardnim podnošcima u skladu s tehničkim listovima za podnožja iz Publikacije 60061 IEC-a, kako je navedeno na pojedinačnim tehničkim listovima u Prilogu 1.
 3.3.4 Podnožak je čvrst i dobro učvršćen za balon.
 3.3.5 Radi provjere ispunjavaju li izvori svjetlosti s izbojem u plinu zahtjeve iz stavaka 3.3.3. i 3.3.4. provode se vizualni pregled, provjera dimenzija i, prema potrebi, probna ugradnja.
 3.4 Ispitivanja
 3.4.1 Izvori svjetlosti s izbojem u plinu podvrgavaju se starenju kako je navedeno u Prilogu 4.
 3.4.2 Svi se uzorci ispituju s predspojnom napravom u skladu sa stavkom 2.2.2.4. ako predspojna naprava nije ugrađena u izvor svjetlosti.
 3.4.3 Električna mjerenja provode se instrumentima razreda točnosti od najmanje 0,2. (točnost od 0,2 % cijele ljestvice).
 3.5 Položaj i dimenzije elektroda, električnog luka i pruga
 3.5.1 Geometrijski položaj elektroda mora biti kako je navedeno na relevantnom tehničkom listu. Primjer metode mjerenja položaja luka i elektroda dan je u Prilogu 5. ovom Pravilniku. Mogu se upotrebljavati i druge metode.
 3.5.1.1 Položaj i dimenzije elektroda izvora svjetlosti mjere se prije starenja, s isključenim izvorom svjetlosti s izbojem u plinu i optičkim metodama kroz stakleni balon.
 3.5.2 Oblik i pomak luka moraju biti u skladu sa zahtjevima iz relevantnog tehničkog lista.
 3.5.2.1 Mjerenje se obavlja nakon starenja s izvorom svjetlosti napajanim iz predspojne naprave na ispitnom naponu ili s izvorom svjetlosti s ugrađenom predspojnom napravom na ispitnom naponu.
 3.5.3 Položaj, dimenzije i propusnost pruga moraju biti skladu sa zahtjevima iz relevantnog tehničkog lista.
 3.5.3.1 Mjerenje se obavlja nakon starenja s izvorom svjetlosti napajanim iz predspojne naprave na ispitnom naponu ili s izvorom svjetlosti s ugrađenom predspojnom napravom na ispitnom naponu.
 3.6 Karakteristike uključenja, postizanja pune jakosti i toplog ponovnog uključenja
 3.6.1 Uključenje
 Kad se ispituje u skladu s uvjetima iz Priloga 4. ovom Pravilniku, izvor svjetlosti s izbojem u plinu uključuje se odmah i svijetli.
 3.6.2 Postizanje pune jakosti
 3.6.2.1 Izvori svjetlosti s izbojem u plinu s ciljnim svjetlosnim tokom koji je veći od 2 000 lm:
 kad se mjeri u skladu s uvjetima iz Priloga 4., izvor svjetlosti s izbojem u plinu mora emitirati najmanje:
 nakon 1 sekunde: 25 % ciljnog svjetlosnog toka;
 nakon 4 sekunde: 80 % ciljnog svjetlosnog toka.
 Ciljni svjetlosni tok kako je naveden na relevantnom tehničkom listu.
 3.6.2.2 Izvori svjetlosti s izbojem u plinu s ciljnim svjetlosnim tokom koji nije veći od 2 000 lm i ne sadržava crne pruge:
 kad se mjeri u skladu s uvjetima iz Priloga 4., izvor svjetlosti s izbojem u plinu mora emitirati najmanje 800 lm nakon 1 sekunde i najmanje 1 000 lm nakon 4 sekunde.
 Ciljni svjetlosni tok kako je naveden na relevantnom tehničkom listu.
 3.6.2.3 Izvori svjetlosti s izbojem u plinu s ciljnim svjetlosnim tokom koji nije veći od 2 000 lm, ali sadržava crne pruge:
 kad se mjeri u skladu s uvjetima iz Priloga 4., izvor svjetlosti s izbojem u plinu mora emitirati najmanje 700 lm nakon 1 sekunde i najmanje 900 lm nakon 4 sekunde.
 Ciljni svjetlosni tok kako je naveden na relevantnom tehničkom listu.
 3.6.2.4 Izvori svjetlosti s izbojem u plinu koji imaju više od jednog ciljnog svjetlosnog toka, pri čemu najmanje jedan ciljni svjetlosni tok nije veći od 2 000 lm:
 kad se mjeri u skladu s uvjetima iz Priloga 4., izvor svjetlosti s izbojem u plinu mora emitirati najmanje 800 lm nakon 1 sekunde i najmanje 1 000 lm nakon 4 sekunde.
 Ciljni svjetlosni tok kako je naveden na relevantnom tehničkom listu.
 3.6.3 Toplo ponovno uključenje
 Ako se ispituje u skladu s uvjetima iz Priloga 4., izvor svjetlosti s izbojem u plinu ponovno se uključuje odmah nakon isključenosti u trajanju navedenom na tehničkom listu. Nakon jedne sekunde izvor svjetlosti mora emitirati najmanje 80 % svojega ciljnog svjetlosnog toka.
 3.7 Električne karakteristike
 Kad se mjeri u skladu s uvjetima iz Priloga 4. ovom Pravilniku, napon i snaga izvora svjetlosti moraju biti unutar graničnih vrijednosti navedenih u relevantnom tehničkom listu.
 3.8 Svjetlosni tok
 Kad se mjeri u skladu s uvjetima iz Priloga 4. ovom Pravilniku, svjetlosni tok mora biti unutar graničnih vrijednosti navedenih u relevantnom tehničkom listu. Ako su za isti tip specificirane bijela i selektivno žuta svjetlost, ciljna se vrijednost primjenjuje na izvore svjetlosti koji emitiraju bijelu svjetlost, pri čemu svjetlosni tok izvora svjetlosti koji emitira selektivno žutu svjetlost iznosi najmanje 68 % specificirane vrijednosti.
 3.9 Boja
 3.9.1 Boja emitirane svjetlosti mora biti bijela ili selektivno žuta. Povrh toga, kolorimetrijske karakteristike, izražena CIE-ovim kromatičnim koordinatama, moraju biti unutar graničnih vrijednosti navedenih na relevantnom tehničkom listu.
 3.9.2 Na ovaj se Pravilnik primjenjuju definicije boje emitirane svjetlosti iz Pravilnika br. 48 i njegovog niza izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju.
 3.9.3 Boja se mjeri u skladu s uvjetima navedenima u stavku 10. Priloga 4. ovom Pravilniku.
 3.9.4 Najmanji udio crvene svjetlosti izvora svjetlosti s izbojem u plinu takav je da vrijedi:
 pri čemu je:
 Ee (λ)
 [W/nm]
 spektralna raspodjela toka isijavanja;
 V (λ)
 [1]
 spektralna svjetlosna učinkovitost;
 λ
 [nm]
 valna duljina.
 Ta se vrijednost izračunava pomoću intervala od jednog nanometra.
 3.10 UV zračenje
 UV zračenje izvora svjetlosti s izbojem u plinu mora biti takvo da je izvor svjetlosti s izbojem u plinu tipa niskog intenziteta UV zračenja u skladu s:
 pri čemu je:
 S (λ)
 [1]
 spektralna težinska funkcija;
 km = 683
 [lm/W]
 fotometrijski ekvivalent zračenja;
 (Za definicije drugih simbola vidjeti stavak 3.9.4.).
 Ta se vrijednost izračunava pomoću intervala od jednog nanometra.
 UV zračenje ponderira se prema vrijednostima navedenima u sljedećoj tablici:
 λ
 S(λ)
 λ
 S(λ)
 λ
 S(λ)
 250
 0,430
 305
 0,060
 355
 0,00016
 255
 0,520
 310
 0,015
 360
 0,00013
 260
 0,650
 315
 0,003
 365
 0,00011
 265
 0,810
 320
 0,001
 370
 0,000090
 270
 1,000
 325
 0,00050
 375
 0,000077
 275
 0,960
 330
 0,00041
 380
 0,000064
 280
 0,880
 335
 0,00034
 385
 0,000053
 285
 0,770
 340
 0,00028
 390
 0,000044
 290
 0,640
 345
 0,00024
 395
 0,000036
 295
 0,540
 350
 0,00020
 400
 0,000030
 300
 0,300
 Izabrane su valne duljine reprezentativne; druge vrijednosti treba interpolirati.
 Vrijednosti u skladu sa „Smjernicama IRPA/INIRC-a o graničnim vrijednostima izlaganja ultraljubičastom zračenju”.
 3.11 Standardni izvori svjetlosti s izbojem u plinu
 Standardni (etalon) izvori svjetlosti s izbojem u plinu ispunjavaju zahtjeve primjenjive na homologirane tipove izvora svjetlosti i posebne zahtjeve navedene u relevantnom tehničkom listu. Ako tip emitira bijelu i selektivno žutu svjetlost, standardni izvor svjetlosti emitira bijelu svjetlost.
 4. SUKLADNOST PROIZVODNJE
 4.1 Izvori svjetlosti s izbojem u plinu homologirani na temelju ovog Pravilnika proizvode se tako da budu u skladu s homologiranim tipom, ispunjavajući tehničke zahtjeve i zahtjeve za natpise utvrđene stavkom 3. i prilozima 1. i 3. ovom Pravilniku.
 4.2 Radi provjere jesu li ispunjeni zahtjevi iz stavka 4.1. provode se prikladni postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje.
 4.3 Nositelj homologacije osobito mora:
 4.3.1
 osigurati postojanje postupaka za djelotvornu kontrolu kvalitete proizvodâ;
 4.3.2
 imati pristup kontrolnoj opremi nužnoj za provjeru sukladnosti sa svakim homologiranim tipom;
 4.3.3
 pobrinuti se da su podaci o rezultatima ispitivanja evidentirani i da su priloženi dokumenti dostupni u razdoblju koje treba utvrditi u dogovoru s homologacijskim tijelom;
 4.3.4
 analizirati rezultate svakog tipa ispitivanja, primjenjujući kriterije iz Priloga 7. ovom Pravilniku, kako bi se provjerila i osigurala stabilnost karakteristika proizvoda imajući u vidu razlike dopuštene u industrijskoj proizvodnji;
 4.3.5
 pobrinuti se da se za svaki tip izvora svjetlosti s izbojem u plinu provedu barem ispitivanja propisana u Prilogu 6. ovome Pravilniku;
 4.3.6
 osigurati da se nakon svakog uzorka ili ispitnog komada koji dokazuje nesukladnost s predmetnim tipom ispitivanja provede drugo uzorkovanje i drugo ispitivanje. Moraju se poduzeti svi potrebni koraci da se ponovno postigne sukladnost odgovarajuće proizvodnje.
 4.4 Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u svakom trenutku provjeriti metode kontrole sukladnosti koje se primjenjuju na svaku proizvodnu jedinicu.
 4.4.1 Tijekom svake inspekcije inspektoru se predočuju ispitne knjige i evidencija pregleda proizvodnje.
 4.4.2 Inspektor može nasumično uzeti uzorke koji će se ispitati u laboratoriju proizvođača. Najmanji broj uzoraka može se odrediti u skladu s rezultatima proizvođačeve vlastite provjere.
 4.4.3 Ako se pokaže da razina kvalitete ne zadovoljava ili se čini da je potrebno provjeriti valjanost ispitivanja provedenih u primjeni stavka 4.4.2., inspektor bira uzorke za slanje u tehničku službu koja je provela homologacijska ispitivanja.
 4.4.4 Homologacijsko tijelo može provesti bilo koje ispitivanje propisano ovim Pravilnikom. Ta će se ispitivanja provoditi na uzorcima uzetima nasumično, bez narušavanja dobavljačkih obveza proizvođača te u skladu s mjerilima iz Priloga 8. ovom Pravilniku.
 4.4.5 Nadležno tijelo nastoji obaviti inspekciju jedanput svake dvije godine. To je, međutim, prepušteno odluci homologacijskog tijela i njegovu povjerenju u mehanizme kojima se osigurava djelotvorna provjera sukladnosti proizvodnje. Ako se zabilježe negativni rezultati, homologacijsko tijelo dužno je pobrinuti se da se što prije poduzmu sve potrebne mjere za ponovnu uspostavu sukladnosti proizvodnje.
 5. SANKCIJE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE
 5.1 Homologacija dodijeljena u pogledu izvora svjetlosti s izbojem u plinu na temelju ovog Pravilnika može biti povučena ako propisani zahtjevi za sukladnost proizvodnje nisu ispunjeni.
 5.2 Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, o tome odmah obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku.
 6. TRAJNO OBUSTAVLJENA PROIZVODNJA
 Ako nositelj homologacije potpuno prestane proizvoditi tip izvora svjetlosti s izbojem u plinu homologiranog na temelju ovog Pravilnika, o tome mora obavijestiti tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću obavijest to tijelo o tome obavješćuje druge stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku.
 7. IMENA I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI ODGOVORNIH ZA PROVOĐENJE HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA TE HOMOLOGACIJSKIH TIJELA
 Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik prijavljuju glavnom tajniku Ujedinjenih naroda imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provedbu homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologacije i kojima se trebaju slati obrasci kojima se potvrđuje, dodjeljivanje, proširenje, odbijanje ili povlačenje homologacije ili trajno obustavljena proizvodnja izdani u drugim državama.
 (1) Selektivno žuti balon ili dodatni selektivno žuti vanjski balon, čija je svrha samo promjena boje, ali ne i drugih karakteristika izvora svjetlosti s izbojem u plinu koji emitira bijelu svjetlost, nije drugi tip izvora svjetlosti s izbojem u plinu.
 (2) 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9
 A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z
 (3) Razlikovni brojevi ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedeni su u Prilogu 3. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, Prilog 3. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 PRILOG 1.
 TEHNIČKI LISTOVI (1)
 ZA IZVORE SVJETLOSTI S IZBOJEM U PLINU
 Tehnički listovi relevantne kategorije izvora svjetlosti s izbojem u plinu i skupina u kojoj je ta kategorija navedena s ograničenjima primjene kategorije primjenjuju se kako su uvršteni u Rezoluciju R.E.5 (1) ili njezine naknadne revizije primjenjive u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju izvora svjetlosti s izbojem u plinu.
 (1) Od 22. lipnja 2017. tehnički listovi za izvore svjetlosti s izbojem u plinu, popis i skupina kategorija izvora svjetlosti s ograničenjima primjene kategorije i brojevi njihovih listova uvršteni su u Rezoluciju R.E.5 s oznakom ECE/TRANS/WP.29/2016/111.
 PRILOG 2.
 Tekst slike
 IZJAVA
 (najveći format: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 koju je izdalo: ime tijela:
 o (2): dodjeli homologacije
 proširenju homologacije
 odbijanju homologacije
 povlačenju homologacije
 trajno obustavljenoj proizvodnji
 za tip izvora svjetlosti s izbojem u plinu na temelju Pravilnika br. 99
 Homologacijski br. Proširenje br.
 1. Izvori svjetlosti s izbojem u plinu — kategorija
 — nazivna snaga
 2. Trgovačko ime ili oznaka
 3. Ime i adresa proizvođača
 4. Ime i adresa zastupnika proizvođača, ako postoji
 5. Marka i broj tipa predspojne naprave
 (Ako predspojna naprava nije ugrađena u izvor svjetlosti.)
 6. Datum podnošenja na homologaciju:
 7. Tehnička služba odgovorna homologacijska ispitivanja:
 8. Datum izvješća o ispitivanju koje je izdala ta služba
 9. Broj izvješća o ispitivanju koje je izdala ta služba
 10. Homologacija dodijeljena/odbijena/proširena/povučena (2):
 11. Mjesto
 12. Datum
 13. Potpis
 14. Priloženi tehnički crtež br. ... prikazuje cijeli izvor svjetlosti.
 (1) Razlikovni broj države koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u Pravilniku).
 (2) Prekrižiti suvišno.
 PRILOG 3.
 PRIMJER IZGLEDA HOMOLOGACIJSKE OZNAKE
 (vidjeti stavak 2.4.4 ovog Pravilnika)
 a = 2,5 mm min.
 Prikazana homologacijska oznaka na izvoru svjetlosti s izbojem u plinu označava da je taj izvor svjetlosti homologiran u Ujedinjenoj Kraljevini (E11) pod homologacijskim kodom 0A01. Prva znamenka homologacijskog koda označava da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 99 u njegovu izvornom obliku.
 PRILOG 4.
 METODA MJERENJA ELEKTRIČNIH I FOTOMETRIJSKIH KARAKTERISTIKA
 1. OPĆENITO
 Za ispitivanja uključenja, postizanja pune jakosti i toplog ponovnog uključenja te mjerenje električnih i fotometrijskih karakteristika izvor svjetlosti s izbojem u plinu radi na otvorenom pri temperaturi okoline od 25 °C ± 5 °C.
 2. PREDSPOJNA NAPRAVA
 Ako predspojna naprava nije ugrađena u izvor svjetlosti, sva ispitivanja i mjerenja obavljaju se s predspojnom napravom u skladu sa stavkom 2.2.2.4. ovog Pravilnika. Napajanje za ispitivanja uključenja i postizanja pune jakosti mora biti prikladno da se postigne brz porast velikostrujnog impulsa.
 3. POLOŽAJ GORENJA
 Položaj gorenja mora biti horizontalan u graničnim vrijednostima ± 10° s privodnom žicom okrenutom nadolje. Položaji za starenje i ispitivanje moraju biti jednaki. Ako je izvor svjetlosti s izbojem u plinu slučajno radio okrenut u pogrešnom smjeru, prije mjerenja ponovno se izlaže starenju. Tijekom starenja i mjerenja unutar valjka promjera 32 mm i duljine 60 mm, koncentričnog u odnosu na referentnu os i simetričnog u odnosu na luk, ne smije biti vodljivih predmeta. Usto, izbjegavaju se rasipna magnetska polja.
 4. STARENJE
 Sva se ispitivanja provode s izvorima svjetlosti koji su prošli najmanje 15 ciklusa starenja sa sljedećim ciklusom uključivanja:
 45 minuta uključenosti, 15 sekundi isključenosti, 5 minuta uključenosti, 10 minuta isključenosti.
 5. NAPON NAPAJANJA
 Sva se ispitivanja obavljaju na ispitnom naponu navedenom u relevantnom tehničkom listu.
 6. ISPITIVANJE UKLJUČENJA
 Ispitivanje uključenja radi se na izvorima svjetlosti koji nisu stareni i prije ispitivanja nisu bili upotrebljavani najmanje 24 sata.
 7. ISPITIVANJE POSTIZANJA PUNE JAKOSTI
 Ispitivanje postizanja pune jakosti radi se na izvorima svjetlosti koji nisu upotrebljavani najmanje 1 sat prije ispitivanja.
 8. ISPITIVANJE TOPLOG PONOVNOG UKLJUČENJA
 Izvor svjetlosti uključuje se i radi s predspojnom napravom (možda ugrađenom) na ispitnom naponu 15 minuta. Zatim se napon napajanja predspojne naprave ili izvora svjetlosti s ugrađenom predspojnom napravom isključuje na razdoblje navedeno na relevatnom tehničkom listu i onda ponovno uključuje.
 9. ELEKTRIČNO I FOTOMETRIJSKO ISPITIVANJE
 Prije svakog mjerenja izvor svjetlosti stabilizira se 15 minuta.
 10. BOJA
 Boja izvora svjetlosti mjeri se integracijskim fotometrom pomoću mjernog sustava koji prikazuje CIE-ove kromatične koordinate primljene svjetlosti s razlučivošću od ± 0,002.
 PRILOG 5.
 OPTIČKI RASPORED ZA MJERENJE POLOŽAJA I OBLIKA LUKA I POLOŽAJA ELEKTRODA (1)
 Izvor svjetlosti s izbojem u plinu postavlja se kako je prikazano na glavnom crtežu za predmetnu kategoriju.
 Optički sustav projicira stvarnu sliku A′ luka A s poželjnim uvećanjem na zaslonu od M = s′/s = 20. Optički sustav mora biti bezbojan i bez sfernih aberacija. U žarišnoj duljini f optičkog sustava blenda d izaziva projekciju luka s gotovo paralelnim smjerovima opažanja. Da se dobije kut polovine divergencije koji nije veći od μ = 0,5°, promjer žarišne blende s obzirom na žarišnu duljinu optičkog sustava ne smije biti veći od d = 2f tan(μ). Korisni promjer optičkog sustava ne smije biti veći od:
 D = (1 + 1/M)d + c + (b1 + b2)/2. (c, b1 i b2 navedeni su u listovima u kojima je utvrđen položaj elektroda).
 Skala na zaslonu mora omogućavati mjerenje položaja elektroda. Prikladno umjeravanje razmještaja može se obaviti zasebnim projektorom s paralelnim snopom u vezi s mjernim instrumentom čija se sjena projicira na zaslon. Mjerni instrument mora prikazivati referentnu os i ravninu koja je paralelna s referentnom ravninom i od nje udaljena „e” mm.
 U ravnini zaslona postavlja se prijamnik koji se može pomicati vertikalno po pravcu koji odgovara ravnini udaljenoj „e” od referentne ravnine izvora svjetlosti s izbojem u plinu.
 Prijamnik mora imati relativnu spektralnu osjetljivost kao ljudsko oko. Prijamnik ne smije biti veći od 0,2 M mm u horizontalnom smjeru ni od 0,025 M mm u vertikalnom smjeru (M = uvećanje). Raspon mjerljivog pomaka mora biti takav da se mogu izmjeriti potrebne mjere zakrivljenosti luka r i raspršenosti luka s. Za mjerenje raspršene svjetlosti veličina prijamnika je kružna s promjerom od 0,2 M mm.
 (1) Sljedeća je metoda primjer mjerne metode; smije se primijeniti svaka metoda s ekvivalentnom točnošću mjerenja.
 PRILOG 6.
 MINIMALNI ZAHTJEVI ZA POSTUPKE KONTROLE KVALITETE KOJE PROVODI PROIZVOĐAČ
 1. OPĆENITO
 Zahtjevi u pogledu sukladnosti smatraju se ispunjenima u fotometrijskom (uključujući UV zračenje), geometrijskom, vizualnom i električnom pogledu ako se poštuju dopuštena odstupanja u proizvodnji izvora svjetlosti s izbojem u plinu navedena u relevantnom tehničkom listu iz Priloga 1. ovom Pravilniku i relevantnom tehničkom listu za podnoške.
 2. MINIMALNI ZAHTJEVI ZA PROVJERU SUKLADNOSTI KOJU PROVODI PROIZVOĐAČ
 Za svaki tip izvora svjetlosti s izbojem u plinu proizvođač ili nositelj homologacijske oznake dužan je provoditi ispitivanja u prikladnim vremenskim razmacima u skladu s odredbama ovog Pravilnika.
 2.1 Priroda ispitivanja
 Ispitivanja sukladnosti tih zahtjeva obuhvaćaju fotometrijska, geometrijska i optička obilježja.
 2.2 Metode u ispitivanjima
 2.2.1 Ispitivanja se općenito provode u skladu s metodama navedenima u ovom Pravilniku.
 2.2.2 Primjena stavka 2.2.1. ovog priloga zahtijeva redovito umjeravanje ispitnih uređaja i njihovu usklađenost s mjerenjima koja obavlja nadležno tijelo.
 2.3 Priroda uzorkovanja
 Uzorci izvora svjetlosti s izbojem u plinu uzimaju se nasumično iz proizvodnje istovrsne serije. Istovrsna serija znači skupina izvora svjetlosti s izbojem u plinu istog tipa određena u skladu s proizvođačevim proizvodnim metodama.
 2.4 Pregledane i zabilježene karakteristike
 Pregledavanje izvora svjetlosti s izbojem u plinu i bilježenje ispitnih rezultata provodi se prema skupinama karakteristika iz tablice 1. Priloga 7. ovom Pravilniku.
 2.5 Mjerila prihvatljivosti
 Proizvođač ili nositelj homologacije odgovoran je za provedbu statističke analize rezultata ispitivanja radi ispunjenja zahtjeva za provjeru sukladnosti proizvoda iz stavka 4.1. ovog Pravilnika.
 Sukladnost se jamči ako nije premašena razina prihvatljive nesukladnosti po skupini karakteristika u tablici 1. Priloga 7. ovom Pravilniku. To znači da broj izvora svjetlosti s izbojem u plinu koji nisu u skladu sa zahtjevima za bilo koju skupinu karakteristika bilo kojeg tipa izvora svjetlosti s izbojem u plinu ne prelazi pragove prihvaćanja iz odgovarajućih tablica 2., 3. ili 4. Priloga 7. ovom Pravilniku.
 Napomena: Svaki se pojedinačni zahtjev za izvor svjetlosti s izbojem u plinu smatra karakteristikom.
 PRILOG 7.
 UZORKOVANJE I RAZINE SUKLADNOSTI ZA PROIZVOĐAČEVE ZAPISNIKE O ISPITIVANJIMA
 Tablica 1.
 Karakteristike
 Skupine karakteristika
 Skupine (*1) zapisnika o ispitivanjima različitih tipova izvora svjetlosti s izbojem u plinu
 Najmanje 12-mjesečni uzorak po skupini (*1)
 Prihvatljiva razina nesukladnosti po skupini karakteristika (%)
 Oznake, čitljivost i trajnost
 Svi tipovi jednakih vanjskih dimenzija
 315
 1
 Kvaliteta balona
 Svi tipovi s jednakim balonom
 315
 1
 Vanjske dimenzije (bez podnoška)
 Svi tipovi iste kategorije
 315
 1
 Položaj i dimenzije lukova i pruga
 Svi tipovi iste kategorije
 200
 6,5
 Uključenje, postizanje pune jakosti i toplo ponovno uključenje
 Svi tipovi iste kategorije
 200
 1
 Napon i snaga izvora svjetlosti s izbojem u plinu
 Svi tipovi iste kategorije
 200
 1
 Svjetlosni tok, boja i UV zračenje
 Svi tipovi iste kategorije
 200
 1
 Pragovi prihvaćanja, temeljeni na različitom broju rezultata ispitivanja za svaku skupinu karakteristika, navedeni su u tablici 2. kao najveći broj nesukladnosti. Granične vrijednosti temelje se na prihvatljivoj razini 1-postotne nesukladnosti, uz pretpostavljenu vjerojatnost prihvaćanja od najmanje 0,95.
 Tablica 2.
 Broj rezultata ispitivanja svake karakteristike
 Prag prihvaćanja
 ...-200
 5
 201-260
 6
 261-315
 7
 316-370
 8
 371-435
 9
 436-500
 10
 501-570
 11
 571-645
 12
 646-720
 13
 721-800
 14
 801-860
 15
 861-920
 16
 921-990
 17
 991-1 060
 18
 1 061 -1 125
 19
 1 126 -1 190
 20
 1 191 -1 249
 21
 Pragovi prihvaćanja, temeljeni na različitom broju rezultata ispitivanja za svaku skupinu karakteristika, navedeni su u tablici 3. kao najveći broj nesukladnosti. Granične vrijednosti temelje se na prihvatljivoj razini 6,5-postotne nesukladnosti, uz pretpostavljenu vjerojatnost prihvaćanja od najmanje 0,95.
 Tablica 3.
 Broj izvora svjetlosti s izbojem u plinu u zapisnicima
 Prag prihvaćanja
 Broj izvora svjetlosti s izbojem u plinu u zapisnicima
 Prag prihvaćanja
 Broj izvora svjetlosti s izbojem u plinu u zapisnicima
 Prag prihvaćanja
 -200
 21
 541-553
 47
 894-907
 73
 201-213
 22
 554-567
 48
 908-920
 74
 214-227
 23
 568-580
 49
 921-934
 75
 228-240
 24
 581-594
 50
 935-948
 76
 241-254
 25
 595-608
 51
 949-961
 77
 255-268
 26
 609-621
 52
 962-975
 78
 269-281
 27
 622-635
 53
 976-988
 79
 282-295
 28
 636-648
 54
 989-1 002
 80
 296-308
 29
 649-662
 55
 1 003 -1 016
 81
 309-322
 30
 663-676
 56
 1 017 -1 029
 82
 323-336
 31
 677-689
 57
 1 030 -1 043
 83
 337-349
 32
 690-703
 58
 1 044 -1 056
 84
 350-363
 33
 704-716
 59
 1 057 -1 070
 85
 364-376
 34
 717-730
 60
 1 071 -1 084
 86
 377-390
 35
 731-744
 61
 1 085 -1 097
 87
 391-404
 36
 745-757
 62
 1 098 -1 111
 88
 405-417
 37
 758-771
 63
 1 112 -1 124
 89
 418-431
 38
 772-784
 64
 1 125 -1 138
 90
 432-444
 39
 785-798
 65
 1 139 -1 152
 91
 445-458
 40
 799-812
 66
 1 153 -1 165
 92
 459-472
 41
 813-825
 67
 1 166 -1 179
 93
 473-485
 42
 826-839
 68
 1 180 -1 192
 94
 486-499
 43
 840-852
 69
 1 193 -1 206
 95
 500-512
 44
 853-866
 70
 1 207 -1 220
 96
 513-526
 45
 867-880
 71
 1 221 -1 233
 97
 527-540
 46
 881-893
 72
 1 234 -1 249
 98
 Pragovi prihvaćanja, temeljeni na različitom broju rezultata ispitivanja za svaku skupinu karakteristika, navedeni su u tablici 4. kao postotak rezultata, uz pretpostavljenu vjerojatnost prihvaćanja od najmanje 0,95.
 Tablica 4.
 Broj rezultata ispitivanja svake karakteristike
 Pragovi prihvaćanja izraženi kao postotak rezultata.
 Pragovi prihvaćanja izraženi kao postotak rezultata.
 Prihvatljiva razina od 1 % nesukladnosti
 Prihvatljiva razina od 6,5 % nesukladnosti
 1 250
 1,68
 7,91
 2 000
 1,52
 7,61
 4 000
 1,37
 7,29
 6 000
 1,30
 7,15
 8 000
 1,26
 7,06
 10 000
 1,23
 7,00
 20 000
 1,16
 6,85
 40 000
 1,12
 6,75
 80 000
 1,09
 6,68
 100 000
 1,08
 6,65
 1 000 000
 1,02
 6,55
 (*1) Ocjenjivanjem se općenito obuhvaćaju serijski proizvedeni izvori svjetlosti s izbojem u plinu iz pojedinačnih tvornica. Proizvođač smije ujediniti zapisnike o ispitivanju iz nekoliko tvornica koji se odnose na isti tip ako se u njima primjenjuju isti sustav kvalitete i isto upravljanje kvalitetom.
 PRILOG 8.
 MINIMALNI ZAHTJEVI ZA UZORKOVANJE KOJE OBAVLJA INSPEKTOR
 1. Zahtjevi u pogledu sukladnosti smatraju se ispunjenima u fotometrijskom, geometrijskom, vizualnom i električnom pogledu ako se poštuju dopuštena odstupanja u proizvodnji LED izvora svjetlosti navedena u relevantnom tehničkom listu iz Priloga 1 i relevantnom tehničkom listu za podnoške.
 2. Sukladnost serijski proizvedenih izvora svjetlosti s izbojem u plinu ne osporava se ako su rezultati u skladu s sa stavkom 5. ovog Priloga.
 3. Ako rezultati nisu u skladu sa stavkom 5. ovog Priloga, sukladnost se osporava, a od proizvođača traži da proizvodnju uskladi sa zahtjevima.
 4. Ako se primjenjuje stavak 3. ovog Priloga, unutar dva mjeseca iz nedavne se proizvodne serije nasumično uzima dodatni uzorak od 250 izvora svjetlosti s izbojem u plinu.
 5. O potvrđivanju sukladnosti odlučuje se s obzirom na vrijednosti u tablici. Za svaku skupinu karakteristika izvori svjetlosti s izbojem u plinu prihvaćaju se ili odbijaju u skladu s vrijednostima u tablici (1).
 Uzorak
 1 % (*1)
 6,5 % (*1)
 Prihvaćanje
 Odbijanje
 Prihvaćanje
 Odbijanje
 Veličina prvog uzorka: 125
 2
 5
 11
 16
 Ako je broj nesukladnih jedinica veći od 2 (11) i manji od 5 (16), uzima se drugi uzorak veličine 125 jedinica i ocjenjuje se 250 jedinica.
 6
 7
 26
 27
 (1) Predloženi je plan namijenjen ocjenjivanju sukladnosti izvora svjetlosti s izbojem u plinu s obzirom na prag prihvaćanja nesukladnosti od 1 % odnosno 6,5 % i temelji se na Planu dvostrukog uzorkovanja za uobičajenu provjeru iz Publikacije IEC 60410: Planovi i postupci uzrokovanja za provjeru po svojstvima.
 (*1) Pregledavanje izvora svjetlosti s izbojem u plinu i bilježenje ispitnih rezultata provodi se prema skupinama karakteristika iz tablice 1. Priloga 7. ovom Pravilniku.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 17.10.2009
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 L 273/12
 RICHTLINIE 2009/131/EG DER KOMMISSION
 vom 16. Oktober 2009
 zur Änderung von Anhang VII der Richtlinie 2008/57/EG des Europäischen Parlaments und des Rates über die Interoperabilität des Eisenbahnsystems in der Gemeinschaft
 (Text von Bedeutung für den EWR)
 DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN —
 gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft,
 gestützt auf die Richtlinie 2008/57/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 17. Juni 2008 über die Interoperabilität des Eisenbahnsystems in der Gemeinschaft (1), insbesondere auf Artikel 27 Absatz 4,
 gestützt auf die Empfehlung der Agentur Nr. ERA/REC/XA/01-2009 vom 17. April 2009,
 in Erwägung nachstehender Gründe:
 (1)
 Gemäß Artikel 9b Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 881/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates (2) hatte die Europäische Eisenbahnagentur (nachstehend: „die Agentur“ bis zum 19. Januar 2009 die Aufstellung der Parameter in Anhang VII Abschnitt 1 der Richtlinie 2008/57/EG zu prüfen und die von ihr für angemessen erachteten Empfehlungen an die Kommission zu richten.
 (2)
 Da die derzeitige Fassung von Anhang VII Abschnitt 1 der Richtlinie 2008/57/EG Punkte enthält, die keine Fahrzeugparameter sind, sollten diese entfernt werden.
 (3)
 Abschnitt 1 des genannten Anhangs enthält ferner Parameter, die in erster Linie nur das Teilsystem „Fahrzeug“ betreffen. Alle Fahrzeugparameter, die im Zusammenhang mit der Genehmigung der Inbetriebnahme und mit der Einstufung der nationalen Vorschriften zu prüfen sind, müssen in der Aufstellung der Parameter erfasst sein. Daher sollten die Parameter anderer Teilsysteme, die Teil des Fahrzeugs sind, einbezogen werden.
 (4)
 Die Richtlinie 2008/57/EG sollte daher entsprechend geändert werden.
 (5)
 Die in dieser Richtlinie vorgesehenen Maßnahmen stehen im Einklang mit der Stellungnahme des gemäß Artikel 29 Absatz 1 der Richtlinie 2008/57/EG eingesetzten Ausschusses —
 HAT FOLGENDE RICHTLINIE ERLASSEN:
 Artikel 1
 Anhang VII Abschnitt 1 der Richtlinie 2008/57/EG erhält die Fassung des Anhangs dieser Richtlinie.
 Artikel 2
 Die Mitgliedstaaten erlassen die erforderlichen Rechts- und Verwaltungsvorschriften, um dieser Richtlinie bis 19. Juli 2010 nachzukommen. Sie unterrichten die Kommission unverzüglich davon.
 Bei Erlass dieser Vorschriften nehmen die Mitgliedstaaten in den Vorschriften selbst oder durch einen Hinweis bei der amtlichen Veröffentlichung auf diese Richtlinie Bezug. Die Mitgliedstaaten regeln die Einzelheiten der Bezugnahme.
 Artikel 3
 Diese Richtlinie tritt am zwanzigsten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
 Artikel 4
 Diese Richtlinie ist an die Mitgliedstaaten gerichtet.
 Brüssel, den 16. Oktober 2009
 Für die Kommission
 Antonio TAJANI
 Vizepräsident
 (1) ABl. L 191 vom 18.7.2008, S. 1.
 (2) ABl. L 164 vom 30.4.2004, S. 1.
 ANHANG
 „1. Aufstellung der Parameter
 1.1
 Allgemeine Unterlagen
 Allgemeine Unterlagen (einschl. Beschreibung neuer, erneuerter oder umgerüsteter Fahrzeuge und ihres vorgesehenen Verwendungszwecks, Angaben zu Auslegung, Reparatur, Betrieb und Instandhaltung, technisches Dossier usw.)
 1.2
 Strukturen und mechanische Teile
 Mechanische Integrität und Schnittstelle zwischen Fahrzeugen (einschl. Zug- und Stoßeinrichtungen, Laufbrücke/Endbühne), Festigkeit von Fahrzeugstruktur und Ausrüstung (z B. Sitze), Belastbarkeit, passive Sicherheit (einschl. innere und äußere Kollisionssicherheit)
 1.3
 Fahrzeug-Gleis-Wechselwirkung und Fahrzeugbegrenzungslinie
 Mechanische Schnittstellen zur Infrastruktur (einschl. statisches und dynamisches Verhalten, Passungen und Spiele, Spurweite, Laufwerk usw.)
 1.4
 Bremsausrüstung
 Komponenten der Bremsausrüstung (einschl. Gleitschutz, Steuerelemente, und Bremsvermögen im Betrieb sowie bei Schnellbremsungen und im Feststellmodus)
 1.5
 Komponenten mit Fahrgastbezug
 Fahrgasteinrichtungen und Fahrgastumfeld (Fahrgastfenster und -türen, Bedürfnisse von Personen mit eingeschränkter Mobilität usw.)
 1.6
 Umweltbedingungen und aerodynamische Effekte
 Auswirkungen der Umwelt auf das Fahrzeug und umgekehrt (einschl. aerodynamische Bedingungen und Schnittstelle zwischen dem Fahrzeug und dem streckenseitigen Teil des Eisenbahnsystems einerseits und dem Fahrzeug und der äußeren Umgebung andererseits)
 1.7
 Externe Warntöne, Kennzeichnung, Funktionen und Anforderungen an die Softwareintegrität
 Externe Warntöne, Kennzeichnungen, Funktionen und Softwareintegrität, z. B. sicherheitsbezogene Funktionen mit Auswirkungen auf das Zugverhalten, einschl. Zugbus
 1.8
 Bordseitige Energieversorgung und Steuersysteme
 Bordseitige Antriebs-, Energie- und Steuersysteme, einschl. Schnittstelle zwischen Fahrzeug und Energieversorgungsinfrastruktur sowie alle Aspekte der elektromagnetischen Verträglichkeit
 1.9
 Einrichtungen, Schnittstellen und Umfeld mit Personalbezug
 Bordseitige Einrichtungen, Schnittstellen, Arbeitsbedingungen und Umfeld für das Personal (einschl. Führerstände, Schnittstelle Fahrzeugführer — Maschine)
 1.10
 Brandsicherheit und Fluchtwege
 1.11
 Instandhaltung
 Bordseitige Einrichtungen und Schnittstellen für die Instandhaltung
 1.12
 Bordseitige Zugsteuerung, Zugsicherung und Signalgebung
 Alle Komponenten der bordseitigen Ausrüstung, die für die Gewährleistung der Sicherheit und die Steuerung und Sicherung der Bewegungen von in dem Netz zugelassenen Zügen erforderlich ist, und ihre Auswirkungen auf den streckenseitigen Teil des Eisenbahnsystems.
 1.13
 Spezifische Betriebsanforderungen
 Spezifische Betriebsanforderungen für Fahrzeuge (einschl. Betrieb unter Grenzbedingungen, Fahrzeuginstandsetzung/-bergung usw.)
 1.14
 Komponenten mit Güterbezug
 Güterspezifische Anforderungen und Umfeld (einschl. Einrichtungen, die bei Gefahrgütern speziell erforderlich sind)
 Erläuterungen und Beispiele in Kursivdruck im obigen Text dienen nur der Information und sind keine Definitionen der Parameter.“


type: caselaw

text:
 16.11.2013
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 336/9
 Bayerisches Verwaltungsgericht München (Németország) által 2013. szeptember 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Andre Lawrence Shepherd kontra Németországi Szövetségi Köztársaság
 (C-472/13. sz. ügy)
 2013/C 336/19
 Az eljárás nyelve: német
 A kérdést előterjesztő bíróság
 Bayerisches Verwaltungsgericht München
 Az alapeljárás felei
 Felperes: Andre Lawrence Shepherd
 Alperes: Németországi Szövetségi Köztársaság
 Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
 1.
 Úgy kell-e értelmezni a 2004/83/EK irányelv (1) 9. cikke (2) bekezdésének e) pontját, hogy az csak azokat a személyeket részesíti védelemben, akiknek konkrét katonai feladatköre magában foglalja a harci cselekményekben való közvetlen részvételt, azaz a fegyveres bevetéseket, illetve akik rendelkeznek az ilyen bevetések elrendeléséhez szükséges felhatalmazással (1. változat), vagy a fegyveres erők más tagjai is részesülhetnek e szabályozás védelmében akkor, ha feladatkörük kimerül a csapat tulajdonképpeni harci cselekményeken kívül eső, logisztikai és műszaki támogatásában, és csak közvetett hatással van a tulajdonképpeni harci eseményekre (2. változat)?
 2.
 Amennyiben az első kérdésre a 2. változat szerinti válasz adandó:
 Úgy kell-e értelmezni a 2004/83/EK irányelv 9. cikke (2) bekezdésének e) pontját, hogy a (nemzetközi vagy belföldi) konfliktushelyzetben a katonai szolgálatnak kötelezően túlnyomórészt vagy rendszerszerűen a 2004/83/EK irányelv 12. cikkének (2) bekezdése szerinti bűncselekmények vagy cselekmények elkövetésére kell felhívnia, illetve köteleznie (1. változat), vagy elegendő az, ha a menedékkérő bizonyítja, hogy a fegyveres erők, amelyekhez tartozik, a bevetési területükön egyedi esetekben elkövettek a 2004/83/EK irányelv 12. cikkének (2) bekezdése szerinti bűncselekményeket, akár úgy, hogy egyes bevetési parancsok ebben az értelemben bűncselekménynek minősültek, akár úgy, hogy egyes személyek túlkapásairól volt szó (2. változat)?
 3.
 Amennyiben a második kérdésre a 2. változat szerinti válasz adandó:
 Csak abban az esetben biztosítandó-e a menekültvédelem, ha ésszerű kétséget kizáróan, jelentékeny valószínűséggel, a jövőre nézve is számolni lehet azzal, hogy megsértik a nemzetközi humanitárius jogot, vagy elegendő az, ha a menedékkérő olyan tényeket jelöl meg, amelyek értelmében a konkrét konfliktushelyzetben (szükségszerűen vagy valószínűleg) ilyen bűncselekményekre kerül sor, és ezért nem zárható ki annak valószínűsége, hogy ezekbe ő is belekeveredik?
 4.
 Az a tény, hogy a nemzetközi humanitárius jog megsértését a katonai szolgálati bíróságok nem tolerálják vagy akár szankcionálják, kizárja-e a 2004/83/EK irányelv 9. cikke (2) bekezdésének e) pontja szerinti menekültvédelmet, vagy nem játszik szerepet?
 Szükséges-e akár a Nemzetközi Büntetőbíróság általi szankcionálás?
 5.
 Kizárja-e a menekültvédelmet az a tény, hogy a nemzetközi közösség jóváhagyja a csapatok bevetését, illetve a megszállás feltételeit rögzítő okmányt, vagy az, hogy ezek az ENSZ Biztonsági Tanácsának felhatalmazásán alapulnak?
 6.
 A 2004/83/EK irányelv 9. cikke (2) bekezdésének e) pontja szerinti menekültvédelem elismeréséhez szükséges e az, hogy a menedékkérőt szolgálata teljesítése esetén a Nemzetközi Büntetőbíróság statútuma értelmében el lehessen ítélni (1. változat), vagy már akkor elrendelendő a menekültvédelem, ha a menedékkérő cselekményei ugyan nem érik el ezt a küszöböt, azaz a menedékkérőnek nem kell tartania büntetőjogi szankcióktól, ugyanakkor azonban a katonai szolgálat teljesítését nem tudja összhangba hozni lelkiismeretével (2. változat)?
 7.
 Amennyiben a hatodik kérdésre a 2. változat szerinti válasz adandó:
 Kizárja-e a fent hivatkozott rendelkezések szerinti menekültvédelmet az a tény, hogy a menedékkérő annak ellenére, hogy lehetősége volt rá, nem élt a katonai szolgálat megtagadására irányuló rendes eljárás kezdeményezésének lehetőségével, vagy akkor is tekintetbe vehető-e a menekültvédelem, ha aktuális lelkiismereti döntésről van szó?
 8.
 Megvalósítja-e a 2004/83/EK irányelv 9. cikke (2) bekezdésének b) vagy c) pontja szerinti üldöztetést a hadseregből való megszégyenítő elbocsátás, a szabadságvesztés büntetés kiszabása és az ahhoz kapcsolódó társadalmi megvetés és hátrányos bánásmód?
 (1) A harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelv (HL L 304., 12. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 7. kötet, 96. o.).


text:
 7.11.2009
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 267/5
 Prisiekė naujieji Pirmosios instancijos teismo nariai
 2009/C 267/09
 2009 m. vasario 25 d. (1) ir 2009 m. liepos 8 d. (2) Europos Bendrijų valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimais laikotarpiu nuo 2009 m. rugsėjo 1 d. iki 2010 m. rugpjūčio 31 d. Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo teisėjais paskirti H. Kanninen ir J. Schwarcz prisiekė Teisingumo Teisme 2009 m. spalio 6 dieną.
 (1) OL L 56, 2009 m. vasario 28 d., p. 17
 (2) OL L 181, 2009 m. liepos 14 d., p. 25


type: wikipedia

text:
Le qualificazioni oceaniane alla Coppa del Mondo di rugby 2003 si tennero tra il 2001 e il 2002 e riguardarono 9 squadre nazionali oceaniane che dovettero esprimere 2 qualificate direttamente alla Coppa e destinarne una ai ripescaggi intercontinentali.
 Alla furono ammesse di diritto le otto squadre quartifinaliste dell'edizione del 1999; per quanto riguarda le squadre oceaniane di prima fascia e furono quindi esentate dalle gare di qualificazione.
 Le migliori tre Nazionali del continente, , e , furono inserite in un girone a parte chiamato Élite, e da esse provennero le prime due qualificate direttamente alla Coppa; le altre sei Nazionali furono divise in due gironi; le vincenti di ogni girone si incontrarono per decidere la squadra che avrebbe spareggiato contro la terza classificata del girone Élite al fine di aggiudicarsi il posto ai ripescaggi.
 Le due squadre qualificate direttamente dal girone Élite furono nell'ordine e ; vinse invece lo spareggio contro la vincente degli altri due gironi e fu destinata ai ripescaggi intercontinentali.
 Criteri di qualificazione
 Il torneo di qualificazione fu ripartito fondamentalmente in tre turni, anche se di fatto si svolsero indipendentemente:
 Primo turno
 6 squadre furono ripartite in due gironi geografici, chiamati "Oceania Est" e "Oceania Ovest" (giugno 2001). Le vincitrici di ogni girone furono ammesse alla fase dei play-off.
 "Girone Élite" (giugno ― luglio 2002): le tre migliori oceaniane dopo e , ovvero , e , si incontrarono in un girone all'italiana di andata e ritorno. Le prime due classificate del girone furono ammesse alla Coppa del Mondo, la terza fu destinata ai play-off.
 Fase a play-off (ottobre ― dicembre 2002): di fatto gli altri due turni. Il primo turno dei play-off fu lo spareggio dei due gironi Est e Ovest in gara doppia; la vincitrice di tale spareggio affrontò, ancora in gara doppia, la terza classificata del girone Élite. Tale spareggio determinò la squadra oceaniana da destinare ai ripescaggi interzona.
 Situazione prima degli incontri di qualificazione
 Primo turno
 Girone Oceania Est
 Girone Oceania Ovest
 Girone Élite
 Nel girone Élite la lotta per la qualificazione diretta si risolse quasi subito in uno scontro -: nel primo incontro i figiani batterono ad Apia i loro rivali per 17-16 e, nelle successive due partite, fu battuta da entrambe; a Nadi si rifece della sconfitta contro Figi battendola 22-12 e nel penultimo incontro del girone, battendo Tonga 31-13, guadagnò la promozione alla Coppa del Mondo consegnandola contestualmente anche a Figi, avendo negato a Tonga la possibilità matematica di raggiungere almeno il secondo posto.
 Infine, nell'ultimo incontro del girone, batté 47-20 assicurandosi il primo posto del girone per differenza-punti e qualificandosi come prima delle oceaniane.
 A sua volta Tonga dovette spareggiare contro la vincitrice del playoff tra i gironi Est e Ovest dell'Oceania per avere la possibilità di accedere ai ripescaggi, al termine dei quali si aggiudicò anch'essa il posto alla Coppa del Mondo.
 Classifica girone Élite
 Esito del primo turno
 e : qualificate alla Coppa del Mondo
 : allo spareggio oceaniano per i ripescaggi
 e : alla finale Oceania Est-Oceania Ovest
 Fase a playoff
 Finale Oceania Est-Ovest
 Esito della finale Oceania Est-Ovest
 : allo spareggio oceaniano per i ripescaggi
 Incontri di spareggio
 Esito degli incontri di spareggio
 : ai ripescaggi interzona
 Quadro generale delle qualificazioni
 In grassetto le squadre qualificate al turno successivo
 Note
 Bibliografia
 Oceania
 Rugby a 15 nel 2001
 Rugby a 15 nel 2002