type: contracts

text:
 18.2.2017
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 42/19
 BESLUT nr 2/2016 AV EUROPEISKA UNIONENS OCH SCHWEIZ GEMENSAMMA LUFTFARTSKOMMITTÉ INRÄTTAD I ENLIGHET MED AVTALET MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPEN OCH SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET OM LUFTFART
 av den 8 december 2016
 om ersättning av bilagan till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart [2017/291]
 EUROPEISKA UNIONENS OCH SCHWEIZ GEMENSAMMA LUFTFARTSKOMMITTÉ HAR BESLUTAT FÖLJANDE
 med beaktande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart, nedan kallat avtalet, särskilt artikel 23.4.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Enda artikel
 Bilagan till detta beslut ska från och med den 1 februari 2017 ersätta bilagan till avtalet.
 Utfärdat i Genève den 8 december 2016.
 På gemensamma kommitténs vägnar
 Filip CORNELIS
 Chefen för Europeiska unionens delegation
 Christian HEGNER
 Chefen för Schweiz delegation
 BILAGA
 I detta avtal gäller följande definitioner:
 —
 Enligt Lissabonfördraget, som trädde i kraft den 1 december 2009, ska Europeiska unionen ersätta och efterträda Europeiska gemenskapen.
 —
 När det i rättsakter, som ingår i förteckningen i denna bilaga, hänvisas till medlemsstater i Europeiska gemenskapen, som ersatts av Europeiska unionen, eller krav på en förbindelse med dessa, ska dessa hänvisningar anses gälla även Schweiz eller krav på en förbindelse med Schweiz.
 —
 Hänvisningarna till rådets förordningar (EEG) nr 2407/92 och nr 2408/92 i artiklarna 4, 15, 18, 27 och 35 i avtalet ska förstås som hänvisningar till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008.
 —
 Utan att det påverkar tolkningen av artikel 15 i detta avtal ska begreppet EG-lufttrafikföretag, som förekommer i nedanstående gemenskapsdirektiv och gemenskapsförordningar, inbegripa lufttrafikföretag som innehar tillstånd och som har sin huvudsakliga verksamhet och, i förekommande fall, sitt säte i Schweiz i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1008/2008. – Hänvisningar till förordning (EEG) nr 2407/92 ska förstås som hänvisningar till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008.
 —
 I följande rättsakter ska alla hänvisningar till artiklarna 81 och 82 i fördraget eller till artiklarna 101 och 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt förstås som en hänvisning till artiklarna 8 respektive 9 i detta avtal.
 1. Liberalisering av luftfarten och andra bestämmelser om civil luftfart
 Nr 1008/2008
 Europaparlamentets och rådets förordning av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen
 Nr 2000/79
 Rådets direktiv av den 27 november 2000 om genomförande av det europeiska avtal om arbetstidens förläggning för flygpersonal inom civilflyget som har ingåtts mellan Association of European Airlines (AEA), Europeiska transportarbetarfederationen (ETF), European Cockpit Association (ECA), European Regions Airline Association (ERA) och International Air Carrier Association (IACA)
 Nr 93/104
 Rådets direktiv av den 23 november 1993 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden, ändrat genom
 —
 direktiv 2000/34/EG
 Nr 437/2003
 Europaparlamentets och rådets förordning av den 27 februari 2003 om statistisk rapportering om lufttransport av passagerare, gods och post
 Nr 1358/2003
 Kommissionens förordning av den 31 juli 2003 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 437/2003 om statistisk rapportering om lufttransport av passagerare, gods och post, och om ändring av bilagorna I och II till den förordningen
 Nr 785/2004
 Europaparlamentets och rådets förordning av den 21 april 2004 om försäkringskrav för lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer, ändrad genom
 —
 kommissionens förordning (EU) nr 285/2010
 Nr 95/93
 Rådets förordning av den 18 januari 1993 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (artiklarna 1–12), ändrad genom
 —
 förordning (EG) nr 793/2004
 Nr 2009/12
 Europaparlamentets och rådets direktiv av den 11 mars 2009 om flygplatsavgifter
 Nr 96/67
 Rådets direktiv av den 15 oktober 1996 om tillträde till marknaden för marktjänster på flygplatserna inom gemenskapen
 (Artiklarna 1–9, 11–23, 25)
 Nr 80/2009
 Europaparlamentets och rådets förordning av den 14 januari 2009 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2299/89
 2. Konkurrensregler
 Nr 1/2003
 Rådets förordning av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (artiklarna 1–13, 15–45)
 (I den utsträckning som den förordningen berör tillämpningen av detta avtal. Införandet av den förordningen påverkar inte ansvarsfördelningen enligt detta avtal.)
 Nr 773/2004
 Kommissionens förordning av den 7 april 2004 om kommissionens förfaranden enligt artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget, ändrad genom
 —
 kommissionens förordning (EG) nr 1792/2006,
 —
 kommissionens förordning (EG) nr 622/2008
 Nr 139/2004
 Rådets förordning av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (”EG:s koncentrationsförordning”).
 (artiklarna 1–18, artikel 19.1–19.2, artiklarna 20–23)
 Med avseende på artikel 4.5 i koncentrationsförordningen ska följande gälla mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz:
 1.
 När det gäller en koncentration enligt definitionen i artikel 3 i förordning (EG) nr 139/2004 som inte har en gemenskapsdimension enligt definitionen i artikel 1 i den förordningen och som får prövas enligt den nationella konkurrenslagstiftningen i minst tre EG-medlemsstater och Schweiziska edsförbundet, får de personer eller företag som avses i artikel 4.2 i förordningen före varje anmälan till de behöriga myndigheterna genom en motiverad skrivelse underrätta kommissionen om att koncentrationen bör undersökas av kommissionen.
 2.
 Europeiska kommissionen ska utan dröjsmål översända alla skrivelser enligt artikel 4.5 i förordning (EG) nr 139/2004 och enligt föregående punkt till Schweiziska edsförbundet.
 3.
 I de fall då Schweiziska edsförbundet invänder mot begäran om hänskjutande av ärendet ska den behöriga schweiziska konkurrensmyndigheten behålla sin behörighet och ärendet inte hänskjutas från Schweiziska edsförbundet i enlighet med denna punkt.
 När det gäller de tidsgränser som avses i artikel 4.4 och 4.5, artikel 9.2 och 9.6 samt artikel 22.2 i koncentrationsförordningen ska följande gälla:
 1.
 Europeiska kommissionen ska utan dröjsmål översända alla relevanta handlingar enligt artikel 4.4 och 4.5, artikel 9.2 och 9.6 samt artikel 22.2 till den behöriga schweiziska konkurrensmyndigheten.
 2.
 De tidsfrister som avses i artikel 4.4 och 4.5, artikel 9.2 och 9.6 samt artikel 22.2 i förordning (EG) nr 139/2004 ska när det gäller Schweiziska edsförbundet börja löpa den dag då handlingarna inkommer till den behöriga schweiziska konkurrensmyndigheten.
 Nr 802/2004
 Kommissionens förordning av den 7 april 2004 om tillämpning av rådets förordning (EG) nr 139/2004 om kontroll av företagskoncentrationer (artiklarna 1–24), senast ändrad genom
 —
 kommissionens förordning (EG) nr 1792/2006,
 —
 kommissionens förordning (EG) nr 1033/2008,
 —
 kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1269/2013.
 Nr 2006/111
 Kommissionens direktiv av den 16 november 2006 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet
 Nr 487/2009
 Rådets förordning av den 25 maj 2009 om tillämpningen av artikel 81.3 i fördraget på vissa kategorier av avtal och samordnade förfaranden inom luftfartssektorn
 3. Flygsäkerhet
 Nr 216/2008
 Europaparlamentets och rådets förordning av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av rådets direktiv 91/670/EEG, förordning (EG) nr 1592/2002 och direktiv 2004/36/EG, ändrad genom
 —
 kommissionens förordning (EG) nr 690/2009,
 —
 förordning (EG) nr 1108/2009,
 —
 kommissionens förordning (EU) nr 6/2013,
 —
 kommissionens förordning (EU) 2016/4.
 Byrån ska även i Schweiz ha de befogenheter den beviljats genom förordningen.
 Kommissionen ska även i Schweiz ha de befogenheter den beviljats genom beslut som antagits enligt artiklarna 11.2, 14.5, 14.7, 24.5, 25.1, 38.3 i, 39.1, 40.3, 41.3, 41.5, 42.4, 54.1 och 61.3.
 De hänvisningar till ”medlemsstaterna” i artikel 65 i förordningen eller i bestämmelserna i beslut 1999/468/EG som anges i den bestämmelsen ska inte gälla Schweiz; detta påverkar dock inte den horisontella anpassning som anges i andra strecksatsen i bilagan till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart.
 Denna förordning ska inte på något sätt bemyndiga Europeiska byrån för luftfartssäkerhet att agera på Schweiz vägnar inom ramen för internationella avtal annat än för att bistå Schweiz vid fullgörandet av landets åtaganden enligt sådana avtal.
 Bestämmelserna i förordningen ska, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följande anpassningar:
 a)
 Artikel 12 ska ändras på följande sätt:
 i)
 I punkt 1 ska ”eller Schweiz” införas efter ”gemenskapen”.
 ii)
 I punkt 2 a ska ”eller Schweiz” införas efter ”gemenskapen”.
 iii)
 I punkt 2 ska leden b och c utgå.
 iv)
 Följande punkt ska läggas till:
 ”3. När gemenskapen förhandlar med ett tredjeland för att ingå avtal om att en medlemsstat eller byrån ska få utfärda certifikat på grundval av certifikat som utfärdats av luftfartsmyndigheterna i det tredjelandet, ska den eftersträva att Schweiz erbjuds ett liknande avtal med det aktuella tredjelandet. Schweiz ska i sin tur eftersträva att ingå sådana avtal med tredjeländer som motsvarar gemenskapens avtal.”
 b)
 I artikel 29 ska följande punkt läggas till:
 ”4. Genom undantag från artikel 12.2 a i anställningsvillkoren för övriga anställda vid Europeiska gemenskaperna kan schweiziska medborgare som åtnjuter fulla medborgerliga rättigheter få anställas på kontrakt av byråns verkställande direktör.”
 c)
 I artikel 30 ska följande stycke läggas till:
 ”Protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska tillämpas av Schweiz när det gäller byrån; protokollet är bifogat som bilaga A till den nuvarande bilagan, i enlighet med tillägget till bilaga A.”
 d)
 I artikel 37 ska följande stycke läggas till:
 ”Schweiz ska delta oinskränkt i styrelsen och ska ha samma rättigheter och skyldigheter som EU:s medlemsstater, med undantag av rösträtt.”
 e)
 I artikel 59 ska följande punkt läggas till:
 ”12. Schweiz ska svara för en del av det ekonomiska bidrag som avses i punkt 1 b enligt följande formel:
 S (0,2/100) + S [1 – (a+b) 0,2/100] c/C
 där
 S
 =
 den del av byråns budget som inte omfattas av de arvoden och avgifter som anges i punkt 1 c och d
 a
 =
 antalet associerade stater
 b
 =
 antalet EU-medlemsstater
 c
 =
 Schweiz bidrag till Icao-budgeten
 C
 =
 det totala bidraget från EU:s medlemsstater och de associerade staterna till Icao-budgeten.”
 f)
 I artikel 61 ska följande stycke läggas till:
 ”De bestämmelser som gäller gemenskapens finansiella kontroll i Schweiz avseende deltagarna i byråns verksamhet återfinns i bilaga B till den nuvarande bilagan.”
 g)
 Bilaga II till förordningen ska utvidgas till följande typer av luftfartyg i deras egenskap av produkter som omfattas av artikel 2.3 a ii i kommissionens förordning (EG) nr 1702/2003 av den 24 september 2003 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för luftvärdighets- och miljöcertifiering av luftfartyg och tillhörande produkter, delar och utrustningar samt för certifiering av konstruktions- och tillverkningsorganisationer (1):
 A/c – [HB-IMY, HB-IWY] – typ Gulfstream G-IV
 A/c – [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – typ Gulfstream G-V
 A/c – [HB-ZCW, HB-ZDF] – typ MD900.
 Nr 1178/2011
 Kommissionens förordning av den 3 november 2011 om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygbesättningar inom den civila luftfarten i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008, ändrad genom
 —
 kommissionens förordning (EU) nr 290/2012,
 —
 kommissionens förordning (EU) nr 70/2014,
 —
 kommissionens förordning (EU) nr 245/2014,
 —
 kommissionens förordning (EU) 2015/445,
 —
 kommissionens förordning (EU) 2016/539
 Nr 3922/91
 Rådets förordning av den 16 december 1991 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart (artiklarna 1–3, 4.2, 4.5–4.11 och 4.13), ändrad genom
 —
 förordning (EG) nr 1899/2006,
 —
 förordning (EG) nr 1900/2006,
 —
 kommissionens förordning (EG) nr 8/2008,
 —
 kommissionens förordning (EG) nr 859/2008
 Nr 996/2010
 Europaparlamentets och rådets förordning av den 20 oktober 2010 om utredning och förebyggande av olyckor och tillbud inom civil luftfart och om upphävande av direktiv 94/56/EG, ändrad genom
 —
 förordning (EU) nr 376/2014
 Nr 104/2004
 Kommissionens förordning av den 22 januari 2004 om fastställande av bestämmelser för organisationen och sammansättningen av överklagandenämnden för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet
 Nr 2111/2005
 Europaparlamentets och rådets förordning av den 14 december 2005 om upprättande av en gemenskapsförteckning över alla lufttrafikföretag som förbjudits att bedriva verksamhet inom gemenskapen och om information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning, samt om upphävande av artikel 9 i direktiv 2004/36/EG
 Nr 473/2006
 Kommissionens förordning av den 22 mars 2006 om genomförandebestämmelser för gemenskapsförteckningen enligt kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen
 Nr 474/2006
 Kommissionens förordning av den 22 mars 2006 om upprättande av en gemenskapsförteckning enligt kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen, senast ändrad genom
 —
 kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/963
 Nr 1332/2011
 Kommissionens förordning av den 16 december 2011 om gemensamma krav för användning av luftrummet och operativa förfaranden för avvärjande av kollisioner i luften, ändrad genom
 —
 kommissionens förordning (EU) 2016/583
 Nr 646/2012
 Kommissionens genomförandeförordning av den 16 juli 2012 med närmare bestämmelser om böter och viten vid bristande överensstämmelse med bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008
 Nr 748/2012
 Kommissionens förordning av den 3 augusti 2012 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för luftvärdighets- och miljöcertifiering av luftfartyg och tillhörande produkter, delar och utrustningar samt för certifiering av konstruktions- och tillverkningsorganisationer, ändrad genom
 —
 kommissionens förordning (EU) nr 7/2013,
 —
 kommissionens förordning (EU) nr 69/2014,
 —
 kommissionens förordning (EU) 2015/1039,
 —
 kommissionens förordning (EU) 2016/5
 Nr 965/2012
 Kommissionens förordning av den 5 oktober 2012 om tekniska krav och administrativa förfaranden i samband med flygdrift enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008, ändrad genom
 —
 kommissionens förordning (EU) nr 800/2013,
 —
 kommissionens förordning (EU) nr 71/2014,
 —
 kommissionens förordning (EU) nr 83/2014,
 —
 kommissionens förordning (EU) nr 379/2014,
 —
 kommissionens förordning (EU) 2015/140,
 —
 kommissionens förordning (EU) 2015/1329,
 —
 kommissionens förordning (EU) 2015/640,
 —
 kommissionens förordning (EU) 2015/2338,
 —
 kommissionens förordning (EU) 2016/1199
 Nr 2012/780
 Kommissionens beslut av den 5 december 2012 om rätt till tillgång till det europeiska centrala upplag med säkerhetsrekommendationer och svaren på dessa som inrättats enligt artikel 18.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 996/2010 om utredning och förebyggande av olyckor och tillbud inom civil luftfart och om upphävande av direktiv 94/56/EG
 Nr 628/2013
 Kommissionens genomförandeförordning av den 28 juni 2013 om arbetsmetoder för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet vid standardiseringsinspektioner och vid övervakning av tillämpningen av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 736/2006
 Nr 139/2014
 Kommissionens förordning av den 12 februari 2014 om krav och administrativa rutiner för flygplatser enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008
 Nr 319/2014
 Kommissionens förordning av den 27 mars 2014 om de certifikatavgifter och tjänsteavgifter som tas ut av Europeiska byrån för luftfartssäkerhet, och om upphävande av förordning (EG) nr 593/2007
 Nr 376/2014
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) av den 3 april 2014 om rapportering, analys och uppföljning av händelser inom civil luftfart om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 996/2010 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/42/EG, kommissionens förordningar (EG) nr 1321/2007 och (EG) nr 1330/2007
 Nr 452/2014
 Kommissionens förordning av den 29 april 2014 om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygdrift som utförs av operatörer från tredjeland i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008, ändrad genom
 —
 kommissionens förordning (EU) 2016/1158
 Nr 1321/2014
 Kommissionens förordning av den 26 november 2014 om fortsatt luftvärdighet för luftfartyg och luftfartygsprodukter, delar och utrustning och om godkännande av organisationer och personal som arbetar med dessa arbetsuppgifter, ändrad genom
 —
 kommissionens förordning (EU) 2015/1088,
 —
 kommissionens förordning (EU) 2015/1536
 Nr 2015/340
 Kommissionens förordning av den 20 februari 2015 om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygledarcertifikat samt andra certifikat och intyg enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008, ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012 och upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 805/2011
 Nr 2015/640
 Kommissionens förordning av den 23 april 2015 om ytterligare luftvärdighetsspecifikationer för en viss typ av drift och om ändring av förordning (EU) nr 965/2012
 Nr 2015/1018
 Kommissionens genomförandeförordning av den 29 juni 2015 om fastställande av en förteckning som klassificerar händelser inom civil luftfart som obligatoriskt måste rapporteras enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 376/2014
 4. Luftfartsskydd
 Nr 300/2008
 Europaparlamentets och rådets förordning av den 11 mars 2008 om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten och om upphävande av förordning (EG) nr 2320/2002
 Nr 272/2009
 Kommissionens förordning av den 2 april 2009 om komplettering av de gemensamma grundläggande standarder för skydd av civil luftfart som fastställs i bilagan till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 300/2008, ändrad genom
 —
 kommissionens förordning (EU) nr 297/2010,
 —
 kommissionens förordning (EU) nr 720/2011,
 —
 kommissionens förordning (EU) nr 1141/2011,
 —
 kommissionens förordning (EU) nr 245/2013
 Nr 1254/2009
 Kommissionens förordning av den 18 december 2009 om kriterier för hur medlemsstaterna kan bevilja undantag från de gemensamma grundläggande standarderna för skydd av civil luftfart och anta alternativa säkerhetsåtgärder
 Nr 18/2010
 Kommissionens förordning av den 8 januari 2010 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 300/2008 vad gäller specifikationer för nationella program för verksamhetskontroll för skyddet av den civila luftfarten
 Nr 72/2010
 Kommissionens förordning av den 26 januari 2010 om fastställande av förfaranden för utförandet av kommissionens inspektioner på luftfartsskyddsområdet, ändrad genom
 —
 kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/472
 Nr 2015/1998
 Kommissionens genomförandeförordning av den 5 november 2015 om detaljerade bestämmelser för genomförande av de gemensamma grundläggande standarderna avseende luftfartsskydd, ändrad genom
 —
 kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2426
 Nr 2015/8005
 Kommissionens genomförandebeslut av den 16 november 2015 om detaljerade bestämmelser för genomförande av de gemensamma grundläggande standarderna avseende luftfartsskydd och de uppgifter som avses i artikel 18 a i förordning (EG) nr 300/2008
 5. Flygtrafikledning
 Nr 549/2004
 Europaparlamentets och rådets förordning av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (”ramförordning”), ändrad genom
 —
 förordning (EG) nr 1070/2009
 Kommissionen ska i Schweiz ha de befogenheter som den beviljats enligt artiklarna 6, 8, 10, 11 och 12.
 Artikel 10 ska ändras på följande sätt:
 I punkt 2 ska ”på gemenskapsnivå” ersättas med ”på gemenskapsnivå, med Schweiz”.
 Trots den horisontella anpassning som avses i andra strecksatsen i bilagan till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart ska hänvisningen till medlemsstaterna i artikel 5 i förordning (EG) nr 549/2004 och i beslut 1999/468/EG i den artikeln inte anses omfatta Schweiz.
 Nr 550/2004
 Europaparlamentets och rådets förordning av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om tillhandahållande av tjänster”), ändrad genom
 —
 förordning (EG) nr 1070/2009
 Kommissionen ska i Schweiz ha de befogenheter som den beviljats enligt artiklarna 9a, 9b, 15, 15a, 16 och 17.
 Bestämmelserna i förordningen ska, inom ramen för detta avtal, ändras på följande sätt:
 a)
 Artikel 3 ska ändras på följande sätt:
 I punkt 2 ska ”och Schweiz” införas efter ”gemenskapen”.
 b)
 Artikel 7 ska ändras på följande sätt:
 I punkterna 1 och 6 ska ”och Schweiz” införas efter ”gemenskapen”.
 c)
 Artikel 8 ska ändras på följande sätt:
 I punkt 1 ska ”och Schweiz” införas efter ”gemenskapen”.
 d)
 Artikel 10 ska ändras på följande sätt:
 I punkt 1 ska ”och Schweiz” införas efter ”gemenskapen”.
 e)
 Artikel 16.3 ska ersättas med följande:
 ”3. Kommissionen ska rikta sitt beslut till medlemsstaterna och informera tjänsteleverantören, i den mån denne är rättsligt berörd, om sitt beslut.”
 Nr 551/2004
 Europaparlamentets och rådets förordning av den 10 mars 2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om luftrummet”), ändrad genom
 —
 förordning (EG) nr 1070/2009
 Kommissionen ska i Schweiz ha de befogenheter som den beviljats enligt artiklarna 3a, 6 och 10.
 Nr 552/2004
 Europaparlamentets och rådets förordning av den 10 mars 2004 om driftskompatibiliteten hos det europeiska nätverket för flygledningstjänst (”förordning om driftskompatibilitet”), ändrad genom
 —
 förordning (EG) nr 1070/2009
 Kommissionen ska i Schweiz ha de befogenheter som den beviljats enligt artiklarna 4, 7 och 10.3.
 Bestämmelserna i förordningen ska, inom ramen för detta avtal, ändras på följande sätt:
 a)
 Artikel 5 ska ändras på följande sätt:
 I punkt 2 ska ”eller Schweiz” införas efter ”gemenskapen”.
 b)
 Artikel 7 ska ändras på följande sätt:
 I punkt 4 ska ”eller Schweiz” införas efter ”gemenskapen”.
 c)
 Bilaga III ska ändras på följande sätt:
 I avsnitt 3 andra och sista strecksatsen ska ”eller Schweiz” införas efter ”gemenskapen”.
 Nr 2150/2005
 Kommissionens förordning av den 23 december 2005 om gemensamma regler för en flexibel användning av luftrummet
 Nr 1033/2006
 Kommissionens förordning av den 4 juli 2006 om krav på förfaranden för färdplaner före flygning inom det gemensamma europeiska luftrummet, ändrad genom
 —
 kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012,
 —
 kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 428/2013
 Nr 1032/2006
 Kommissionens förordning av den 6 juli 2006 om krav avseende automatiska system för utbyte av färdplansdata för anmälan, samordning och överlämning av flygningar mellan enheter för flygkontrolltjänst, ändrad genom
 —
 kommissionens förordning (EG) nr 30/2009
 Nr 219/2007
 Rådets förordning av den 27 februari 2007 om bildande av ett gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (SESAR), ändrad genom
 —
 rådets förordning (EG) nr 1361/2008,
 —
 rådets förordning (EU) nr 721/2014
 Nr 633/2007
 Kommissionens förordning av den 7 juni 2007 om krav avseende tillämpningen av ett protokoll för överföring av färdplansdata, för anmälan, samordning och överlämning av flygningar mellan enheter för flygkontrolltjänst, ändrad genom
 —
 kommissionens förordning (EU) nr 283/2011
 Nr 482/2008
 Kommissionens förordning av den 30 maj 2008 om ett system för säkerhetssäkring av programvara vilket ska genomföras av leverantörer av flygtrafiktjänster och om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 2096/2005, ändrad genom
 —
 kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1035/2011
 Nr 29/2009
 Kommissionens förordning av den 16 januari 2009 om krav på datalänktjänster för det gemensamma europeiska luftrummet, ändrad genom
 —
 kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/310
 Texten i förordningen ska, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följande anpassningar:
 ”Schweiz UIR” ska läggas till i bilaga I, del A.
 Nr 262/2009
 Kommissionens förordning av den 30 mars 2009 om fastställande av krav för en samordnad tilldelning och användning av Mod S-interrogatorkoder för det gemensamma europeiska luftrummet
 Nr 73/2010
 Kommissionens förordning av den 26 januari 2010 om kvalitetskraven på flygdata och flyginformation för ett gemensamt europeiskt luftrum, ändrad genom
 —
 kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1029/2014
 Nr 255/2010
 Kommissionens förordning av den 25 mars 2010 om fastställande av gemensamma regler för flödesplanering (ATFM), ändrad genom
 —
 kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012,
 —
 kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1006
 Nr K(2010) 5134
 Kommissionens beslut av den 29 juli 2010 om utnämnandet av ett organ för kvalitetsgranskning för det gemensamma europeiska luftrummet
 Nr 2014/672
 Kommissionens genomförandebeslut av den 24 september 2014 om förlängning av utnämnandet av organet för prestationsgranskning för det gemensamma europeiska luftrummet
 Nr 176/2011
 Kommissionens förordning av den 24 februari 2011 om de uppgifter som ska lämnas innan ett funktionellt luftrumsblock inrättas och ändras
 Nr 677/2011
 Kommissionens förordning av den 7 juli 2011 om genomförandebestämmelser för nätverksfunktioner för flygledningstjänst (ATM) och om ändring av förordning (EU) nr 691/2010, ändrad genom
 —
 kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 970/2014
 Nr 2011/4130
 Kommissionens beslut av den 7 juli 2011 om utnämningen av nätverksförvaltaren för flygledningstjänstens (ATM) funktioner inom det gemensamma europeiska luftrummet
 Nr 1034/2011
 Kommissionens genomförandeförordning av den 17 oktober 2011 om säkerhetstillsyn inom flygledningstjänst och flygtrafiktjänster och om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 691/2010
 Nr 1035/2011
 Kommissionens genomförandeförordning av den 17 oktober 2011 om gemensamma krav för tillhandahållande av flygtrafiktjänster och om ändring av förordningarna (EG) nr 482/2008 och (EU) nr 691/2010, ändrad genom
 —
 kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012,
 —
 kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 448/2014
 Nr 1206/2011
 Kommissionens genomförandeförordning av den 22 november 2011 om fastställande av krav på identifiering av luftfartyg för övervakning av det gemensamma europeiska luftrummet
 Texten i förordningen ska, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följande anpassningar:
 ”Schweiz UIR” ska läggas till i bilaga I.
 Nr 1207/2011
 Kommissionens genomförandeförordning av den 22 november 2011 om krav på övervakningens prestanda och driftskompatibilitet för det gemensamma europeiska luftrummet, ändrad genom
 —
 kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1028/2014
 Nr 923/2012
 Kommissionens genomförandeförordning av den 26 september 2012 om gemensamma luftfarts- och driftsbestämmelser för tjänster och förfaranden inom flygtrafiken och om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1035/2011 och förordningarna (EG) nr 1265/2007, (EG) nr 1794/2006, (EG) nr 730/2006, (EG) nr 1033/2006 och (EU) nr 255/2010, ändrad genom
 —
 kommissionens förordning (EU) 2015/340,
 —
 kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1185
 Nr 1079/2012
 Kommissionens genomförandeförordning av den 16 november 2012 om fastställande av kravavseende kanalseparation vid röstkommunikation för det gemensamma europeiska luftrummet, ändrad genom
 —
 kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 657/2013
 Nr 390/2013
 Kommissionens genomförandeförordning av den 3 maj 2013 om inrättande av ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner
 Nr 391/2013
 Kommissionens genomförandeförordning av den 3 maj 2013 om ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster
 Nr 409/2013
 Kommissionens genomförandeförordning av den 3 maj 2013 om definition av gemensamma projekt, fastställande av styrelseformer och identifiering av incitament till stöd för genomförandet av den europeiska generalplanen för flygledningstjänst
 Nr 2014/132
 Kommissionens genomförandebeslut av den 11 mars 2014 om fastställande av unionstäckande prestationsmål för nätet för flygledningstjänst och gränsvärden för varning för den andra referensperioden 2015–2019
 Nr 716/2014
 Kommissionens genomförandeförordning av den 27 juni 2014 om inrättandet av det gemensamma pilotprojektet till stöd för generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst
 Nr 2015/2224
 Kommissionens genomförandebeslut av den 27 november 2015 om utnämnande av ordförande, ledamöter och suppleanter i nätverksstyrelsen för nätverksfunktionerna för flygledningstjänst för andra referensperioden (2015–2019)
 Nr 2016/1373
 Kommissionens genomförandebeslut av den 11 augusti 2016 om godkännande av prestationsplanen för nätverket för den andra referensperioden avseende prestationssystemet för det gemensamma europeiska luftrummet (2015–2019)
 6. Miljö och buller
 Nr 2002/30
 Europaparlamentets och rådets direktiv av den 26 mars 2002 om regler och förfaranden för att av bullerskäl införa driftsrestriktioner vid flygplatser i gemenskapen (artiklarna 1–12 och 14–18)
 (De ändringar av bilaga I som härrör från bilaga II kapitel 8 (Transportpolitik) avsnitt G (Luftfart) punkt 2 i akten om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen är tillämpliga.)
 Nr 89/629
 Rådets direktiv av den 4 december 1989 om begränsning av buller från civila jetmotordrivna underljudsflygplan
 (Artiklarna 1–8)
 Nr 2006/93
 Europaparlamentets och rådets direktiv av den 12 december 2006 om reglering av utnyttjandet av flygplan som omfattas av volym 1, del II, kapitel 3 i bilaga 16 till konventionen om internationell civil luftfart, andra upplagan (1988)
 7. Konsumentskydd
 Nr 90/314
 Rådets direktiv av den 13 juni 1990 om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang
 (Artiklarna 1–10)
 Nr 93/13
 Rådets direktiv av den 5 april 1993 om oskäliga villkor i konsumentavtal
 (Artiklarna 1–11)
 Nr 2027/97
 Rådets förordning av den 9 oktober 1997 om lufttrafikföretags skadeståndsansvar vid olyckor (artiklarna 1–8), ändrad genom
 —
 förordning (EG) nr 889/2002
 Nr 261/2004
 Europaparlamentets och rådets förordning av den 11 februari 2004 om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar och om upphävande av förordning (EEG) nr 295/91
 (Artiklarna 1–18)
 Nr 1107/2006
 Europaparlamentets och rådets förordning av den 5 juli 2006 om rättigheter i samband med flygresor för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet
 8. Diverse
 Nr 2003/96
 Rådets direktiv av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet
 (Artikel 14.1 b och 14.2)
 9. Bilagor
 A:
 Protokoll om Europeiska unionens privilegier och immuniteter
 B:
 Bestämmelser om Europeiska unionens finansiella kontroll avseende schweiziska deltagare i Easas verksamhet
 (1) EUT L 243, 27.9.2003, s. 6.
 BILAGA A
 Protokoll om europeiska unionens immunitet och privilegier
 DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA
 SOM BEAKTAR att, i enlighet med artikel 343 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 191 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, ska Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen åtnjuta sådan immunitet och sådana privilegier inom medlemsstaternas territorium som behövs för att de ska kunna fullgöra sina uppgifter,
 HAR ENATS om följande bestämmelser som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.
 KAPITEL I
 EUROPEISKA UNIONENS EGENDOM, MEDEL, TILLGÅNGAR OCH TRANSAKTIONER
 Artikel 1
 Unionens lokaler och byggnader ska vara okränkbara. De får inte genomsökas, beslagtas, konfiskeras eller exproprieras. Unionens egendom och tillgångar får inte utan tillstånd från domstolen bli föremål för några administrativa eller rättsliga tvångsåtgärder.
 Artikel 2
 Unionens arkiv ska vara okränkbara.
 Artikel 3
 Unionen, dess tillgångar, inkomster och övrig egendom ska vara befriade från alla direkta skatter.
 Medlemsstaternas regeringar ska i alla de fall där så är möjligt vidta lämpliga åtgärder för att efterskänka eller betala tillbaka summan av de indirekta skatter och avgifter som ingår i priset på lös eller fast egendom när unionen för tjänstebruk gör betydande inköp i vilka denna typ av skatter och avgifter inkluderas i priset. Dessa bestämmelser får dock inte tillämpas på ett sådant sätt att konkurrensen inom unionen snedvrids.
 Ingen befrielse ska beviljas för sådana skatter och avgifter som utgör betalning för allmännyttiga tjänster.
 Artikel 4
 Unionen ska vara befriad från alla tullar, förbud och restriktioner vad avser import och export av varor som är avsedda för tjänstebruk. Varor som på detta sätt har förts in i en stat får inte avyttras – vare sig detta sker mot betalning eller inte – inom denna stats territorium, om det inte sker på villkor som godkänts av den statens regering.
 Unionen ska också vara befriad från alla tullar, förbud och restriktioner vad avser import och export av unionens publikationer.
 KAPITEL II
 MEDDELANDEN OCH IDENTITETSHANDLINGAR (LAISSEZ-PASSER)
 Artikel 5
 Vad avser unionens officiella meddelanden och översändandet av alla dess dokument ska unionens institutioner inom varje medlemsstats territorium åtnjuta samma behandling som staten i fråga ger diplomatiska beskickningar.
 Officiell korrespondens och andra former av officiella meddelanden som unionens institutioner skickar får inte censureras.
 Artikel 6
 Identitetshandling i den form som rådet, med enkel majoritet, ska fastställa kan av ordförandena för unionens institutioner utställas till ledamöter, medlemmar och anställda i unionens institutioner och ska godtas som giltig resehandling av medlemsstaternas myndigheter. Dessa identitetshandlingar ska utställas till tjänstemän och övriga anställda enligt de villkor som fastställts i tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen och anställningsvillkoren för övriga anställda i unionen.
 Kommissionen får sluta avtal om att dessa identitetshandlingar ska gälla som giltiga resehandlingar inom tredjelands territorium.
 KAPITEL III
 EUROPAPARLAMENTETS LEDAMÖTER
 Artikel 7
 Europaparlamentets ledamöter får inte underkastas någon begränsning av administrativ eller annan natur i sin rörelsefrihet under resa till eller från Europaparlamentets mötesplats.
 Europaparlamentets ledamöter ska, vad avser tull- och valutakontroll,
 a)
 av sin egen regering beviljas samma lättnader som högre tjänstemän som tillfälligt reser utomlands i offentligt uppdrag,
 b)
 av regeringarna i övriga medlemsstater beviljas samma lättnader som företrädare för utländska regeringar med tillfälligt offentligt uppdrag.
 Artikel 8
 Europaparlamentets ledamöter får inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete.
 Artikel 9
 Under Europaparlamentets sessioner ska dess ledamöter åtnjuta
 a)
 vad avser deras egen stats territorium, den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land,
 b)
 vad avser alla andra medlemsstaters territorium, immunitet vad gäller alla former av kvarhållande och lagföring.
 Immuniteten ska även gälla under resan till och från Europaparlamentets mötesplats.
 Immuniteten kan inte åberopas av en ledamot som tas på bar gärning och kan inte hindra Europaparlamentet att utöva sin rätt att upphäva en av dess ledamöters immunitet.
 KAPITEL IV
 FÖRETRÄDARE FÖR DE MEDLEMSSTATER SOM DELTAR I ARBETET I EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER
 Artikel 10
 Företrädare för de medlemsstater som deltar i arbetet i unionens institutioner, deras rådgivare och tekniska experter ska i sin tjänsteutövning och under resan till och från mötesplatsen åtnjuta sedvanliga privilegier, immunitet och lättnader.
 Denna artikel ska även vara tillämplig på ledamöter av unionens rådgivande organ.
 KAPITEL V
 TJÄNSTEMÄN OCH ANSTÄLLDA I EUROPEISKA UNIONEN
 Artikel 11
 Inom varje medlemsstats territorium och oberoende av statstillhörighet ska tjänstemän och övriga anställda i unionen
 a)
 åtnjuta immunitet mot rättsliga förfaranden vad avser handlingar som de har begått i sin tjänsteutövning, inbegripet muntliga och skriftliga uttalanden, om inte annat följer av bestämmelserna i de fördrag som dels behandlar reglerna för tjänstemännens och de anställdas ansvar gentemot unionen, dels Europeiska unionens domstols behörighet att döma i tvister mellan unionen och dess tjänstemän och övriga anställda; de ska åtnjuta denna immunitet även efter det att deras uppdrag har upphört,
 b)
 tillsammans med sina äkta makar och av dem försörjda familjemedlemmar vara undantagna från bestämmelser om begränsning av invandring och formaliteter för registrering av utlänningar,
 c)
 beviljas samma lättnader i fråga om valuta- och växlingsbestämmelser som normalt beviljas tjänstemän i internationella organisationer,
 d)
 då de tillträder sin tjänst i landet i fråga, ha rätt att tullfritt föra in sitt bohag och sina personliga tillhörigheter, samt ha rätt att tullfritt föra ut sitt bohag och sina personliga tillhörigheter då deras tjänstgöringstid i landet är slut, om inte annat följer av de villkor som regeringen i det land där rätten utövas, i båda fallen, anser nödvändiga,
 e)
 ha rätt att tullfritt införa ett motorfordon för personligt bruk som antingen förvärvats enligt gällande regler för hemmamarknaden i det land där de senast var bosatta eller i det land där de är medborgare, samt ha rätt att tullfritt föra ut fordonet, om inte annat följer av de villkor som det berörda landets regering, i båda fallen, anser nödvändiga.
 Artikel 12
 Unionens tjänstemän och övriga anställda ska vara skyldiga att betala skatt till unionen på de löner och arvoden de får av unionen enligt de villkor och det förfarande som fastställts av Europaparlamentet och rådet, genom förordningar i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter samråd med berörda institutioner.
 De ska vara befriade från nationella skatter på de löner och arvoden de får av unionen.
 Artikel 13
 Unionens tjänstemän och övriga anställda som enbart på grund av sin tjänsteutövning i unionen bosätter sig inom territoriet för en annan medlemsstat än den i vilken de vid tiden för sitt tjänstetillträde vid unionen var skatterättsligt bosatta, ska – vad avser inkomst- och förmögenhetsbeskattning samt arvsskatt och tillämpningen av avtal om undvikande av dubbelbeskattning som ingåtts mellan unionens medlemsstater – i båda länderna behandlas som om de fortfarande var bosatta på sin tidigare bostadsort, förutsatt att denna ligger inom en av unionens medlemsstater. Detta gäller även för äkta makar, förutsatt att de inte utövar någon egen yrkesverksamhet, och för barn som de personer som avses i denna artikel försörjer och har hand om.
 Lös egendom som tillhör de personer som avses i föregående stycke och som finns inom den stats territorium i vilken de uppehåller sig, ska vara befriad från arvsskatt i den staten. Vid fastställande av sådan skatt ska den lösa egendomen anses finnas i den stat där personerna skatterättsligt är bosatta, om inte annat följer av tredjelands rätt och eventuell tillämpning av bestämmelser i internationella avtal om dubbelbeskattning.
 Vid tillämpningen av bestämmelserna i denna artikel ska inte hänsyn tas till en bostadsort som enbart beror på tjänsteutövning inom andra internationella organisationer.
 Artikel 14
 Europaparlamentet och rådet ska, genom förordningar i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter samråd med berörda institutioner, fastställa ordningen för sociala förmåner för unionens tjänstemän och övriga anställda.
 Artikel 15
 Europaparlamentet och rådet ska, genom förordningar i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter samråd med berörda institutioner, besluta vilka grupper av unionens tjänstemän och övriga anställda bestämmelserna i artikel 11, artikel 12 andra stycket och artikel 13 helt eller delvis ska tillämpas på.
 Medlemsstaternas regeringar ska regelbundet underrättas om namn, ställning och adress avseende de tjänstemän och övriga anställda som ingår i dessa grupper.
 KAPITEL VI
 IMMUNITET OCH PRIVILEGIER FÖR TREDJELANDS BESKICKNINGAR ACKREDITERADE HOS EUROPEISKA UNIONEN
 Artikel 16
 Den medlemsstat på vars territorium unionen har sitt säte ska bevilja tredjelands beskickning som är ackrediterad hos unionen immunitet och privilegier enligt diplomatisk sedvänja.
 KAPITEL VII
 ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
 Artikel 17
 Privilegier, immunitet och lättnader ska endast beviljas unionens tjänstemän och övriga anställda om det ligger i unionens intresse.
 Var och en av unionens institutioner ska upphäva den immunitet som har beviljats en tjänsteman eller en annan anställd, om institutionen anser att upphävandet av immuniteten inte strider mot unionens intresse.
 Artikel 18
 Unionens institutioner ska vid tillämpningen av detta protokoll samarbeta med de berörda medlemsstaternas ansvariga myndigheter.
 Artikel 19
 Artiklarna 11–14 och artikel 17 ska vara tillämpliga på kommissionens ledamöter.
 Artikel 20
 Artiklarna 11–14 och artikel 17 ska vara tillämpliga på Europeiska unionens domstols domare, generaladvokater, justitiesekreterare och biträdande referenter, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 3 i protokollet om Europeiska unionens domstols stadga vad avser immunitet mot rättsliga förfaranden för domare och generaladvokater.
 Artikel 21
 Detta protokoll ska även vara tillämpligt på Europeiska investeringsbanken, på ledamöterna av dess organ, dess personal och de företrädare för medlemsstaterna som deltar i bankens arbete, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i protokollet om bankens stadga.
 Europeiska investeringsbanken ska dessutom vara befriad från alla skatter eller liknande avgifter vid de tillfällen då dess kapital utökas och från de olika formaliteter som kan vara förknippade därmed i den stat där banken har sitt säte. På samma sätt ska bankens upplösning eller likvidation inte medföra några skatter eller avgifter. Slutligen ska den verksamhet som banken och dess organ bedriver i enlighet med dess stadga inte vara föremål för någon omsättningsskatt.
 Artikel 22
 Detta protokoll ska också tillämpas på Europeiska centralbanken, medlemmarna av dess beslutande organ och dess personal, dock utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken.
 Europeiska centralbanken ska dessutom vara befriad från alla skatter och liknande avgifter på grund av en ökning av dess kapital och från olika formaliteter som kan vara förenade därmed i den stat där banken har sitt säte. Bankens och dess beslutande organs verksamhet enligt stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken ska inte påföras någon omsättningsskatt.
 Tillägg
 Bestämmelser för hur protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska tillämpas på Schweiz
 1. Tillämpningsområdet utsträcks till att omfatta Schweiz
 Alla hänvisningar till medlemsstaterna i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier (nedan kallat protokollet) ska även omfatta Schweiz, såvida inget annat sägs i följande bestämmelser.
 2. Byrån är befriad från indirekta skatter, däribland mervärdesskatt
 Varor och tjänster som exporteras från Schweiz ska befrias från schweizisk mervärdesskatt. För varor och tjänster som levereras till byrån i Schweiz för byråns verksamhet ska befrielsen från mervärdesskatt, i enlighet med artikel 3 andra stycket i protokollet, ske genom restitution. Befrielse från mervärdesskatt ska beviljas om det faktiska inköpspris som är angivet i fakturan eller motsvarande dokument för varan eller tjänsten uppgår till minst 100 schweizerfranc, inklusive skatter och avgifter.
 Mervärdesskatten ska restitueras efter insändande av erforderliga schweiziska ansökningsformulär till Administration fédérale des contributions, Division principale de la TVA (schweiziska federala skattemyndighetens centralenhet för mervärdesskatteärenden). Som regel ska handläggningen vara klar inom tre månader från det att restitutionsansökan ingetts tillsammans med erforderliga underlag.
 3. Hur reglerna för byråns personal ska tillämpas
 Beträffande artikel 12 andra stycket i protokollet ska Schweiz, i överensstämmelse med principerna i sin nationella rätt, befria tjänstemän och övriga anställda vid byrån, såsom de definieras i artikel 2 i rådets förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 (1) från federala, kantonala och kommunala skatter på löner, vederlag och arvoden som utbetalas av unionen vilka omfattas av en intern skatt som uppbärs av unionen och tillfaller denna.
 Schweiz ska inte betraktas som en medlemsstat enligt punkt 1 vid tillämpningen av artikel 13 i protokollet.
 Tjänstemän och övriga anställda vid byrån, liksom deras familjemedlemmar som är anslutna till det socialförsäkringssystem som gäller för Europeiska unionens tjänstemän och övriga anställda, är inte skyldiga att vara anslutna till det schweiziska socialförsäkringssystemet.
 Europeiska unionens domstol ska ha exklusiv behörighet i alla ärenden som rör förbindelserna mellan å ena sidan byrån och kommissionen och å andra sidan byråns personal när det gäller tillämpningen av rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (2) och EU-lagstiftningens övriga bestämmelser om arbetsvillkor.
 (1) Rådets förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 av den 25 mars 1969 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som skall omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna (EGT L 74, 27.3.1969, s. 1).
 (2) Rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 av den 29 februari 1968 om fastställande av tjänsteföreskrifter för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkor för övriga anställda i dessa gemenskaper samt om införande av särskilda tillfälliga åtgärder beträffande kommissionens tjänstemän (anställningsvillkor för övriga anställda) (EGT L 56, 4.3.1968, s. 1).
 BILAGA B
 Finansiell kontroll avseende schweiziska deltagare i europeiska byrån för luftfartssäkerhet
 Artikel 1
 Direkt förbindelse
 Byrån och kommissionen ska stå i direkt förbindelse med alla fysiska och juridiska personer som har skatterättslig hemvist i Schweiz och som deltar i byråns verksamhet i egenskap av avtalsparter, deltagare i något av byråns program, underleverantörer eller mottagare av utbetalningar från byråns eller kommissionens budget. Nämnda personer äger rätt att direkt till kommissionen och byrån överlämna alla relevanta uppgifter och underlag som de är skyldiga att tillhandahålla enligt de rättsakter som det hänvisas till i det här beslutet och enligt de kontrakt och överenskommelser som ingåtts för tillämpningen av rättsakterna liksom i de beslut som fattats inom ramen för dem.
 Artikel 2
 Kontroller
 1. Med stöd av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1) och den budgetförordning som antogs av byrån den 26 mars 2003 i enlighet med kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (2), liksom med stöd av de övriga rättsakter som det hänvisas till i detta beslut, får det i kontrakt och överenskommelser som ingås med mottagare som har skatterättslig hemvist i Schweiz, liksom i beslut som fattas gemensamt med dem, föreskrivas att vetenskapliga, ekonomiska och tekniska revisioner, liksom revisioner av andra slag, får genomföras när som helst hos dem och deras underentreprenörer av anställda vid byrån och kommissionen, liksom av andra personer som byrån och kommissionen bemyndigat.
 2. De anställda vid byrån och kommissionen och andra personer som byrån och kommissionen bemyndigat ska i rimlig omfattning ges tillträde till anläggningar, arbetsplatser och dokumentation samt till alla data, däribland i elektronisk form, som erfordras för genomförandet av revisionerna. Tillträdesrätten ska vara uttryckligen fastställd i kontrakt och överenskommelser som ingås inom ramen för de rättsakter som det hänvisas till i det här beslutet.
 3. Europeiska revisionsrätten ska ha samma rättigheter som kommissionen.
 4. Revisionerna får genomföras fem år efter det att det här beslutet löpt ut eller enligt de villkor som fastställs i kontrakt och överenskommelser, liksom enligt beslut av betydelse i sammanhanget.
 5. Den schweiziska federala revisionsmyndigheten ska underrättas i förväg om revisioner som genomförs på schweiziskt territorium. En sådan underrättelse utgör inte ett rättsligt krav för att dessa revisioner ska kunna genomföras.
 Artikel 3
 Inspektioner på plats
 1. Inom ramen för det här avtalet har kommissionen genom Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) rätt att genomföra kontroller och inspektioner på plats inom schweiziskt territorium, i enlighet med villkoren och bestämmelserna i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (3).
 2. Dessa kontroller och inspektioner på plats ska förberedas och utföras av kommissionen i nära samverkan med den schweiziska federala revisionsmyndigheten eller med andra behöriga schweiziska myndigheter som utsetts av den schweiziska federala revisionsmyndigheten; sistnämnda myndigheter ska underrättas i god tid om föremålet för, syftet med och den rättsliga grunden för kontrollerna och inspektionerna, så att de kan tillhandahålla erforderlig hjälp. För detta ändamål får tjänstemän från behöriga schweiziska myndigheter delta i kontrollerna och inspektionerna på plats.
 3. Om berörda schweiziska myndigheter så önskar, ska kontrollerna och inspektionerna på plats genomföras av kommissionen tillsammans med dessa myndigheter.
 4. Om deltagarna i programmet motsätter sig en kontroll eller en inspektion på plats, ska de schweiziska myndigheterna, inom ramen för sina nationella bestämmelser, lämna kommissionens inspektörer erforderligt bistånd så att de kan genomföra den kontroll eller inspektion på plats som de blivit ålagda att göra.
 5. Kommissionen ska snarast möjligt underrätta den schweiziska federala revisionsmyndigheten om alla omständigheter eller misstankar rörande någon oegentlighet som kommissionen har fått kännedom om i samband med genomförandet av kontrollen eller inspektionen på plats. Kommissionen ska under alla omständigheter informera ovannämnda myndighet om resultatet av dessa kontroller och inspektioner.
 Artikel 4
 Information och samråd
 1. För att denna bilaga ska tillämpas väl ska berörda schweiziska myndigheter och gemenskapens myndigheter regelbundet utbyta information och på begäran av någon av parterna inleda samråd.
 2. Berörda schweiziska myndigheter ska utan dröjsmål underrätta byrån och kommissionen om alla omständigheter som kommer till deras kännedom och som kan leda till förmodan om att det förekommer oegentligheter i fråga om ingåenden och genomföranden av kontrakt och överenskommelser som sluts inom ramen för de rättsakter som det hänvisas till i det här beslutet.
 Artikel 5
 Sekretess
 Uppgifter som meddelats eller erhållits i enlighet med denna bilaga, oavsett form, ska omfattas av tystnadsplikt och ges samma skydd som motsvarande uppgifter har enligt schweizisk lagstiftning, samt enligt de motsvarande bestämmelser som är tillämpliga på gemenskapsinstitutioner. Uppgifterna får endast överlämnas till personer inom gemenskapsinstitutionerna, i medlemsstaterna eller i Schweiz som i kraft av sin befattning ska ha vetskap om dem, och de får inte användas i andra syften än att säkerställa ett effektivt skydd av parternas finansiella intressen.
 Artikel 6
 Administrativa åtgärder och påföljder
 Utan att det påverkar tillämpningen av den schweiziska strafflagen, får byrån och kommissionen tillgripa administrativa åtgärder och påföljder i enlighet med förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 (4) och rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 (5).
 Artikel 7
 Indrivning och verkställighet
 Beslut som fattas av byrån eller kommissionen inom ramen för tillämpningsområdet för det här beslutet, och som innebär betalningsskyldighet för andra personer än stater, ska vara verkställbara i Schweiz.
 Beslutet om verkställighet måste utfärdas – utan annan kontroll än att det är äkta – av den myndighet som utses av den schweiziska regeringen, som i sin tur ska underrätta byrån eller kommissionen. Verkställigheten ska ske i enlighet med de civilprocessrättsliga regler som gäller i Schweiz. Det är Europeiska unionens domstol som ansvarar för kontrollen av att det verkställbara beslutet är lagligt.
 Domar som Europeiska unionens domstol utfärdar på grundval av en skiljedomsklausul ska vara verkställbara på samma villkor som ovan.
 (1) Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).
 (2) Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).
 (3) Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).
 (4) Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 357, 31.12.2002, s. 1).
 (5) Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).


type: other

text:
Jekk it-twieqi ta’ wara l-ħajt diviżorju jinsabu f’distanza ‘il bogħod mill-istess ħajt diviżorju kif trid il-liġi, ir-regola li wieħed ma jippermettix aperturi fil-ħajt diviżorju tibqa’ tapplika?
 Huwa irrilevanti li wara l-fetħa hemm twieqi li huma bogħod skond id-distanza legali rikjesta mill-ħajt diviżorju. Seta’ ma kien hemm l-ebda tieqa lil hinn mill-fetħa fil-ħajt diviżorju - xorta waħda jibqa’ l-fatt li wiehed ma jistax jintroduċi apertura f’ ħajt diviżorju għaliex din hija ipprojbita mil-leġislatur b’mod assolut anke jekk il-ħajt ikun proprjeta` esklussiva tal-part mħarrka.
 Ai fini tal-liġi tagħna, aperturi huma neċessarjament twieqi jew anke spazju iffurmat f’ħajt?
 Fis-sentenza li tat il-Prim Awla fid-29 ta` Settembru 2016 fil-kawża: Anthony Buhagiar et. vs Monica Falzon et., ingħad hekk :-
 “Il-kelma “apertura” hija mislufa mill-ilsien Taljan. Il-leġislatur, meta ttraduċa t-test Taljan oriġinali, ma użax kelma semitika, bħal ngħidu aħna l-kelma “fetħa” (li hija l-kelma li nqdew biha latturi fir-rikors promotur), kif is-soltu għamel b`mod konsistenti mal-kodiċi kollu fiż-żmien meta saret it-traduzzjoni. Fil-lingwaġġ komuni Taljan, il-kelma “apertura” tfisser “spaccatura, spiraglio; foro, spazio vuoto in qualunque cosa, che dovrebbe esser continua; vano per cui possono passare persone e cose; distanza fra le estremita` dei lati di alcuna cosa” (8 Pietro Fanfani, Vocabolario della Lingua Italiana, quarta edizione, Firenze, 1902 ). Għalhekk din il-kelma tfisser fuq kollox “fetħa”. It-test Ingliż kif riportat meta l-Kodiċi Ċivili kien enumerat “Kap 23”, jittraduċiha bħala “other opening”. Fit-test Taljan oriġinali, fl-Ordinanza VII tal-1868, (artiklu 121) hemm miktub “Non puo` uno dei vicini, senza il consenso dell`altro, formare nel muro divisorio alcuna finestra od altra apertura”. (ara wkoll Baudry Lacantinerie - Trattato di Diritto Civili - Dei Beni - Sez.IV - pag 778 ).
 Għaliex il-leġislatur impona distanzi fil-każ ta’ gallariji?
 L-Artikolu 443 tal-Kap. 16 jipprovdi dan:
 “ (1) Is-sid ta’ bini ma jistax jiftaħ twieqi f’bogħod ta’anqas minn sitta u sebgħin ċentimetru mill-ħajt diviżorju.
 (2) Fil-każ ta’ gallariji jew opri oħra bħalhom li joħorġu ’l barra mill-ħajt, il-bogħod meħtieġ taħt is-subartikolu (1) jitqies mil-linja ta’ barra ta’ dak il-ġenb tal-gallarija jew opra oħra maħruġa ’l barra, li tkun l-aktar qrib għall-ħajt diviżorju, sa l-linja ta’ ġewwa ta’ dan il-ħajt”
 Fis-sentenza li tat fl-24 ta` Settembru 2004 fil-kawża: Godwin Azzopardi et. vs Paul Azzopardi et., Il-Qorti tal-Appell, wara li rreferiet ghall-Art. 443 tal-Kap. 16, irrilevat illi l-Ewwel Qorti, kontra ta` dak li kien ingħad mill-perit tekniku, osservat li d-distanza li ssemmi d-dispożizzjoni qiegħda hemm “biex ma jkunx hemm introspezzjoni minn fond ghal iehor u biex ma jkunx hemm suggizzjoni ta` gar ghal iehor”.
 L-Ewwel Qorti kienet qalet illi ladarba l-fond tal-atturi ma kienx jidher mit-tieqa in kwistjoni minħabba l-ħajt diviżorju, id-dispożizzjoni ma kenitx tgħodd għal dak il-każ iżda il-Qorti tal-Appell ma kenitx tal-istess fehma bħall-Ewwel Qorti u qalet hekk :-
 “kif sewwa gie osservat fir-rikors ta` l-appell, id-distanza legali imposta mil-ligi mhux soggetta ghall-ebda interpretazzjoni u l-applikabilita` tan-norma hemm imsemmija ma tiddependix mill-pregudizzju o meno li jista` jinholoq. Il-ligi trid li ma jinfethux twieqi “f`boghod ta` anqas minn sitta u sebghin centimetru mill-hajt divizorju.” L-ebda Kopja konsiderazzjoni ohra ma hija permessa, u cioe` la jekk ittieqa thares fuq il-proprjeta` ta` min jkun fetaha u lanqas jekk tali tieqa tohloqx xi dritt ta` introspezzjoni fuq il-garr. Dan fil-fatt gie rilevat mill-istess espert tekniku li, b`rispett lejn dak li tipprovdi l-ligi fl-artikolu imsemmi, fil-parti konkluzziva tieghu qal hekk: “It-tieqa li fethu l-konvenuti fuq ix-xaft hija f`distanza mill-hajt divizorju anqas minn dik stipulata mill-Ligi u ghandha tinghalaq mill-konvenuti l-parti tahha li tinsab sa 76 centimetru boghod minn wicc ilhajt divizorju tan-naha tax-xaft.” Din il-Qorti tikkondividi dan il-hsieb u ghalhekk sejra tipprovdi konformement fil-parti disposittiva tas-sentenza.”
 Il-projbizzjoni hija daqstant assoluta li l-Qorti stabbiliet li ma setgħux isiru aperturi fil-ħajt mertu tal-kwistjoni minkejja li l-ħajt kien mibni tlett piedi u ħames pulzieri `l ġewwa mil-linja tal-konfini ta` bejn iż-żewġ proprjetajiet tal-attur u tal-konvenut.
 Kemm hu hekk kompla jingħad:
 “Veru li l-art. 139 ta` l-istess liġi jgħid li l-proprjetarju ta` post ma jistax jiftaħ twieqi f`distanza iżgħar minn żewġ piedi u sitt pulzieri mill-ħajt diviżorju; iżda dik id-disposizzjoni qegħda tirregola d-distanza li għandha tiġi osservata biex isiru twieqi mill-ħajt diviżorju, u mhux, kif inhu fil-każ preżenti, aperturi fl-istess ħajt diviżorju, għalkemm dana huwa iżjed il-bogħod minn żewġ piedi u sitt pulzieri. Infatti l-fundament tal-projbizzjoni tibqa` dejjem illi għalkemm il- ħajt diviżorju qiegħed iżjed `il bogħod minn dik id-distanza, iżda ssoġġezzjoni tal-viċin tibqa` dejjem; dak li l-liġi riedet timpedixxi”. (Anthony Buhagiar et. vs Monica Falzon et. deċiża minn din il-Qorti hekk kif diversament ippreseduta fid-29 ta` Settembru 2016).
 Ir-regola taż-żewġ piedi u nofs tapplika għall-gallariji? Kif titkejjel id-distanza?
 “(1) Is-sid ta’ bini ma jistax jiftaħ twieqi f’bogħod ta’anqas minn sitta u sebgħin ċentimetru mill-ħajt diviżorju.
 Fis-sentenza fl-ismijiet John Vella vs Publio Vella, deċiża fit-13 ta` April, 1965, il-Qorti qalet illi gallarija jew opri bħalhom ma jistgħux jinfetħu f`bogħod ta` anqas minn żewġ piedi u sitt pulzieri mill-ħajt diviżorju. Din d-distanza tapplika wkoll allura għall-estensjoni ta` gallarija. L-iskop tal-leġislatur li jiffissa dina d-distanza legali kien illi jsalva f`ċerti limiti l-ingress tad-dawl u l-arja fl-istabbli konfinati.
 Issa d-distanza titkejjel lateralment kif ġie sostnut fis-sentenza fl-ismijiet Nicola Caruana vs Dottor John Cesareo tad-19 ta` Ġunju, 1959 fejn il-Qorti qalet illi ħadd ma jista` jiftaħ twieqi, gallariji, ecc., f`distanza anqas minn żewġ piedi u sitt pulzieri mill-ħajt diviżorju, meqjusa din id-distanza lateralment.
 Tista’ l-Qorti tmur kontra d-distanzi li timponi l-liġi bħal fil-każ tar-regola taż-żewġ piedi u nofs? Hemm bżonn li wieħed juri li qed isofri preġudizzju biex dawn id-distanzi jiġu mposti?
 (2) Fil-każ ta’ gallariji jew opri oħra bħalhom li joħorġu ’l barra mill-ħajt, il-bogħod meħtieġ taħt is-subartikolu (1) jitqies mil-linja ta’ barra ta’ dak il-ġenb tal-gallarija jew opra oħra maħruġa ’l barra, li tkun l-aktar qrib għall-ħajt diviżorju, sal-linja ta’ ġewwa ta’ dan il-ħajt”
 Fl-kawza fl-ismijiet Maria Dolores Grima vs Joseph Spiteri, deċiża mill-Qorti tal-Maġistrati (Għawdex) Ġurisdizzjoni Superjuri fl-1 ta` Ottubru 2009, intqal illi “...il-gar m`ghandux ghalfejn jipprova li qed isofri pregudizzju jekk id-distanza legali fil-bini ta` twieqi ma tinzammx mill-proprjetarju kontigwu. Diversament, wiehed mhux biss imur kontra l-kelma cara tal-ligi – haga li timpedixxi l-ermanewtika legali – izda wiehed jikkreja sitwazzjoni ferm incerta, b`detriment tal-ordni pubbliku, meta regoli cari u fissi imposti b`ligi jigu soggettati ghal interpretazzjonijiet soggetivi dwar l-ezistenza o meno ta` pregudizzju.”
 Fi kliem ieħor, il-ġar ma għandux għalfejn joqgħod iġib il-prova li qed isofri preġudizzju jekk id-distanza legali tal-bini ta` twieqi ma tinżammx mill-propretarju tal-fond attigwu. Diversament wieħed mhux biss imur kontra l-kelma ċara u espliċita tal-liġi – ħaġa prekluża mill-ermenewtika legali – imma jkun qed jikkrea jew jinvita sitwazzjoni ferm inċerta u instabbli a detriment tal-prinċipju taċ-ċertezza tad-dritt. Meta l-leġislatur impona ċertu distanzi minimi legali li għandhom jiġu rispettati f`aperturi li jkunu viċin ħafna l-ħajt diviżorju huwa ried jillimita f`ċerta miżura d-dritt assolut tal- proprjeta` fl-interess reċiproku taż-żewġ proprjetarji tal-fondi kontigwi.
 Jekk hemm apertura f’ħajt li jiddividi fond minn art mhux żviluppata, dik it-tieqa tista’ tingħalaq?
 Fis-sentenza li tat fid-19 ta` Ġunju 1953 fil-kawża : Annetto Xuereb Montebello et vs Paolina Magri et., il-Qorti tal-Appell qalet hekk :-
 “Hu ormai paċifiku fil-ġurisprudenza Maltija illi l-eżistenza ta` tieqa miftuħa fil-fond proprju għal fuq art jew spazju mhux mibni ta` ħaddieħor ma hix servitu`, imma sofferenza prekarja sakemm l-art jew spazju jibqgħu mhux mibnija ; u sid dina l-art jew spazju jista` jibni u jimmura t-tieqa ammenokke` sid il-fond li fih hi miftuħa t-tieqa ma jipprovax, mhux is-sempliċi servitu’ luminum, imma jew is-servitu’ ne luminibus officiatur jew is-servitu’ altius non tollendi. Dawn tal-aħħar ma jistgħux jiġu akkwistati bil-preskrizzjoni imma jeħtieġilhom titolu (art 506(1) (art 469(1) tal-kodici Civili).”
 Fi kliem ieħor, sakemm ma jeżistix kuntratt, wieħed għandu dritt allura jimbarra dik l-apertura.
 X’inhi l-interpretazzjoni ta’ tieqa b’ kuntrast ma’ rewwieħa li jagħtu l-Qrati?
 Rewwieħa hi apertura li m’hix intiża biex titfa` dawl naturali fil-kamra iżda invece l-ħsieb warajha huwa l-arja jew ventilazzjoni mhux dawl. Twieqi mill-banda l-oħra huma ntiżi wkoll għad-dawl apparti l-ventilazzjoni.
 Fis-sentenza tal-Prim’ Awla tal-5 ta`Ġunju 1950 fil-kawza: Angelo Micallef vs Giuseppe Muscat, ingħad hekk :-
 “Illi huwa tajjeb li jinghad li l-aperturi fil-hitan divizorji jistghu jkunu jew dawk li komunemenet jissejhu twieqi (`luci`) jew dawk li volgarment jissejhu rewwiehat (`ventiere`). Generalment is-servizz taghhom jiddeterminahom, imma ma hux dejjem facli li jinghad liema apertura tista` tigi kwalifikata tieqa, u liema rewwieha. Jekk bniedem jipprocedi razzjonalment, jista` jinghad li jekk l-apertura tkun ta` daqs bizzejjed biex jidhol id-dawl minnha u sabiex iddawwal l-ambjent li ghalih taghti, u tkun qieghda f` certa altezza mal-pareti ta` l-istess ambjent, ghandha latitudni li tkun klassifikata tieqa, li tissupponi anki l-prospett; mentri jekk id-dimensjonijiet taghha jkunu zghar hafna u f` pozizzjonijiet fil-pareti fejn il-prospett huwa difficli u wisq malgevoli, generalment taqa` taht il-klassifika ta` rewwieha, li certament ma hijiex intiza ghall-prospett. Huwa ghalhekk li mentri t-twieqi jikkostitwixxu b` konvenzjoni, bil-preskrizzjoni jew bid-destinazzjoni tal-missier tal-familja, servitu`, ir-rewwiehat ma jikkostitwixxu qatt servitu’”
 Fis-sentenza tal-Prim’ Awla tat-2 ta` Diċembru 1964 fil-kawża: Annunziata Galea vs Antonio Fenech, ingħad hekk :-
 “Li fil-ligi taghna (art. 462 tal-Kodici Civili), huwa espressament dispost li ebda wiehed mill-girien ma jista` minghajr il-kunsens ta` l-iehor, jaghmel twieqi jew aperturi ohra fil-hajt divizorju. Izda huwa lilu permess li jiftah dawk l-aperturi maghrufa fil-gurisprudenza bhala rewwihiet, li ma jikkostitwixxu ebda servitu` prediali, basta li l-apertura ma tkunx tal-estensjoni ta`tieqa.
 Li mid-dispozizzjoni li ghamel dwar il-ftuh tat-twieqi fil-hitan divizorji, il-legislatur jidher li ried jevita l-inkonvenjent tal-introspezzjoni, u fl-istess hin ried isalva f` certi limiti l-ingress tad-dawl u l-arja fl-istabili konfinati.”
 Fid-deċiżjoni tal-Prim’ Awla tal-14 ta` Awissu 1967 fil-kawża: Francesco Borg vs Giuseppa D`Anastasi et, ingħad :-
 “Huwa necessarju li jigu ezaminati u studjati sew in-natura, d-daqs, il-forma, il-pozizzjoni, l-origini u l-funzjoni taz-zewg aperturi in kwistjoni. Dan ghandu jsir fid-dawl tad-disposizzjonijiet tal-art 462 (425) u ohrajn konnessi tal-Kodici Civili u tal-gurisprudenza antika u kostanti in materia li giet ezaminata mill-Qorti. ..L-ewwel wahda minn dawn iz-zewg aperturi tinsab faccata tal-entrata tal-attur, hija gholja xi tmien piedi mill-art u ta` dimensjoni ta` xi hames jew sitt pulzieri wisa` bl-istess tul, mentri hija fonda xi zewg piedi u nofs daqs il-hxuna tal-hajt divizorju tal-kantun antik. It-tieni apertura qeghda hafna izjed fil-baxx max-xellug tal-hajt divizorju ghal min ihares minn naha tal-bitha tal-attur ; hija biss xi erba` piedi ghola mill-art u hija xi erba` pulzieri b` erba` pulzieri fid-dimensjoni taghha. Minhabba l-apparenza esterna, dimensjonijiet wisq ckejkin u pozizzjoni tal-aperturi in kwistjoni, mill-qtugh rozz u irregolari taghhom, u nuqqas ta` injam u cassis li huwa solitu fit-twieqi, ma jezisti ebda dubju li l-aperturi in kwistjoni huma effettivament rewwiehat u mhux twieqi. ....ir-rewwiehat idumu kemm idumu jrewwhu ma jistghu qatt jikkostitwixxu servitu u ghalhekk l-antikita` taghhom guridikament ma zzidilhom xejn...”
 Fis-sentenza tal-Prim’ Awla tal-15 ta` Diċembru 2009, fil-kawża: Jane Zahra et vs Rita Sacco, ingħad hekk :-
 “L-aperturi fil-hitan divizorji jistghu jkunu jew twieqi (luci) jew rewwiehat (ventiere). Taghzel wahda minn ohra skond l-uzu u s-servizz li jaghtu. Mhux dejjem facli li tghid liema apertura tista` tikkwalifika bhala tieqa u liema bhala rewwieha. Jekk pero` bniedem jipprocedi razzjonalment, jista` jinghad li jekk l-apertura tkun ta` daqs bizzejjed biex jidhol id-dawl minnha, sabiex idawwal l-ambjent li ghalih taghti, u tkun f`qaghda jew f`gholi fil-kuntest tal-ambjenti fejn tkun tinsab, allura tkun timmerita l-klassifika ta` tieqa li tinkorpora anke prospett ; mentri jekk id-daqs taghha jkun zghir hafna u f`posizzjoni fil-hajt fejn il-prospett huwa difficli allura dik il-fetha taqa` fil-klassifika ta` rewwieha ghax certament ma tkunx ghall-prospett. Huwa propju ghalhekk li mentri t-twieqi jikkostitwixxu servitu jew b`konvenzjoni jew bil-preskrizzjoni jew bid-destinazzjoni tal-missier tal-familja, ir-rewwiehat ma jistghu qatt jikkostitwixxu servitu`. Mid-disposizzjoni li ghamel dwar il-ftuh ta` twieqi fil-hitan divizorji, il-legislatur jidher li ried jevita l-inkonvenjent tal-introspezzjoni u fl-istess hin ried isalva f`certi limiti l-ingress tad-dawl u l-arja f`postijiet konfinanti. Kien ghalhekk li l-legislatur ittollera r-rewwiehat u ppermetta li jibqghu miftuha sakemm il-vicin ma jkunx irid jipprevalixxi ruhu mid-dritt illi taghtih il-ligi li jappoggja malhajt fejn ikunu miftuha sabiex igholli l-fond tieghu.”
 Kwantu jekk wieħed jistax jiftaħ aperturi, il-liġi tiddistingwi bejn ħajt diviżorju u ħajt tal-faċċata?
 L-Artikolu 426 tal-Kodiċi Ċivili jgħid hekk:
 “Meta s-sulari ta’ dar ikunu ta’ diversi sidien, kull wieħed mis-sidien jista’, fil-ħajt ta’ barra tas-sular tiegħu, jagħmel gallariji, twieqi, bibien jew aperturi oħra, basta li b’daqshekk ma tiġix imnaqqsa s-saħħa ta’ dak il-ħajt."
 Li wieħed allura jrid jistabilixxi hu liema huwa l-‘ħajt ta’ barra’?
 Jidher li skont ġurisprudenza riċenti, il- ħajt ta’ barra huwa ħajt li jħares fuq front garden u/jew triq u ma jinkludix ħajt fis-side curtilage ta’ villa għax dak jidher li huwa meqjus bħala ħajt diviżorju, fejn allura l-aperturi huma projbiti.
 Jista’ wieħed jiftaħ twieqi għal ġo bitħa ta’ terzi?
 Fil-liġi tagħna m’hemm xejn li jawtorizza l-ftuħ ta` twieqi ġo shafts u del resto dan jgħodd ukoll għal btieħi meta l-arja tas-shaft jew tal-bitħa tkun tappartjeni lill-terzi. Il-fatt biss tas-sovraposizzjoni tal-proprjeta` fuq ta’ terzi ma jikkrejawx drittijiet favur min għandu l-bini fis-sulari ta’ fuq. Għalhekk, mhux biżżejjed li wieħed ikollu l-arja fuq fond biex b` hekk ikun intitolat jiżviluppa dik l-arja u jiftaħ twieqi fuq arja ta` terzi. Id-dritt ta` żvilupp ta` arja ma jagħtix ukoll id-dritt ta` ftuħ ta` twieqi fuq proprjeta` tal-ġar u dan id-dritt irid ikun riżervat espressament u konċess mit-terzi.
 Jekk għandek ġja twieqi iħarsu fuq ħaddieħor bis-saħħa ta’ kuntratt, tista’ tiftaħ oħrajn?
 Il-preżenza ta` twieqi li jagħtu fuq il-fondi ta’ terzi bis-saħħa ta’ kuntratt ma jfissirx li jistgħu jinfetħu aktar aperturi jew jiġu alterati dawk eżistenti a detriment tal-fondi tal-atturi.
 Sid l-art huwa preżunt li għandu l-arja ta’ fuq dik l-art?
 Iva. Fil-fatt, fid-deċizjoni tal-Prim Awla tat-3 ta` Dicembru 2006 [konfermata fl-appell] fil-kawża: Maria Concetta Zammit Lupi et. vs Maggur Peter Paul Ripard et., ingħad illi fis-sistema legali tagħna, min hu sid l-art huwa sid l-arja sovrastanti, iżda peress li l-proprjeta` testendi b`mod vertikali u mhux orizzontali, l-iżvilupp ta` dik l-arja jrid isir b` mod li ma jkun hemm ebda invażjoni jew introspezzjoni tal-arja proprjeta` tal-ġar.
 Ukoll, fid-deċiżjoni li tat fl-24 ta` Marzu 1975 fil-kawża: Francis Apap vs Michael Galea, il-Qorti ta` l-Appell fissret illi sid ta` bitħa għandu l-proprjeta` tal-arja sovrastanti tant li l-prorjetarju tal-fond sovrastanti lanqas jista` jonxor mit-twieqi tal-fond tiegħu għal fuq il-bitħa ta` ħaddieħor mingħajr il-kunsens ta` sid il-bitħa. F` dik il-kawża, il-konvenut ma tħalliex jiżviluppa l-arja tiegħu b` mod li jiftaħ twieqi ulterjuri fuq il-bitħa ta` l-atturi.
 Jista’ wieħed jagħmel apertura bi ħġieġa fissa f’ ħajt li jagħti fuq ħaddieħor?
 Il-fatt illi l-apertura tħalliet bi ħġieġa fissa ma jeżonerax lill-konvenut mir-responsabbilita` tiegħu skont l-Art. 425 u l-Art. 443 tal-Kap. 16.
 L-Art. 425 jgħid hekk:
 “Ebda wieħed mill-ġirien ma jista’, mingħajr il-kunsens tal-ieħor, jagħmel twieqi jew aperturi oħra fil-ħajt diviżorju.”
 L-Art. 443 jistipola dan:
 Fil-kawża Alfred Mizzi et. vs Warren Attard mogħtija mill-Prim’ Awla ingħad :-
 “Pero` kull tieqa ġdida, anke jekk il-konvenut jgħid li kienet intiża li tkun fissa, li saret fil-fond tiegħu jew fil-parti l-ġdida li żviluppa, u li qiegħda tagħti jew fuq il-bitħa tal-fond tal-atturi Mizzi jew fuq it-terazzin tal-fond tal-attur Gladwish, din il-Qorti sejra tordna l-għeluq tagħhom.”
 Fuq l-istess linja kienet id-deċiżjoni ta` din il-Qorti diversament preseduta tat-28 ta` April 2014 fil-kawża: George Shaw vs Marcus Bonello ingħad illi dak li tgħid il-liġi fil-qasam tas-servitu’ jrid jitħares dejjem u f`kull każ b`mod oġġettiv, indipendentement mill-iskomdu soġġettiv o meno tal-partijiet. Minkejja li l-konvenut ħa ħsieb li ma jkunx hemm introspezzjoni u għamel fixed grills strutturali tal-metall biex ma jħarisx fuq il-proprjeta` tal-attur, il-Qorti xorta waħda ordnat lill-konvenut sabiex jagħlaq it-twieqi jew jirtirahom mill-ħajt diviżorju fid-distanza li tippermetti l-liġi.
 Jekk ħajt ta’ appoġġ huwa ta’ 9 pulzieri – allura anqas minn żewġ qoxriet kif trid il-liġi – xorta jista’ jiġi reż komuni?
 Anke jekk il-ħxuna tal-ħajt hi ta’ disa’ pulzieri u allura anqas minn dak li trid il-liġi fl-Artikolu 407, imkien fil-ligi ma nsibu li din il-ħxuna nieqsa tirrendi l-ħajt inqas komuni.
 Nista’ npoġġi suletta tal-konkrit fuq il-wisa’ kollu ta’ l-appoġġ?
 F’każ riċenti, il-Qorti qalet hekk:
 ‘Il-Qorti tqis illi din is-suletta tal-concrete li mhix travu iżda biss mezz strutturali biex iżżomm integru u nieqes mill-ħsara ħajt komuni tieħu aktar fil-forma ta’ inalzament tal-ħajt komuni biex isir ix-xogħol neċessarju biex ikun jiflaħ il-piż addizjonali bl-għoli ġdid tal-ħajt komuni.’
 Il-Qorti kompliet tgħid hekk:
 ‘Il-Qorti hi għalhekk tal-fehma illi s-suletta għalkemm mhix magħmula minn kantun tal-ġebel, hi parti mid-dritt mogħti lis-sid skond l-artikolu 414 tal-Kap. 16 li jista’ jgħolli l-ħajt komuni b’tali mod li l-piż żejjed bl-għoli krejat bl-istruttura li tinbena ma tkunx ta’ periklu għal ħajt komuni. Il-liġi mkien ma timponi li inalzjament ta’ ħajt isir bil-ġebel u mhux bil-concrete jew kemm għandu jiġi inalzat. Tali inalzjament bis-suletta tal-concrete fil-fehma tal-perit tal-Qorti hu fih innifsu mezz tekniku idoneju biex jilqa’ fuqu piż li ser jikkreja pressjoni fuq il-ħajt komuni.’
 F’każ ta’ saqaf, dan ukoll huwa meqjus bħala travu ai fini tal-liġi u allura ma jistax jestendi n-nofs tal-ħajt komuni?
 F’każ riċenti, il-Qorti qieset li l-planki tal-concrete – allura, saqaf - jistgħu jitqiesu bħala travi ai fini ta’ l-Artikolu 413 tal-Kap. 16. Dan l-artikolu jgħid illi min ikun qed itella’ bini jista’ jpoġġi l-bini mal-ħajt komuni u jdaħħal travi sa nofs il-ħxuna ta’ dak il-ħajt.
 Jekk il- ġar jgħolli ħajt diviżorju mingħajr il- kunsens tal-parti l-oħra, dak jammonta għal spoll?
 Rilevanti f’dan ir-rigward hija s-sentenza fl-ismijiet Emmanuel Refalo vs John Rapa et deċiża mill-Qorti ta’ l-Appell fl-20 ta’ Marzu 1995 ġie osservat hekk:
 “Il-fatt li persuna mingħajr ma tkun avżat lill-proprjetarju ta’ ħajt, iżda li jkollha dritt legali li tirrendi dak il-ħajt komuni, taqbad u jew tappoġġja jew tibni fuq dak il-ħajt biex tirrendih komuni, ma jwassal qatt għall-konsegwenzi ta’ spoll kif qed jippretendi l-attur iżda semai jista’ jagħti biss drittijiet lil dak li jkun li jittutela dak li għandu dritt għalih bħalma ġie osservat fil-bran ċitat mis-sentenza msemmija u li jiżgura li ma jkunx hemm ħsara.”
 Minn hawn jikkonsegwi li m’hemmx lok għal spoll fejn si tratta ta’ innalzament ta’ ħajt diviżorju mingħajr ma jintalab il-kunsens preventiv tal-ġar. Huwa magħruf li d-dritt ta’ l-innalzament ta’ ħajt diviżorju huwa assolut sakemm m’hemmx xi servitu’ altius non tollendi (ara per eżempju insenjament li ġie applikat mill-Qorti ta’ l-Appell fil-kawża fl-ismijiet Maria Dolores Fenech et vs Charles Mifsud deċiża fis-7 ta’ Ottubru 1997) jew per eżempju servitu’ ta’ veduta (ara f’dan is-sens sentenza ġja ċitata fl-ismijiet John Haber vs John Spiteri deċiża fis-26 ta’ April 2006 mill-Prim’Awla tal-Qorti Ċivili).
 Għaldaqstant tqum il- kwistjoni jekk dan il-provvediment huwiex applikabbli in kwantu wieħed jista’ jipprova jargumenta li l-ħajt in kwistjoni m’huwiex komuni b’applikazzjoni tal-Artikolu 409(3) tal-Kodiċi Ċivili.
 Fis-sentenza Moulin vs Caruana et deċiża mill- Qorti tal- Maġistrati (Ghawdex) Ġurisdizzjoni Superjuri fit- 12 ta’ Gunju 2007, il-Qorti qalet li mal-innalzament dak il-ħajt sar komuni b’riżerva tad-dritt ta’ min ikun il-proprjetarju tal-ħajt diviżorju li jitlob il-ħlas. Dik il- Qorti kompliet tgħid li l-liġi ma tirrikjedix proċedura partikolari biex ħajt li jkun diġa’ mibni u li huwa possibbli li jiġi reż komun, jiġi effettivament reż komuni. Hija forsi l-kortesija, l-kostumi salutary ta’ buon vicincat u raġunijiet oħra li jagħmluha rakkommandabbli li qabel ma persuna tirrendi ħajt in komun tinforma lill-proprjetarju b’din l-intenzjoni, pero’ dan m’huwiex rikjest ad hoc mill-liġi, li anqas, s’intendi, għalhekk, ma tirrikjedi xi formalita’ partikolari jew illi qabel il-liġi għandu jiġi ottenut il-permess jew il-kunsens tas-sid. B’hekk dik il- Qorti kkonkludiet li għalhekk il-proprjetarju tal-art adjaċenti li jkun irid jirrendi dak il-ħajt in komun u li għandu dritt jirrendih in komun, kull ma għandu jagħmel huwa li proprju jagħmel dak l-att fiżiku illi permezz tiegħu jirrendih in komun.
 Kemm għandu jkun għoli il- ħajt bejn bitħa u ġnien?
 Illi skond l-Artikolu 408 tal-Kodiċi Ċivili hemm stipulat li:- “Il-ħajt li jaqsam żewġt ibtieħi, ġonna jew għelieqi, jista’ jinbena tas-sejjiegħ, iżda għandu jkun
 (a) għoli 350 cm, jekk ikun bejn żewġt ibtieħi, jew bejn żewġ ġonna illi fihom l-aktar li jkun hemm siġar tal-larinġ jew tal-lumi;
 (b) għoli 240cm, jekk ikun hemm żewġ ġonna illi fihom ikun hemm l-aktar siġar ta’ xorta oħra minn dawk hawn fuq imsemmija”.
 Illi la darba fuq naħa hemm ġnien u fuq in-naħa l-oħra bitħa, il-ħajt għandu jkollu għoli ta’ 350 ċentimetru. Kwindi, indipendentement jekk il-ġnien tal-attur fihx aktar siħar tal-lumi/larinġ, in-naħa tal-konvenut hemm bitħa u għalhekk il-ħajt għandu jkun għoli skond is-subartikolu msemmi u cioe' 350cm.
 Hemm xi distanza li tillimita fejn tista’ ssir tieqa u/jew gallarija?
 L-Artikolu 443 tal-Kap. 16 jgħid hekk:
 (i) “Is-sid ta’ bini ma jistax jiftaħ twieqi f’bogħod ta’ anqas minn sitta u sebgħin ċentimetru mill-ħajt diviżorju”
 (ii) “Fil-każ ta’ galleriji jew opri oħra bħalhom li joħorġu barra mill-ħajt, il-bogħod meħtieġ taħt is-subartikolu (1) ta’ dan l-artikolu jitqies mill-linja ta’ barra ta’ dak il-ġenb tal-gallerija jew opra maħruġa ‘il barra, li tkun l-aktar qrib għall-ħajt diviżorju, sal-linja ta’ ġewwa ta’ dan iI-ħajt”.
 Kemm trid tkun ogħlja opramorta ta’ bejt?
 l-Artikolu 427(1) tal-Kap. 16 jispeċifika li ħajt għandu jkun għoli ta’ 180 ċentimetru mill-bejt.
 Tista’ ssemmi istanti fejn l-ispejjeż jaqgħu fuq wieħed biss mill- komproprjetarji ta’ ħajt komuni u mhux it- tnejn?
 L-ispejjeż jaqgħu fuq wieħed biss mill- komproprjetarji ta’ ħajt komuni u mhux it- tnejn meta wieħed mill- komproprjetarji jiddeċiedi li jgħolli l-ħajt komuni. F’dal- każ għandu jħallas l-ispejjeż meħtieġa – (a) għat-titligħ tal-ħajt, (b) biex tinżamm fi stat tajjeb ta’ tiswija l-biċċa li taqbez l-għoli tal-ħajt komuni, (c) biex isiru dawk ix-xogħolijiet li jkunu meħtieġa sabiex jerfgħu il-piż li jiżdied bit-titligħ tal-ħajt, b’mod li l-ħajt jbqa’ qawwi xorta waħda.
 Ukoll, meta il-ħajt komuni ma jkunx tajjeb biex jerfa’ l-għoli li jiżdied, u dak li jkun irid jgħolli għandu jibni l-ħajt kollu mill-ġdid bi spejjeż tiegħu, u kwantu għaż-żieda fil-ħxuna, għandu jibniha fuq l-art tiegħu. (L-Artikolu 415 tal- Kodiċi Ċivili)
 Skont l- Artikolu 416 tal- Kodiċi Ċivili, f’kull wieħed mill-każijiet imsemmijin fl-aħħar żewġ Artikoli, ‘"min jgħolli l-ħajt huwa obbligat ukoll iħallas lill-ġar kull ħsara li dan jista’ jbati minħabba t-titligħ jew bini mill-ġdid tal-ħajt.’"
 Xi jfisser ħajt t’appoġġ?
 Ikun hemm appoġġ, skond l-Art. 413 tal- Kodiċi Ċivili, meta ġar iserraħ il-bini tiegħu mal-ħajt diviżorju jew ikun daħħal travi fil-ħajt.
 Meta ħajt jiddividi bini minn art, ta’ min hu l- ħajt?
 L-Artikolu 409(3) jgħid hekk:
 "Jekk min-naħa waħda jkun hemm bini, u, min-naħa l-oħra bitħa, ġnien jew għalqa, il-ħajt jitqies li hu kollu ta’ sid il-bini."
 Jekk ħajt jiddividi l-proprjeta’ tiegħi minn dik tal- ġirien u għadu mhux komuni, nista’ ndaħħal it-travi jew ngħollih?
 Il-jedd li tgħolli l-ħajt diviżorju u li ddaħħal fih it-travi huwa jedd ta’ komproprjetarju ta’ ħajt komuni. Jekk mintix komproprjetarju, lanqas il-ħajt ma hu komuni u għalhekk m’għandekx il-jedd li tagħmel tali xogħolijiet. Tista’ tikseb il-komunjoni tal-ħajt billi timxi kif jgħid l-Art. 418 tal-Kodiċi Ċivili:
 “Kull sid jista’ wkoll jagħmel komuni, kollu jew biċċa minnu, ħajt li jmiss mal-fond tiegħu, billi jħallas lil sid dan il-ħajt in-nofs ta’ kemm jiswa kollu, jew in-nofs ta’ kemm tiswa l-biċċa li hu jkun irid jagħmel komuni, u n-nofs ta’ kemm tiswa l-art li fuqha l-ħajt ikun mibni, u billi jagħmel ukoll ix-xogħolijiet li jkunu meħtieġa sabiex ma ssirx ħsara lill-ġar.”
 L-ewwel għandek tikseb il-komunjoni, u b’hekk issir komproprjetarju ta’ ħajt komuni, biex hekk tikseb il-jedd li tagħmel tali xogħolijiet.
 Kwindi, l-komunjoni ma tinkisibx sempliċiment bl-att materjali ta’ l-appoġġ għaliex il-kliem espress tal-liġi jgħid ċar, fl-Art. 413, illi l-jedd ta’ appoġġ huwa jedd ta’ komproprjetarju, mhux jedd ta’ minn irid isir komproprjetarju, u, fl-Art. 418, il-komunjoni tinkiseb bil-ħlas, mhux bl-appoġġ materjali. Fi kliem ieħor, il-jedd t’appoġġ huwa l-konsegwenza mhux il-kawża tal-komunjoni: tista’ tappoġġa għax int komproprjetarju u mhux sirt komproprjetarju għax appoġġjajt.
 Fil-fatt, lanqas id-dritt ta’ appoġġ ta’ komproprjetarju ma hu assolut u arbitrarju – per eżempju, l-Art. 419(b) tal-Kodiċi Ċivili jrid li l-ewwel jinkiseb il-kunsens tal-ġar u, jekk il-ġar, li jkun mitlub, ma jagħtix il-kunsens, m’għandu jagħmel xejn “qabel ma jkun stabbilixxa, b’periti, il-mezzi meħtieġa sabiex dik il-biċċa xogħol ġdida ma tkunx ta’ ħsara għall-jeddijiet tal-ġar l-ieħor”. Wisq anqas jista’ ġar li ma hux komproprjetarju jagħmel appoġġ meta jrid hu u mingħajr ma jkun avża lis-sid!
 Jekk ħajt huwa komuni, xorta waħda il- komproprjetarju jeħtieġ kunsens biex iwaħħal xi ħaġa mal- imsemmi ħajt komuni?
 Iva, diment dak li jkun ma jkunx stabbilixxa, b’periti, il-mezzi meħtieġa sabiex dik il-biċċa xogħol ġdida ma tkunx ta’ ħsara għall-jeddijiet tal-ġar l-ieħor.
 Dan għaliex l- Artikolu 419 tal- Kodiċi Ċivili jgħid hekk:
 "Ebda wieħed mill-ġirien ma jista’ jwaħħal jew ipoġġi mal-ħajt komuni, mingħajr il-kunsens tal-ġar l-iehor, xi biċċa xogħol ġdida, inkella, jekk dan ma jkunx irid, mingħajr qabel ma jkun stabbilixxa, b’periti, il-mezzi meħtieġa sabiex dik il-biċċa xogħol ġdida ma tkunx ta’ ħsara għall-jeddijiet tal-ġar l-ieħor."
 Tista’ tmiss il- bini tiegħek ma’ ħajt komuni?
 Skont l- Artikolu 413: “(1) Kull komproprjetarju li jkun qiegħed itella’ bini jista’ jpoġġi l-bini tiegħu mal-ħajt komuni, u jdaħħal travi sa nofs il-ħxuna ta’ dak il-ħajt.
 (2) Hu jista’ wkoll iqabbad il-ħitan tiegħu mal-ħajt komuni.”
 Tista’ tqiegħed materjal ma’ hajt komuni?
 L-Art. 419(ċ) tal-Kodiċi Ċivili jgħid illi ebda wieħed mill-ġirien ma jista’ jqiegħed demel jew ħwejjeġ oħra korrożivi jew nidja b’mod li jmissu mal-ħajt komuni.
 Kif tinduna jekk ħajt diviżorju huwiex komuni bejn il- proprjetarji relattivi?
 L-Artikolu 409 tal- Kodiċi Ċivili jgħid hekk:
 "(1) Jekk ma jkunx hemm sinjal jew prova oħra li juru l-kuntrarju, il-ħajt li qiegħed biex jaqsam bini minn bini ieħor jitqies li huwa komuni sal-quċċata, u, meta dan il-bini u l-ieħor ma jkunux ta’ għoli wieħed, sa metru u tmenin ċentimetru minn fejn wieħed mill-bini jibda biex ikun aktar għoli.
 (2) Il-biċċa tal-ħajt li taqbeż metru u tmenin ċentimetru (180cm) fuq l-għoli tal-bini l-aktar baxx, titqies li hija tas-sid tal-bini aktar għoli.
 (3) Jekk min-naħa waħda jkun hemm bini, u, min-naħa l-oħra bitħa, ġnien jew għalqa, il-ħajt jitqies li hu kollu ta’ sid il-bini.”
 Jien għandi ġnien. Għandi obbligu li nassigura li ma jidħolx ilma għand ta’ ma’ ġenbi?
 Iva. Biss, biss l- Artikolu 428 tal- Kodiċi Ċivili jgħid hekk:
 "Kull wieħed mill-ġirien għandu jagħmel fil-fond tiegħu dawk ix-xogħlijiet li jkunu meħtieġa sabiex ma ssir ebda ħsara fil-ħajt diviżorju bil-ġwiebi jew latrini li jkun hemm fil-fond tiegħu jew bin-nixxiegħa ta’ ilma jew ta’ ħmieġ.”
 Il- kliem “jew bin-nixxiegħa ta’ ilma” huma ċari, fis-sens li l-ġirien iridu jassiguraw li ma jidħolx ilma mill-fond tagħhom għal dak tal-ġar.
 X’inhi t-tifsira ta’ ħajt diviżorju?
 Il-liġi tagħna ma tagħti ebda tifsira ta’ ħajt diviżorju. Iżda fis-sentenza tal- Prim’ Awla Gatt vs Mintoff tingħata tifsira ta’ ħajt diviżorju msejsa fuq prinċipji li joħorġu mill-Kodiċi Ċivili tagħna:
 “Il-ħajt diviżorju, huwa dak il-ħajt li jifred proprjetà minn oħra, u f’dak il-ħajt diviżorju, anke jekk mhux komuni jiddividi u ma jistgħu jinfetħu ebda twieqi jew aperturi oħra.”
 Imbaghad, l-Artikolu 407 tal-Kodiċi Ċivili Malti li bħala margin note tiegħu għandu l-kliem “ħajt diviżorju”, jipprovdi kemm għandha tkun il-ħxuna minima ta’ ħajt diviżorju, ċjoè ta’ 38 ċentimetru. Fl-istess ħin dan l-artikolu indirettament jagħti ħjiel jekk mhux tifsira sħiħa ta’ x’inhu ħajt diviżorju, u ċjoè “il-ħajt li qiegħed biex jaqsam bini minn bini ieħor, jew bini minn fond ta’ xorta oħra”.
 Huwa biżżejjed li dan il-ħajt ikun jifred żewġ proprjetajiet. Jibqa’ jissejjaħ ‘diviżorju’ anke jekk mhux komuni. Dan ifisser li ġar ma jistax jiftaħ twieqi f’ħajt diviżorju, anke jekk mhux komuni. Dan għaliex il- liġi tipprojbixxi aperturi f’ħitan diviżorji sakemm ma jkunx hemm il- kunsens tal-ġirien.
 Huwa veru li ma tistax tħaffer f’ ħajt diviżorju?
 Mhux permess li jsiru ebda toqob fil- ħajt diviżorju esklużi toqob għat-travi, morselli tal- ħitan u ċaċċis tas-soqfa ladarba dan jiġi komuni.
 Jista’ sid il- bini baxx jobliga lill- gar li ghandu bejt ghal fuqu itella’ l- opramorta tal- bejt?
 Iva, diment li l-gar ikollu bejt (inkluż setah) li jitla’ jew jista’ jitla’ ghalih b’tarag, jew, b’modi ohra ta’ access li jirrendu t-tlugh fuq dak il-bejt jew setah 'mhux wiehed difficli jew skabruż' (Din tohrog mis-sentenzi tal- Qrati). Il-hajt ghandu jitgholla sa metru u tmenin centimetru ’l fuq minn wicc il-bejt jew setah tal-post l-iżjed gholi u jkun ta’ l-istess hxuna tal-hajt li fuqu jittella’ (Art. 427(2) tal-Kap 16).
 Il- hajt ghandu jittella’ bi spejjeż tas-sid tal-post l-iżjed gholi, sakemm is-sidien taż-żewg postijiet ma jkollhomx bejt jew setah li t-tnejn jitilghu ghalih b’tarag jew mezz iehor ta’ access kif inghad u li jkunu, bejn wiehed u iehor fl-istess livell (Art. 427(2) moqri flimkien ma’ l-Artikolu 421 tal-Kap 16), f’liema każ l-ispejjeż ghat-tlugh tal-hajt jinqasmu bejniethom.
 X’tgħid il- liġi dwar min irid isaħħaħ struttura komuni biex terfa’ aktar piż?
 Jekk il-ħajt in komuni ma jkunx tajjeb biex jerfa’ l-għoli li jiżdied, dak li jkun irid jgħolli għandu jibni l-ħajt kollu mill-ġdid bl-ispejjeż tiegħu, kwantu għal żieda fil-ħxuna għandu jibniha fuq l-art tiegħu.
 Last modified on12, February 2018


text:
Brandverhütungsschauen werden in den Kreisen von den Brandschutzingenieurinnen und Brandschutzingenieuren durchgeführt.
 Die für den Kreis Stormarn tätigen Brandschutzingenieurinnen und den Brandschutzingenieur finden Sie in folgender Übersicht:
 Zuständige Mitarbeiter/innen für den vorbeugenden Brandschutz und für Baukontrollen.
 Brandverhütungsschauen sind Teil des vorbeugenden Brandschutzes und gehören damit zu den Aufgaben der Gefahrenabwehr im Sinne des § 162 Abs. 3 Landesverwaltungsgesetz.
 In Wahrnehmung dieser Aufgaben sind die Kreise und kreisfreien Städte Schleswig-Holsteins verpflichtet, in regelmäßigen Zeitabständen eine Brandverhütungsschau in baulichen Anlagen durchzuführen,
 die in das Denkmalbuch eingetragen sind, wenn das Landesamt für Denkmalpflege eine Brandverhütungsschau als erforderlich bezeichnet hat.
 Wo finde ich Rechtsvorschriften über die Brandverhütungsschau?
 Regelungen über die Brandverhütungsschau enthalten
 das Brandschutzgesetz Schleswig-Holstein (BrSchG) in den §§ 23, 28 Abs. 4, 29 Abs. 5 und 42 Abs. 1,
 - > http://www.gesetze-rechtsprechung.sh.juris.de/jportal/portal/t/fii/page/bsshoprod.psml?pid=Dokumenta... und
 die Brandverhütungsschauverordnung (BVSVO)
 - > http://www.gesetze-rechtsprechung.sh.juris.de/jportal/portal/t/g3r/page/bsshoprod.psml?pid=Dokumenta....
 Brandverhütungsschauen werden
 in den Kreisen von den Brandschutzingenieurinnen und Brandschutzingenieuren,
 in den kreisfreien Städten von den Berufsfeuerwehren mit Beamtinnen und Beamten des gehobenen und höheren feuerwehrtechnischen Dienstes
 Zwar können auch Prüfsachverständige für Brandschutz mit der Durchführung einer Brandverhütungsschau beauftragt werden; die Verantwortung der Kreise und kreisfreien Städte bleibt davon allerdings unberührt, d. h. sie müssen festgestellte Mängel notfalls mit Hilfe einer Bauaufsichtsanordnung beseitigen lassen (vgl. § 2 Abs. 3 BVSVO).
 Wer nimmt an einer Brandverhütungsschau teil?
 Der Wehrführung oder den von ihr dazu beauftragten Angehörigen der örtlichen Feuerwehr und den örtlichen Ordnungsbehörden muss Gelegenheit gegeben werden, an einer Brandverhütungsschau teilzunehmen; sie sind zu beteiligen bei Fragen
 der Leistungsfähigkeit der Feuerwehr und
 der Zugänglichkeit der baulichen Anlage für die Feuerwehr.
 Die Feuerwehr ist auch über festgestellte Mängel zu unterrichten (§ 23 Abs. 4 BrSchG).
 In Unternehmen, die dem Arbeitsschutzgesetz unterliegen, ist die staatliche Arbeitsschutzbehörde zu beteiligen (§ 5 Abs. 2 BVSVO).
 Worauf wird bei einer Brandverhütungsschau besonders geachtet?
 Bei der Brandverhütungsschau soll festgestellt werden, ob die betroffenen Anlagen möglicherweise Mängel haben, die
 Brand- und Explosionsgefahren verursachen,
 die Selbstrettung von Menschen und Rettungsarbeiten durch die Feuerwehr gefährden sowie
 wirksame Löscharbeiten behindern können.
 Deshalb muss nach § 7 BVSVO darauf geachtet werden, ob die bauaufsichtlich oder aufgrund anderer Rechtsvorschriften vorgeschriebenen brandschutztechnischen Maßnahmen durchgeführt und die Einrichtungen in ordnungsgemäßem Zustand sind, insbesondere ob
 die Rettungswege in der baulichen Anlage gekennzeichnet, benutzbar und frei von brennbaren Stoffen sind,
 die bauliche Anlage für die Feuerwehr zugänglich ist, im Brandfall die Möglichkeit zur Rettung von Menschen und Tieren besteht, eine wirksame Brandbekämpfung durch die Feuerwehr gewährleistet und die Löschwasserversorgung gesichert ist,
 die vorgeschriebenen Brandmeldeanlagen, Alarmierungseinrichtungen, Feuerlöscheinrichtungen sowie Feuerlöschgeräte vorhanden und betriebsbereit sind,
 die vorgeschriebenen Flucht- und Rettungswegpläne, Feuerwehrpläne und die erforderlichen Verzeichnisse nach der Gefahrstoffverordnung vorhanden (vgl. § 26 Abs. 2 BrSchG) und die geforderten Brandschutzordnungen bekannt sind und eingehalten werden und
 Brandschutzbeauftragte und Selbsthilfekräfte in der geforderten Anzahl vorhanden und einsatzbereit sind.
 Wie erfährt man als Betroffener (sog. Verfügungsberechtigter), wann eine Brandverhütungsschau durchgeführt wird?
 Nach § 6 Abs. 1 BVSVO soll die Brandverhütungsschau mit den Verfügungsberechtigten einer zu prüfenden Anlage mindestens 14 Tage vor ihrer Durchführung abgestimmt werden. Besteht der begründete Verdacht einer gegenwärtigen Gefahr kann die Brandverhütungsschau auch ohne Vorankündigung durchgeführt werden.
 Muss ich als Verfügungsberechtigter die Durchführung einer Brandverhütungsschau dulden?
 Die Verfügungsberechtigten betroffener baulicher Anlagen sind verpflichtet, die Brandverhütungsschau zu dulden und den mit der Durchführung beauftragten Personen den Zutritt zu allen Räumen und die Prüfung aller Einrichtungen und Anlagen zu gestatten (§ 28 Abs. 4 BrSchG und § 6 Abs. 2 BVSVO).
 Was passiert nach einer Brandverhütungsschau?
 Die Ergebnisse einer Brandverhütungsschau werden in einem Brandverhütungsschaubericht festgehalten, der den beteiligten Stellen, den Gemeinden sowie den Verfügungsberechtigten innerhalb von vier Wochen zugeleitet wird. Der Bericht kann ergänzende Hinweise auf anzuwendende Rechtsvorschriften und anerkannte Regeln der Technik enthalten (§ 6 Abs. 3 BVSVO).
 Den Verfügungsberechtigten ist eine angemessene Frist für die Beseitigung der festgestellten Mängel, die nicht sofort beseitigt werden können, einzuräumen, sofern nicht zur Beseitigung einer unmittelbaren Gefahr die sofortige Abstellung erforderlich ist (§ 6 Abs. 4 BVSVO).
 Nach Ablauf der in dem Brandverhütungsschaubericht festgesetzten Frist ist eine Nachschau durchzuführen. Wird bei der Nachschau festgestellt, dass Mängel nicht oder nicht ausreichend beseitigt worden sind, haben die jeweils zuständigen Behörden – dies ist im Regelfall die untere Bauaufsichtsbehörde - die notwendigen Maßnahmen zur Behebung der Mängel anzuordnen (a.a.O.).
 Muss ich für eine Brandverhütungsschau etwas bezahlen?
 Nach § 29 Abs. 5 BrSchG können die Kreise und kreisfreien Städte von den Verfügungsberechtigten Kostenersatz für die Durchführung der Brandverhütungsschau verlangen.
 Prüfberichte über wiederkehrende Prüfungen
 Prüfberichte von technischen Einrichtungen (Brandmeldeanlage, Sicherheitsstromversorgung, usw.)
 Brandschutzordnung (Darstellung des organisatorischen Brandschutzes)
 Richten sich nach Zeitaufwand
 532 Vorbeugender Brandschutz
 Gebäude: F , 1. OG , Raum: F 117, F 118 und F 115
 Frau Süpke-Schäfer, Frau Grote und Herr Köberich
 Frau Süpke-Schäfer
 0 45 31 - 160 13 44,
 0 45 31 - 160 13 85,
 Herr Köberich
 0 45 31 - 160 16 98
 0 45 31 - 160 77 13 44, 0 45 31 - 160 77 13 85, 0 45 31 - 160 77 16 98
 c.suepke-schaefer@kreis-stormarn.de
 k.grote@kreis-stormarn.de
 l.koeberich@kreis-stormarn.de
 http://www.kreis-stormarn.de/lvw/forms/5/53/KarteBrandschutz.pdf


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 6.12.2013
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 326/44
 DÉCISION DU CONSEIL
 du 2 décembre 2013
 établissant la position à prendre au nom de l’Union européenne au sein de la conférence ministérielle de l’Organisation mondiale du commerce en ce qui concerne l’adhésion de la République du Yémen à l’Organisation mondiale du commerce
 (2013/715/UE)
 LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
 vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne, et notamment son article 91, son article 100, paragraphe 2, et son article 207, paragraphe 4, premier alinéa, en liaison avec son article 218, paragraphe 9,
 vu la proposition de la Commission européenne,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 Le 12 avril 2000, le gouvernement de la République du Yémen a déposé une demande d’adhésion à l’accord de Marrakech instituant l’Organisation mondiale du commerce (OMC), en vertu de l’article XII dudit accord.
 (2)
 Un groupe de travail sur l’adhésion de la République du Yémen a été créé les 17 et 19 juillet 2000 en vue de parvenir à un accord sur des modalités d’adhésion acceptables pour la République du Yémen et pour tous les membres de l’OMC.
 (3)
 La Commission, au nom de l’Union, a négocié un ensemble complet d’engagements en matière d’ouverture des marchés de la part de la République du Yémen qui répond aux demandes de l’Union.
 (4)
 Ces engagements sont désormais consignés dans le protocole d’adhésion de la République du Yémen à l’OMC.
 (5)
 L’adhésion à l’OMC devrait contribuer positivement et durablement au processus de réforme économique et de développement durable dans la République du Yémen.
 (6)
 Il convient, par conséquent, d’approuver le protocole d’adhésion.
 (7)
 L’article XII de l’accord instituant l’OMC dispose que les modalités d’adhésion sont à convenir entre le pays candidat et l’OMC, et que la conférence ministérielle de l’OMC approuve les modalités d’adhésion pour ce qui concerne l’OMC.
 (8)
 En conséquence, il convient de fixer la position à adopter, au nom de l’Union, au sein de la conférence ministérielle de l’OMC, concernant l’adhésion de la République du Yémen,
 A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
 Article premier
 La position à prendre au nom de l’Union européenne au sein de la conférence ministérielle de l’OMC sur l’adhésion de la République du Yémen à l’OMC est d’approuver l’adhésion.
 Article 2
 La présente décision entre en vigueur le jour de son adoption.
 Fait à Bruxelles, le 2 décembre 2013.
 Par le Conseil
 Le président
 E. GUSTAS