type: legislation

text:
 29.11.2017
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 313/1
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) 2017/2200
 z dnia 28 listopada 2017 r.
 otwierające kontyngenty taryfowe na przywóz niektórych zbóż z Ukrainy i ustalające zarządzanie tymi kontyngentami
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 1308/2013 z dnia 17 grudnia 2013 r. ustanawiające wspólną organizację rynków produktów rolnych oraz uchylające rozporządzenia Rady (EWG) nr 922/72, (EWG) nr 234/79, (WE) nr 1037/2001 oraz (WE) nr 1234/2007 (1), w szczególności jego art. 187 lit. a) i c),
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 W rozporządzeniu Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) 2017/1566 (2) przewidziano uzgodnienia preferencyjne w odniesieniu do ceł na przywóz niektórych towarów pochodzących z Ukrainy. Komisja zarządza kontyngentami taryfowymi na przywóz, o których mowa w załączniku II do wymienionego rozporządzenia, zgodnie z art. 184 rozporządzenia (UE) nr 1308/2013. Stosuje się je przez trzy lata od dnia 1 stycznia 2018 r.
 (2)
 Aby zagwarantować uporządkowany i niespekulacyjny charakter przywozu niektórych zbóż pochodzących z Ukrainy objętych kontyngentami taryfowymi, należy ustanowić wymóg, by przywozem tym zarządzano, stosując pozwolenia na przywóz. W tym celu należy stosować rozporządzenia Komisji (WE) nr 1301/2006 (3), (WE) nr 1342/2003 (4) oraz rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) 2016/1239 (5) z wyjątkiem przypadków objętych odstępstwami określonymi w niniejszym rozporządzeniu.
 (3)
 W celu zapewnienia właściwego zarządzania tymi kontyngentami należy ustanowić nieprzekraczalne terminy składania wniosków o wydanie pozwoleń na przywóz oraz określić informacje, które należy podawać we wnioskach i w pozwoleniach.
 (4)
 W trosce o skuteczne administrowanie konieczne jest, aby przy powiadamianiu Komisji zgodnie z niniejszym rozporządzeniem państwa członkowskie stosowały systemy informacji przewidziane w rozporządzeniu delegowanym Komisji (UE) 2017/1183 (6) oraz rozporządzeniu wykonawczym Komisji (UE) 2017/1185 (7).
 (5)
 Środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Komitetu ds. Wspólnej Organizacji Rynków Rolnych,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Otwarcie kontyngentów taryfowych i zarządzanie nimi
 1. Kontyngenty taryfowe na przywóz niektórych produktów pochodzących z Ukrainy, wymienione w załączniku, otwierane są na bazie rocznej od dnia 1 stycznia 2018 r. do dnia 31 grudnia 2020 r.
 2. W ramach kontyngentu taryfowego, o którym mowa w ust. 1, pobiera się należności przywozowe w wysokości 0 EUR za tonę.
 3. O ile przepisy niniejszego rozporządzenia nie stanowią inaczej, stosuje się rozporządzenia (WE) nr 1342/2003, (WE) nr 1301/2006 oraz rozporządzenie wykonawcze (UE) 2016/1239.
 Artykuł 2
 Zasady składania wniosków o wydanie pozwolenia na przywóz oraz wydawania pozwoleń na przywóz
 1. Na zasadzie odstępstwa od art. 6 ust. 1 rozporządzenia (WE) nr 1301/2006 tygodniowo wnioskodawcy mogą składać tylko po jednym wniosku o wydanie pozwolenia na przywóz w odniesieniu do określonego numeru porządkowego. W przypadku gdy wnioskodawca złoży więcej niż jeden wniosek, żaden jego wniosek nie jest rozpatrywany, a dane państwo członkowskie zatrzymuje złożone zabezpieczenie.
 Wnioski o pozwolenie na przywóz składa się właściwym organom państw członkowskich co tydzień, najpóźniej w piątek do godziny 13.00 czasu obowiązującego w Brukseli.
 2. W każdym wniosku o wydanie pozwolenia na przywóz podaje się ilość w kilogramach (w liczbach całkowitych), która nie może przekraczać łącznej ilości objętej odnośnym kontyngentem.
 3. Pozwolenia na przywóz wydaje się czwartego dnia roboczego po ostatecznym terminie przesłania powiadomienia, o którym mowa w art. 4 ust. 1.
 4. W rubryce 8 wniosku o wydanie pozwolenia na przywóz i w samym pozwoleniu na przywóz wpisuje się nazwę „Ukraina”, a w rubryce „tak” stawia się krzyżyk. Pozwolenia są ważne wyłącznie na produkty pochodzące z Ukrainy.
 Artykuł 3
 Ważność pozwoleń na przywóz
 Zgodnie z art. 7 ust. 2 rozporządzenia wykonawczego (UE) 2016/1239 okres ważności pozwolenia na przywóz obowiązuje od dnia faktycznego wydania pozwolenia do końca drugiego miesiąca następującego po miesiącu wydania.
 Artykuł 4
 Powiadomienia
 1. Najpóźniej do godz. 18.00 (czasu obowiązującego w Brukseli) w poniedziałek następujący po tygodniu, w którym złożono wnioski o wydanie pozwolenia na przywóz, państwa członkowskie przesyłają Komisji drogą elektroniczną wszystkie złożone wnioski według numerów porządkowych, wraz z informacjami o pochodzeniu produktu oraz ilości, jakiej dotyczą wnioski, w podziale na kody CN, łącznie z powiadomieniami o braku wniosków. Powiadomienie to należy złożyć zgodnie z rozporządzeniem delegowanym (UE) 2017/1183 i rozporządzeniem wykonawczym (UE) 2017/1185.
 2. W dniu wydania pozwoleń na przywóz państwa członkowskie przekazują Komisji drogą elektroniczną informacje dotyczące wydanych pozwoleń, o których mowa w art. 11 ust. 1 lit. b) rozporządzenia (WE) nr 1301/2006, wraz z informacją o całkowitych ilościach, na które wydano pozwolenia na przywóz, w podziale na kody CN.
 Artykuł 5
 Wejście w życie
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie siódmego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie stosuje się od dnia 1 stycznia 2018 r. do dnia 31 grudnia 2020 r.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 28 listopada 2017 r.
 W imieniu Komisji
 Jean-Claude JUNCKER
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 347 z 20.12.2013, s. 671.
 (2) Rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) 2017/1566 z dnia 13 września 2017 r. w sprawie wprowadzenia w odniesieniu do Ukrainy tymczasowych autonomicznych środków uzupełniających koncesje handlowe dostępne na mocy układu o stowarzyszeniu (Dz.U. L 254 z 30.9.2017, s. 1).
 (3) Rozporządzenie Komisji (WE) nr 1301/2006 z dnia 31 sierpnia 2006 r. ustanawiające wspólne zasady zarządzania kontyngentami taryfowymi na przywóz produktów rolnych, podlegającymi systemowi pozwoleń na przywóz (Dz.U. L 238 z 1.9.2006, s. 13).
 (4) Rozporządzenie Komisji (WE) nr 1342/2003 z dnia 28 lipca 2003 r. ustalające specjalne szczegółowe zasady stosowania systemu pozwoleń na przywóz i wywóz zbóż i ryżu (Dz.U. L 189 z 29.7.2003, s. 12).
 (5) Rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) 2016/1239 z dnia 18 maja 2016 r. ustanawiające szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 1308/2013 w odniesieniu do systemu pozwoleń na przywóz i wywóz (Dz.U. L 206 z 30.7.2016, s. 44).
 (6) Rozporządzenie delegowane Komisji (UE) 2017/1183 z dnia 20 kwietnia 2017 r. uzupełniające rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 1307/2013 i (UE) nr 1308/2013 w odniesieniu do powiadamiania Komisji o informacjach i dokumentach (Dz.U. L 171 z 4.7.2017, s. 100).
 (7) Rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) 2017/1185 z dnia 20 kwietnia 2017 r. ustanawiające zasady stosowania rozporządzeń Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 1307/2013 i (UE) nr 1308/2013 w odniesieniu do przekazywanych Komisji powiadomień o informacjach i dokumentach oraz zmieniające i uchylające niektóre rozporządzenia Komisji (Dz.U. L 171 z 4.7.2017, s. 113).
 ZAŁĄCZNIK
 Niezależnie od zasad interpretacji Nomenklatury scalonej, brzmienie opisu produktów należy uważać jedynie za orientacyjne, a zakres preferencyjnego systemu jest określony, w kontekście niniejszego załącznika, przez kody CN obowiązujące w dniu 1 stycznia 2017 r. Jeżeli przed kodem CN znajduje się symbol „ex”, zastosowanie systemu preferencyjnego określa się na podstawie kodu CN i opisu produktu.
 Numer porządkowy
 Produkt
 Kod CN
 Ilość w tonach
 09.4277
 Orkisz, pszenica zwyczajna i meslin, inne niż przeznaczone do siewu
 1001 99 00
 65 000
 Mąka z pszenicy zwyczajnej i orkisza
 1101 00 15
 Mąka z meslin
 1101 00 90
 Mąki ze zbóż innych niż pszenica, meslin, żyto, kukurydza, jęczmień, owies, ryż
 1102 90 90
 Kasze i mączki z pszenicy zwyczajnej i orkisza
 1103 11 90
 Granulki z pszenicy
 1103 20 60
 09.4278
 Kukurydza, inna niż przeznaczona do siewu
 1005 90 00
 625 000
 Mąka kukurydziana
 1102 20
 Kasze i mączki z kukurydzy
 1103 13
 Granulki z kukurydzy
 1103 20 40
 Obrobione ziarna z kukurydzy
 1104 23
 09.4279
 Jęczmień, inny niż przeznaczony do siewu
 1003 90 00
 325 000
 Mąka jęczmienna
 1102 90 10
 Granulki z jęczmienia
 ex 1103 20 25


type: wikipedia

text:
Míkrosekunda (okrajšava μs) je enota za merjenje časa, milijonkrat manjša od sekunde.
 Velikokrat se uporablja za merjenje trajanja atomskih ali kemijskih reakcij, ki se običajno zgodijo v nepredstavljivo kratkih časih.
 Za primerjave glej 1 E-6 s.
 V tem času npr. svetloba v vakuumu prepotuje 299,8 m, za eno miljo (~1609 m) pa potrebuje 5,4 μs.
 Glej tudi
 predpone SI, osnovne enote SI
 red velikosti.
 Izpeljane enote SI


text:
Nóibhille de chuid an scríbhneora Shasanaigh George Orwell is ea Animal Farm nó Feirm na nAinmhithe, faoi 'réabhlóid na n-ainmhithe', agus ceachtanna le baint as maidir le réabhlóidí eile. Foilsíodh an leabhar ar 17 Lúnasa 1945, agus aistríodh é go Gaeilge sa bhliain 2021.
 Scéal
 Síscéal nó fabhalscéal atá ann ar an gcéad amharc.
 Tá na hainmhithe ar 'Fheirm an Mhainéir' ag fulaingt le fada faoi thíorántacht an fheirmeora Ó Ceallaigh. Tá súil acu le saol eile, áfach, an fheirm a bheith faoi cheannas na n-ainmhithe féin, saor ó smacht na ndaoine.
 Éiríonn siad amach, cuireann siad an feirmeoir chun bóthair, agus glacann siad seilbh ar an bhfeirm.
 Feirm na nAinmhithe a thugtar uirthi anois, gach ainmhí comhionann agus ag obair le chéile.
 Ach cuireann an chumhacht ar bhóthar a n-aimhleasa iad. Ag deireadh an leabhair, athraíonn na muca ina bhfir bhrúidiúla. Athraítear mana a scríobhadh ag tús réabhlóid na n-ainmhithe ó
 Tá gach ainmhí cothrom
 go
 Tá gach ainmhí cothrom ach tá roinnt ainmhithe níos cothroime ná a chéile.
 Téamaí
 Is aor agus cáineadh ar an gCumannachas é, an Stailíneachas go háirithe, agus an nós ann sa pholaitíocht géilleadh do ghnásanna an mhóraimh.
 Féach freisin
 George Orwell
 Útóipe
 Stailíneachas
 Tagairtí
 Leabhair le George Orwell
 Fealsúnacht polaitíochta
 Útóipe
 Cumannachas
 Aistriúcháin go Gaeilge
 Réabhlóid na Rúise
 Stailíneachas


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 12008E/PRO/13
 Konsolidované znenie Zmluvy o fungovaní Európskej únie - PROTOKOLY - Protokol (č. 13) o kritériách konvergencie
 Úradný vestník 115 , 09/05/2008 S. 0281 - 0282
 PROTOKOL (č. 13)O KRITÉRIÁCH KONVERGENCIEVYSOKÉ ZMLUVNÉ STRANY,ŽELAJÚC si podrobne upraviť kritériá konvergencie, ktorými sa Únia riadi pri rozhodovaní o ukončení výnimiek tých členských štátov, pre ktoré platí výnimka, ako sa uvádza v článku 140 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,SA DOHODLI NA týchto ustanoveniach, ktoré sú pripojené k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie:Článok 1Kritérium cenovej stability uvedené v článku 140 ods. 1 prvej zarážke Zmluvy o fungovaní Európskej únie znamená, že členský štát si udržiava dlhodobú cenovú stabilitu a priemernú mieru inflácie vykazovanú v priebehu roka pred skúmaním, ktorá neprekračuje viac ako o 1,5 % miery inflácie maximálne troch členských štátov, ktoré dosiahli v oblasti cenovej stability najlepšie výsledky. Inflácia sa meria pomocou indexu spotrebiteľských cien na porovnateľnom základe, ktorý zohľadní rozdiely medzi vnútroštátnymi definíciami.Článok 2Kritérium stavu štátneho rozpočtu uvedeného v článku 140 ods. 1 druhej zarážke znamená, že v čase vykazovania sa na členský štát nevzťahuje rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 6 uvedenej zmluvy o existencii nadmerného deficitu.Článok 3Kritérium účasti v mechanizme menových kurzov Európskeho menového systému, uvedené v článku 140 ods. 1 tretia zarážka uvedenej zmluvy, znamená, že členský štát dodržiaval normálne rozpätie, ako je stanovené mechanizmom menových kurzov Európskeho menového systému bez výrazného napätia minimálne dva predchádzajúce roky pred preskúmaním. Osobitne v tomto období členský štát z vlastného podnetu nedevalvoval bilaterálny výmenný kurz svojej meny voči euru.Článok 4Kritérium konvergencie úrokových sadzieb, ako je uvedené v článku 140 ods. 1 štvrtej zarážke uvedenej zmluvy, znamená, že v priebehu jedného roka pred preskúmaním neprekročila priemerná dlhodobá nominálna úroková sadzba členského štátu viac ako o dve percentá úrokovú sadzbu tých troch štátov, ktoré v oblasti cenovej stability dosiahli najlepšie výsledky. Úrokové sadzby sa hodnotia na základe dlhodobých štátnych dlhopisov alebo porovnateľných cenných papierov, pričom sa prihliadne na rozdielne definície v jednotlivých členských štátoch.Článok 5Štatistické údaje potrebné na uplatnenie tohto protokolu poskytne Komisia.Článok 6Rada jednomyseľne na návrh Komisie a po porade s Európskym parlamentom, ECB a prípadne aj s Hospodárskym a finančným výborom vydá vhodné pravidlá, podrobne upravujúce kritériá konvergencie uvedené v článku 140 uvedenej zmluvy, ktoré potom nahradia tento protokol.--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 26.5.2007
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea
 C 117/23
 Rikors ippreżentat fl-14 ta' Marzu 2007 — Kliq (taħt falliment) vs Il-Kummissjoni
 (Kawża T-82/07)
 (2007/C 117/37)
 Lingwa tal-kawża: L-Olandiż
 Partijiet
 Rikorrenti: Jan Rudolf Mass u Corneils Van den Bergh, fil-kwalità tagħhom bħala kuraturi tal-falliment tal-kumpannija b'responsabbiltà limitata Kliq B.V. (Apeldoorn, l-Olanda) (rappreżentanti: G. van der Wal u T. Boesman, avukati)
 Konvenuta: Il-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej
 Talbiet tar-rikorrenti
 —
 tannulla d-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tad-19 ta' Lulju 2006, fil-Kawża C-30/2005;
 —
 tordna lill-Kummissjoni tbati l-ispejjeż.
 Motivi u argumenti prinċipali
 Ir-rikorrenti tikkontesta d-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2006/939/KE tad-19 ta' Lulju 2006, dwar miżura ta' għajnuna mill-Istat, innotifikata mill-Olanda favur KG Holding NV (1).
 Il-pjan ta' għajnuna kien jirrigwarda għajnuna għar-ristrutturazzjoni li l-Olanda riedet tagħti lil KG Holding NV, taħt il-forma ta' bdil f'kapital azzjonarju tas-self ta' salvataġġ preċedentement awtorizzat u ta' l-imgħaxijiet imposti relatati. Fid-deċiżjoni kkontestata l-Kummissjoni tiddikjara li l-għajnuna mill-Istat, taħt il-forma ta' għajnuna għar-ristrutturazzjoni, hija inkompatibbli mas-suq komuni.
 Il-Kummissjoni tiddeċiedi wkoll li l-Olanda għandha titlob lil KG Holding NV u lil Kliq BV ir-restituzzjoni ta' parti mill-għajnuna li bħala self ta' salvataġġ ġie ttrasferit minn KG Holding NV lill-kumpannija sussidjarja Kliq NV u li nbidel f'kapital azzjonarju, u li l-Olanda, inkwantu kreditriċi fil-proċedura ta' falliment, għandha tirreġistra l-kreditu tagħha kontra KG Holding NV u/jew Kliq Reïntergratie.
 In sostenn tar-rikors tagħha, ir-rikorrenti żżid tgħid li, fl-ewwel lok, il-Kummissjoni kienet indebitament tat deċiżjoni fuq il-ħlas kollu ta' l-ishma fil-pussess ta' KG Holding fil-kumpannija Kliq BV permezz ta' kumpens ta' l-obbligu ta' ħlas sħiħ ta' KG Holding bil-kreditu ta' KG Holding fir-rigward ta' Kliq BV skond il-kuntratt ta' self. Dan ma kienx għamel parti mid-Deċiżjoni tal-5 ta' Awwissu 2005 (2) li permezz tagħha nbdiet il-proċedura. Il-Kummissjoni abbużat mis-setgħat tagħha u aġixxiet kontra d-dritt tad-difiża u kontra d-dritt tar-rikorrenti għal smiegħ xieraq. Fit-tieni lok, il-Kummissjoni kienet stabbilixxiet b'mod żbaljat li Kliq BV għandha titqies li hija l-benefiċjarja ta' l-għajnuna mill-Istat li jammonta għal 9.25 EUR. Il-Kummissjoni, fl-evalwazzjoni tagħha, kienet ikkunsidrat b'mod żbaljat il-fatt li “l-bdil tas-self ta' salvataġġ f'kapital azzjonarju”, skond il-punti 43 u 46 tad-deċiżjoni kkontestata, bl-ebda mod ma jista' jiġi imputat lill-Olanda bħala Stat Membru u b'hekk ma jistax jitqies li huwa għajnuna mill-Istat skond l-Artikolu 87(1) KE. F'dan ir-rigward il-Kummissjoni wettqet żbalji ta' evalwazzjoni fir-rigward tal-fatti. Skond ir-rikorrenti, minħabba dawn il-motivi, id-deċiżjoni kkontestata hija żbaljata mill-aspett ġuridiku u/jew fattwali, jew ta' l-anqas ma tinftiehemx u/jew hija żbaljata jew insuffiċjentement motivata u tmur kontra l-Artikolu 87 u/jew l-Artikolu 253 KE.
 Fit-tielet lok, il-Kummissjoni kienet indebitament naqset milli tiddikjara li l-għajnuna allegata setgħet tinfluwenza negattivament il-kompetizzjoni u fuq l-iskambji kummerċjali bejn l-Istati Membri, jew ta' l-anqas il-kunsiderazzjonijiet tal-Kummissjoni f'dan ir-rigward mhumiex suffiċjentement motivati.
 Fir-raba' lok, il-Kummissjoni kienet indebitament stabbilixxiet li l-Olanda għandha tirkupra l-għajnuna allegata li tammonta għal 9.25 miljun EUR minn KG Holding u minn Kliq BV. Minħabba l-falliment ta' KG Holding, Kliq Reïntergratie u Kliq BV, l-irkupru ta' l-ammonti ta' l-għajnuna allegata huwa fil-każ preżenti impossibbli u, f'kull każ, sar mingħajr skop, minħabba li l-irkupru permezz tar-reġistrazzjoni tal-falliment tal-kumpanniji msemmija iktar 'il fuq mhuwiex neċessarju, u anzi huwa għal kollox inutli sabiex tintemm l-alterazzjoni tal-kompetizzjoni.
 Fil-ħames lok, il-Kummissjoni kienet indebitament stabbilixxiet li l-ammont li għandu jiġi rkuprat minn KG Holding u minn Kluq BV jinkludi wkoll l-interessi sa mid-data li fiha l-partijiet individwali ta' l-ammont kienu ngħataw għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarji, sad-data ta' l-irkupru effettiv tagħhom. Din it-talba tmur kontra d-dritt nazzjonali fil-qasam ta' falliment.
 (1) ĠU L 366, p. 40.
 (2) Għajnuna mill-Istat C-30/2005 (ex nru 78/2004) — Għajnuna għar-ristrutturazzjoni mogħtija lil KG Holding NV — Talba sabiex jissottomettu l-osservazzjonijiet skond l-Artikolu 88(2) tat-Trattat KE (ĠU 2005, C 280, p. 2).


text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 22003D0005
 Oficiālais Vēstnesis L 094 , 10/04/2003 Lpp. 0051 - 0052
 EEZ Apvienotās komitejas LēmumsNr. 5/2003(2003. gada 31. janvāris),ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā — "līgums", un jo īpaši tā 98. pantu,tā kā:(1) līguma II pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2002. gada 6. decembra Lēmumu Nr. 161/2002 [1];(2) līgumā jāiekļauj Komisijas 2002. gada 16. jūlija Direktīva 2002/66/EK, ar kuru groza pielikumus Padomes Direktīvām 76/895/EEK, 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimālo pieļaujamo daudzumu noteikšanu attiecīgi augļos un dārzeņos un uz tiem, graudaugos un uz tiem, dzīvnieku izcelsmes produktos un uz tiem, kā arī dažos augu izcelsmes produktos, to skaitā augļos un dārzeņos, un uz tiem [2];(3) līgumā jāiekļauj Komisijas 2002. gada 6. augusta Direktīva 2002/72/EK attiecībā uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuriem paredzēts saskarties ar pārtikas produktiem [3];(4) līgumā jāiekļauj Komisijas 2002. gada 19. augusta Direktīva 2002/71/EK, ar kuru groza pielikumus Padomes Direktīvām 76/895/EEK, 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK par pesticīdu atliekvielu (formotiona, dimetoāta un oksidemetonmetila) maksimālo pieļaujamo daudzumu noteikšanu graudaugos un uz tiem, dzīvnieku izcelsmes produktos un uz tiem, kā arī dažos augu izcelsmes produktos, to skaitā augļos un dārzeņos, un uz tiem [4];5) ar Direktīvu 2002/72/EK atceļ Komisijas Direktīvu 90/128/EEK [5], kas ir iekļauta līgumā un kas līdz ar to no līguma jāsvītro,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLīguma II pielikuma XII nodaļu groza šādi.1. Šādus ievilkumus iekļauj 13. punktā (Padomes Direktīva 76/895/EEK), 38. punktā (Padomes Direktīva 86/362/EEK), 39. punktā (Padomes Direktīva 86/363/EEK) un 54. punktā (Padomes Direktīva 90/642/EEK):"— 32002 L 0066: Komisijas 2002. gada 16. jūlija Direktīva 2002/66/EK (OV L 192, 20.7.2002., 47. lpp.),— 32002 L 0071: Komisijas 2002. gada 19. augusta Direktīva 2002/71/EK (OV L 225, 22.8.2002., 21. lpp.).";2. Aiz 54.zza punkta (Komisijas Direktīva 2002/67/EK) iekļauj šādu punktu:"54.zzb 32002 L 0072: Direktīvu 2002/66/EK, 2002/71/EK un 2002/72/EK teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā, ir autentiski."3. Svītro 52. punkta (Komisijas Direktīva 90/128/EEK) tekstu.2. pantsDirektīvu 2002/66/EK, 2002/71/EK un 2002/72/EK teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā, ir autentiski.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā 2003. gada 1. februārī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu [6].4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā.Briselē, 2003. gada 31. janvārīEEZ Apvienotās komitejas vārdā —priekšsēdētājsP. Westerlund[1] OV L 38, 13.2.2003., 16. lpp.[2] OV L 192, 20.7.2002., 47. lpp.[3] OV L 220, 15.8.2002., 18. lpp.[4] OV L 225, 22.8.2002., 21. lpp.[5] OV L 75, 21.3.1990., 19. lpp.[6] Konstitucionālas prasības nav norādītas.--------------------------------------------------


type: other

text:
Håndverk og design – nytt slöjdämne i den danska grundskolan
 13 oktober, 2017 By Redaktionen Lämna en kommentar
 ”Från politiskt håll finns en önskan att eleverna när de lämnar grundskolan framöver ska värderas både utifrån sina praktiska kunskaper och färdigheter, och mer traditionellt genom exempelvis betyg. Regeringen vill härigenom synliggöra att praktiska kompetenser är viktiga.” (Lisa Fälling Andersen)
 Hösten 2016 infördes det nya skolämnet håndverk og design (HD) i den danska grundskolan. Under perioden 2014-2016 har det varit frivilligt för de danska skolorna att ”prova” ämnet, men nu är det alltså obligatoriskt. Ämnet ersätter de tidigare ämnena slöjd respektive håndarbejde. Förändringen kommer från den politiska nivån efter beslut i det danska folketinget. Beslutet inkluderar bland annat en ny kursplan med nationella mål (Fælles mål) för ämnet. I kursplanen motiveras ämnet bland annat så här:
 Eleverne skal i faget håndværk og design gennem praktiske og sansemæssige erfaringer udvikle håndværksmæssige kompetencer til at designe, fremstille og vurdere produkter med æstetisk, funktionel og kommunikativ værdi. Eleverne skal tilegne sig viden og færdigheder om håndværk, forarbejdning, materialer og designprocesser gennem praktisk arbejde i værksteder med forskellige håndværk, primært i tekstil, træ og metal. Faget skal styrke elevernes innovative og entreprenante kompetencer.
 Införandet av HD kännetecknas i vissa avseenden av en decentraliserad process. Den nya kursplanen framstår som mindre konkret än de tidigare kursplanerna för håndarbejde respektive slöjd. Det blir därmed i högre grad upp till varje enskild skola och lärare att tolka och omsätta läroplanen för ämnet. Det är upp till varje kommun eller skola att ordna med kompetensutveckling för lärarna i relation till den nya läroplanen, hur ämnet ska organiseras, och för att säkra de materiella förutsättningarna för det nya ämnet.
 De politiska direktiven ger inga konkreta anvisningar kring hur själva undervisningen i HD ska genomföras. Däremot finns mer anvisningar kring hur ingående kompetensområden, planering, material och design (Håndværk- forarbejdning, håndværk – materialer og design), ska ingå och hur man kan arbeta med målstyrd undervisning i ämnet. Dessutom erbjuds en mängd icke-obligatoriska hjälpmedel från den politiska nivån i form av instruktioner, förslag till undervisningsupplägg och andra undervisningsverktyg i det nya ämnet. Undervisningsministeriet presenterar via Emu, en webbaserad portal, inspirationsmaterial och förslag till undervisningsupplägg att använda i undervisningen. Därutöver finns nationella ämneskonsulenter (læringskonsulenter) knutna till ämnet.
 Ovanstående beskrivning av det nya ämnets införande kommer från Lisa Fälling Andersen.
 Lisa är doktorand vid DPU, Danmarks institut för Pedagogik och Utbildning, och studerar som sitt Phd-projekt implementeringen av det nya ämnet håndverk og design i den danska grundskolan.
 Slöjdlärarportalen har ställt ett antal frågor till Lisa för att få veta mer om det nya ämnet håndverk og design och dess införande.
 Berätta om ditt forskningsprojekt, vad är det du studerar?
 Jag undersöker håndverk og designs tillblivelse som nytt ämne i grundskolan. Sedan HD för tio år sedan för första gången blev omtalat har olika försök och utvärderingar gjorts innan ämnet infördes på frivillig basis 2014, och som obligatoriskt ämne 2016. Under denna period har ämnesområdet debatterats och diskuterats på politisk nivå, i lärarutbildningen, i ämnesföreningar och bland lärarna i skolan. Med implementeringen som frivilligt ämne 2014-2016 gav man från politiskt håll skolor och lärare möjlighet att i ett didaktiskt perspektiv prova olika sätt att organisera undervisningen och de materiella ramarna. I mitt projekt undersöker jag hur HD-ämnet blir till i övergången från de tidigare ämnena håndarbete och slöjd, fram tills att ämnet blev obligatoriskt. Mitt fokus ligger på de politiska processer, de kulturella processer och de didaktiska processer, som ämnet utvecklas i.
 Varför ett nytt ämne, håndverk og design, istället för håndarbejde och slöjd?
 Orsaken till införande av HD, och nedläggning av håndarbejde och slöjd, beskrivs på olika sätt. Den främsta orsaken kan nog tillskrivas regeringens önskan om större fokus på utveckling av elevernas innovativa och entreprenöriella kompetenser. Här ses de praktiska ämnena som en lämplig grogrund, då ämnesområdet genom sitt hantverksmässiga innehåll i kombiation med designprocesser (som för övrigt också fanns med i de tidigare ämnena håndarbejde och slöjd) inkluderar centrala innehållsdelar i innovativa- och entreprenöriella arbetsprocesser. I de praktiska ämnena har man under många år arbetat med lärprocesser från idé till färdig produkt. Med innovation och entreprenörskap handlar det om att nyttiggöra och framställa den färdiga produkten till värde för tredje part.
 Beslutet att införa HD speglar desutom en önskan om att omprioritera och modernisera ämnesområdet, till gagn och glädje för de praktiska ämnesområdets samhälleliga relevans. Men också till glädje för de praktiskt orienterade eleverna samt utifrån behovet av yrkesutbildningar.
 Vilka aktörer är med och påverkar utformningen av ämnet?
 Förutom regeringen och utbildningsministeriet (som dessutom bytts ut några gånger under beslutsprocessen kring det nya ämnet), har oppositionen spelat en roll i diskussionen om ämnets mål och organisering. Härtill kommer ämnesföreningarna, Danmarks Sløjdlærerforening och Danmarks Håndarbejdslærerforening (vilka nu slagits samman till Den faglige forening håndværk og design) som också försökt påverka beslutsfattarna.
 Därutöver har lärarutbidningarnas lektorer i materiel design (nu håndverk och design) varit, och är fortfarande, aktiva debattörer. De är även delaktiga i att utveckla det nya ämnets ”praxisform”, samtidigt som de utbildar nya lärare i HD och genomför kompetensutveckling av tidigare lärare i håndarbejde och slöjd. Efter beslutet om det nya ämnet och att det implementertas i skolan, så är det lärarna i skolan som står för utvecklingen av den konkreta verksamheten. Men också andra aktörer, exempelvis privata organisationer och företag samt kultur- och utbildningsinstitutioner, deltar i utformningen. Det kan bland annat ske genom erbjudande om vidareutbildning av lärare eller genom att marknadsföra färdiga undervisningsupplägg till HD-lärarna. Flera förlag har etablerat ”on-line hantverk” och design-portaler, samt gett ut ämnesdidaktisk litteratur eller läromedel som kan används i undervisningen. Slutligen har det också etablerats ett ämnesforum på facebook, där idéer delas och där ämnets organisering och innehåll diskuteras.
 I felles mål (kursplanen) för HD betonas förutom hantverk, också design, innovation och entreprenöriella kompetenser. Är alla inblandade – staten/politiken, lärare, elever och allmänhet – överens om denna inriktning för det nya ämnet?
 Å ena sidan har det varit oro för att de nya begreppen innovation och entreprenörskap skulle ta över utrymmet för de hantverksmässiga delarna. Att utveckling av hantverksmässiga färdigheter, vilka eleverna behöver som grund för att arbeta innovativt och entreprenöriellt med skapande i material och med hjälp av tekniker och verktyg, skulle få stå tillbaka. Å andra sidan ses nytänkandet inom ämnet som en uppdatering eller modernisering av ämnet som bidrar till att göra det relevant för eleverna och samhällets krav idag.
 Hur har förändringen tagits emot av lärare och elever?
 För många slöjd- och handarbetslärare har omläggningen till håndverk og design inneburit att de behöver förhålla sig till ett delvis nytt ämnesinnehåll, bland annat kunskaper i ”den andra” materialinriktningen. Designprocessen är inte ny för lärarna, men i det nya ämnet läggs mera vikt på den, liksom på innovation, vilket medför nya processer och metoder i ämnet. Denna omställning till ett delvis nytt ämnesinnehåll innebär att lärarna också behöver förhålla sig till en ny läraridentitet och till behov av att utveckla nya färdigheter och kompetenser. Jag upplever att denna omställningsprocess har gått lättare för vissa, och varit mer krävande för andra lärare. Utöver det ämnesmässiga innehållet har lärarna också haft att förhålla sig till förändrade villkor för ämnet där sättet att organisera klasserna har förändrats på många skolor. På vissa skolor är det till exempel de bägge tidigare lärarna i håndarbejde och slöjd som tillsammans genomför undervisningen i en hel klass, där traditionen tidigare var att varje lärare undervisat halva klassen i sitt ämne. Det ämnesmässiga samarbetet mellan de två lärarna är på samma gång krävande och berikande. När det gäller eleverna är min uppfattning att många elever uppskattar HD-ämnet genom ett större fokus på deras egna idéer och uttryck, vilket gör ämnet relevant och engagerande.
 Vad har införandet av HD konkret inneburit för undervisningen i grundskolan? Går det att beskriva förändringen genom ”ett typiskt” arbetsområde i HD?
 Implementeringen har inneburit att det på många skolor tänkts nytt. Man har provat olika upplägg gällande det nya ämnets innehåll och undervisningsmetoder. Man kan se många olika varianter gällande undervisningens genomförande. I vissa arbetsområden arbetas det enbart med designprocessen, i andra områden ligger fokus på det hantverksmässiga, och slutligen olika uppgifter där dessa två perspektiv kombineras och integreras. Ett typiskt arbetsområde kan till exempel vara design och framställning av en sittmöbel. På Emu beskrivs ett sådant arbetsområde med titeln ”unika pallar” (Unikke skamler). Här skall eleverna genom idéutveckling och prövande designa och framställa sin egen unika pall, med utgångspunkt i ”pallens grundform”. Ramarna för arbetsområdet utgörs av tre krav: Arbetet ska innehålla fyra olika utsmyckningar, ha någon typ av förvaringsmöjlighet inbyggd, och inkludera såväl hårda som mjuka material. HD-ämnets tvååriga införandeperiod har gett goda möjligheter att arbeta experimenterande med det nya ämnet.
 Jag menar att i utvecklingen av ett nytt ämne är det essentiellt att olika möjligheter blir undersökta, utprovade och vidareutvecklade i den konkreta verksamheten, både ute på skolorna och i lärarutbildningen.
 Hur uppfattar du statusen för HD bland elever, lärare, allmänhet och den politiska nivån i Danmark?
 Jag uppfattar att ämnet fortfarande är under utveckling, både didaktiskt, organisatoriskt och i praktiken. Men jag uppfattar samtidigt att ett tidigare motstånd mot det nya ämnet är på väg att vända i takt med att lärarna får möjlighet till kompetensutveckling och vidareutbildning, och i takt med att de organisatoriska och materiella villkoren på skolorna hittar sin form. Dock är det stora kommunala och lokala skillnader på i vilken hastighet denna utveckling sker, ekonomi och olika prioriteringar avgör. På vissa skolor och för vissa lärare går implementering snabbare än för andra.
 Från politiskt håll finns en önskan att eleverna när de lämnar grundskolan framöver ska värderas både utifrån sina praktiska kunskaper och färdigheter, och mer traditionellt genom exempelvis betyg. Regeringen vill härigenom synliggöra att praktiska kompetenser är viktiga. Utifrån det perspektivet pågår nu en diskussion om hur och på vilka grunder elevernas praktiska färdigheter ska kunna lyftas när det inte är obligatoriskt med undervisning i de praktiska ämnena under de sista åren i grundskolan. Så även om själva HD-ämnet inte står högst på den politiska dagordningen, så fortgår ändå den viktiga diskussionen om den praktiska kunskapens betydelse.
 När planerar du att vara färdig med ditt avhandlingsarbete?
 Förhoppningsvis under våren 2018.
 Finns det några iakttagelser eller resultat så här långt som är extra tydliga eller som förvånar dig?
 De markanta ändringarna i och med införandet av HD kräver tid till omställning. De traditionella ämnena håndarbejde och slöjd har en lång tradition med tillhörande väldefinierad praxis bakom sig. En praxis som på vissa områden är tänkt att tas med in i det nya ämnet, och som gällande andra områden är svåra att släppa, trots att just ändringar är ett villkor för det nya ämnets utveckling. Implementeringen av det nya ämnet har dessutom skilda villkor från skola till skola och från kommun till kommun. Därför har det i implementeringsfasen varit stor variation gällande hur skolorna organiserat HD i förhållande till gruppstorlekar och lärarantal, hur lärarnas vidareutbildning har prioriterats, vilka lokal- och verkstadsfaciliteter HD-ämnet har getts, och inte minst vilka ekonomiska ramar lärarna i det nya ämnet har att förhålla sig till.
 Berätta lite om dig själv och din bakgrund? Vilken är din ingång till slöjd och ämnet håndverk og design?
 Jag är utbildad grundskole- (folkskolelärare) och handarbeteslärare. Jag har arbetat inom teatervärlden med kostymframställning, och senare som lärare i grundskolan. Efter detta har jag kandidatutbildning (motsvarar master i Sverige) i didaktik, materiell kultur, på DPU som tillhör Århus universitet. Genom kandidatutbildningen såg jag en möjlighet att gå på djupet och förena mitt intresse för hantverket med intresset för lärande och didaktik på vetenskaplig nivå. Dessa intressen för jag nu vidare i min doktorsavhandling (Ph.d) som jag skriver inom didaktik i materiell kultur på DPU.
 Slöjdlärarportalen uppmuntrar läsare att kommentera:
 Vilka reflektioner gör du kring själva införandet av håndverk og design i Danmark, i förhållande till införandet av ny läroplan (Lgr11) i Sverige, eller till vår tidigare ihopslagning av textilslöjd och trä- metallslöjd till ämnet slöjd?


text:
 Udalosti
 25. marec – uhorská korunovácia Anny Tirolskej, manželky Mateja II. Habsburského
 nástup dynastie Romanovcov na ruský trón
 v Augsburgu vyšlo historické dielo Petra Révaia s názvom De Sacra Corona Regni Hungariae (O svätej korune Uhorského kráľovstva)
 Narodenia
 15. január – Gian Pietro Bellori, taliansky historik umenia a životopisec talianskych barokových umelcov († 1696)
 12. marec – André Le Nôtre, francúzsky krajinný (záhradný) architekt († 1700)
 15. september – François de La Rochefoucauld, francúzsky prozaik a moralista († 1680)
 Úmrtia
 2. júl – Bartholomäus Pitiscus, nemecký matematik a teológ (* 1561)
 6. december – Anton Praetorius, nemecký teológ a bojovník proti procesom na čarodejnice a mučeniu (* 1560)
 1613


text:
 4.12.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 323/26
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1250/2013
 af 2. december 2013
 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Českobudějovické pivo (BGB))
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionen har i henhold til artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Tjekkiets ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Českobudějovické pivo«, der er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (2) som ændret ved akten vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union (3).
 (2)
 Eftersom der er tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i nævnte forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende
 (4).
 (3)
 Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør ændringen godkendes —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Den ændring af varespecifikationen, der blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen i bilaget til denne forordning, godkendes.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 2. december 2013.
 På Kommissionens vegne For formanden
 Dacian CIOLOȘ
 Medlem af Kommissionen
 (1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.
 (2) EFT L 148 af 21.6.1996, s. 1.
 (3) EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33.
 (4) EUT C 134 af 14.5.2013, s. 54.
 BILAG
 Fødevarer bestemt til konsum, som er opført i bilag I, del I, til forordning (EU) nr. 1151/2012:
 Kategori 2.1. Øl
 TJEKKIET
 Českobudějovické pivo (BGB)


text:
Middelburg () este un oraș din Țările de Jos. Este capitala provinciei olandeze Zeelanda și se află în regiunea Walcheren.
 Istoria
 În urma descoperirilor arheologice s-a constatat că bazele orașului Middelburg au fost puse la sfârșitul secolului al optulea sau începutul secolului al nouălea. În acea perioadă Middelburg a fost conceput a fi o fortăreață, formând una din cele trei puncte defensive împotriva atacurilor vikingilor. Se speculează însă că orașul a fost construit de conducătorul vikingilor, Harald, cu încuviințarea keizerului Lotharius Walcheren. În jurul anului 1125 a fost construită acolo o mănăstire care a rămas în folosință până la începutul Războiului de 80 de ani, la sfârșitul căruia nordul Olandei și-a câștigat independența față de Spania. În anul 1217 Middelburg a primit legislație municipală din partea contelui Wilhelm de Orania].
 Localități componente
 Comuna Middelburg conține și următoarele localități: Arnemuiden, Kleverskerke, Nieuwland, Sint Joosland, Sint Laurens.
 Orașe înfrățite
 Vilvoorde, Belgia
 Nagasaki, Japonia
 Glogow, Polonia
 Simeria, România
 Teiuș, România
 Note
 Comune din Zeelanda
 Localități din Zeelanda
 Orașe din Țările de Jos


text:
Bruna Beatriz Benites Soares, mais conhecido como Bruna Benites (Cuiabá, ), é uma futebolista brasileira que atua como zagueira.
 Em sua Carreira conquistou a Copa Mercosul de Futebol Feminino em 2008, O Campeonato Paranaense,o Campeonato Amazonense a Copa do Brasil, o Campeonato Paulista,a Libertadores da América e Mundial de Clubes.
 Pela Seleção, conquistou a Copa América em 2014 e quarto lugar nos Jogos Olímpicos de 2016.
 Carreira
 Bruna começou sua carreira em 2007 no Mixto Esporte Clube, em Cuiabá. Lá, foi campeã da Copa Mercosul de Futebol Feminino em 2008. Em novembro do mesmo ano a atleta foi jogar no Esporte Clube Comercial. A jogadora não teve muita sequência no clube, pois largou o esporte para se dedicar aos estudos, formando-se em Fisioterapia. Mas, voltou ao futebol em 2011 a pedido da mãe e jogou no Foz Cataratas FC, lá conquistou o bicampeonato paranaense (2011-2012), a Copa do Brasil de 2011. Em 2012 foi convocada pela primeira vez para os Jogos Olímpicos de Londres.
 Em 2013, a jogadora foi para a equipe do São José Esporte Clube e conquistou o Campeonato Paulista,a Libertadores da América e Mundial de Clubes em 2014. Em sua última passagem pelo Brasil, foi campeã amazonense pelo Iranduba.
 Com a seleção Brasileira conquistou a copa América em 2014 e quarto lugar nos Jogos Olímpicos de 2016.
 Além disso passou por dois clubes dos principais centros do esporte no planeta, na Noruega e nos Estados Unidos. Em 2017, teve novamente uma passagem pelo Iranduba e, no ano seguinte, foi contratada pelo clube chinês, o Meizhou Huijun , onde conquistou a segunda divisão do país asiático.
 Em junho de 2019 Bruna foi contratada pelo Sport Club Internacional.
 Homenagem
 Em 2015, Bruna foi homenageada pelo o Artista Luciano D10 em uma música Rap, sendo uma das primeiras atletas a ser homenageada no futebol feminino com uma música, A faixa "Capitã Bruna Benites" cita a carreira e os títulos conquistado pela a atleta em 2014.
 Títulos
 Campeonato Paranaense - 2011
 Copa do Brasil - 2011
 Campeonato Paranaense - 2012
 Copa do Brasil - 2013
 Copa Libertadores da América 2013
 Copa América - 2014
 Campeonato Paulista - 2014
 Copa Libertadores da América - 2014
 Campeonato Mundial de Clubes - 2014
 Clubes
 Mixto Esporte Clube: 2008
 Esporte Clube Comercial: 2008
 Foz Cataratas Futebol Clube: 2011 -2012
 São José Esporte Clube 2013-2014
 Meizhou Huijun: 2018
 Sport Club Internacional: 2019
 Ligações externas
 Perfil em Time Brasil
 Naturais de Cuiabá
 Futebolistas de Mato Grosso
 Futebolistas nos Jogos Olímpicos de Verão de 2012
 Futebolistas nos Jogos Olímpicos de Verão de 2016
 Futebolistas olímpicos do Brasil
 Jogadoras da Seleção Brasileira de Futebol Feminino
 Mórmons do Brasil
 Futebolistas nos Jogos Olímpicos de Verão de 2020


text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0608(01)
 Decisione n. 2/1999 del Consiglio di associazione tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica slovacca, dall'altra, del 12 maggio 1999, recante modifica del protocollo n. 4 dell'accordo europeo che istituisce un'associazione tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica slovacca, dall'altra
 Gazzetta ufficiale n. L 143 del 08/06/1999 pag. 0004 - 0010
 DECISIONE N. 2/1999 DEL CONSIGLIO DI ASSOCIAZIONEtra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica slovacca, dall'altradel 12 maggio 1999recante modifica del protocollo n. 4 dell'accordo europeo che istituisce un'associazione tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica slovacca, dall'altra(1999/369/CE)IL CONSIGLIO DI ASSOCIAZIONE,visto l'accordo europeo che istituisce un'associazione tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica slovacca, dall'altra(1), firmato a Bruxelles il 4 ottobre 1993, in particolare l'articolo 38 del suo protocollo n. 4(2),(1) considerando che nel quadro del regolare funzionamento del sistema di cumulo ampliato, che consente di utilizzare materie originarie della Comunità europea, della Polonia, dell'Ungheria, della Repubblica ceca, della Repubblica slovacca, della Bulgaria, della Romania, della Lettonia, della Lituania, dell'Estonia, della Slovenia, dello Spazio economico europeo (in appresso denominato SEE), dell'Islanda, della Norvegia e della Svizzera, è necessario apportare modifiche alla definizione della nozione di prodotti originari;(2) considerando che pare opportuno continuare a mantenere in vigore fino al 31 dicembre 2000 il sistema di tassi forfettari di cui all'articolo 15 del protocollo n. 4, relativo al divieto di restituzione dei dazi doganali o di esenzione da tali dazi;(3) considerando che, tenuto conto della particolare situazione che esiste tra Comunità e Turchia in materia di prodotti industriali, è giustificato ampliare il sistema di cumulo in questione anche ai prodotti industriali originari dalla Turchia;(4) considerando che, per facilitare gli scambi e semplificare gli oneri amministrativi, è auspicabile una modifica del testo degli articoli 3, 4 e 12 del protocollo n. 4;(5) considerando che nell'elenco delle lavorazioni e delle trasformazioni previste dal protocollo, necessarie per attribuire il carattere originario alle materie non originarie, alcune correzioni risultano indispensabili per tener conto, da un lato, dell'evoluzione delle tecniche di trasformazione e, dall'altro, delle situazioni di scarsità di materie prime,HA DECISO QUANTO SEGUE:Articolo 1Il protocollo n. 4 relativo alla definizione della nozione di "prodotti originari" e ai metodi di cooperazione amministrativa è modificato come segue:1) L'articolo 1, lettera i) è sostituito dal testo seguente: "i) per 'valore aggiunto' si intende la differenza tra il prezzo franco fabbrica e il valore in dogana di ciascuno dei materiali utilizzati originari degli altri paesi di cui agli articoli 3 e 4 o, se il valore in dogana non è noto o non può essere stabilito, il primo prezzo verificabile pagato per i materiali nella Comunità o nella Repubblica slovacca.".2) Gli articoli 3 e 4 sono sostituiti dai testi seguenti: "Articolo 3Cumulo nella Comunità europea1. Fatte salve le disposizioni dell'articolo 2, paragrafo 1, i prodotti sono considerati originari della Comunità se sono fabbricati al suo interno utilizzando materiali originari della Comunità, della Repubblica slovacca, della Bulgaria, della Polonia, dell'Ungheria, della Repubblica ceca, della Romania, della Lituania, della Lettonia, dell'Estonia, della Slovenia, dell'Islanda, della Norvegia, della Svizzera [compreso il Liechtenstein(3)] o della Turchia(4), ai sensi delle disposizioni del protocollo relativo alle norme d'origine allegato agli accordi tra la Comunità e ciascuno di questi paesi, a condizione che tali materiali siano stati sottoposti ad altre operazioni, oltre a quelle previste dall'articolo 7 di questo protocollo, all'interno della Comunità. Non si richiede che questi materiali abbiano subito lavorazioni o trasformazioni sufficienti.2. Quando le lavorazioni o le trasformazioni effettuate all'interno della Comunità non vanno al di là delle operazioni previste dall'articolo 7, il prodotto ottenuto è considerato originario della Comunità soltanto quando il valore aggiunto apportato è superiore al valore dei materiali utilizzati originari di uno degli altri paesi di cui al paragrafo 1. In caso contrario, il prodotto ottenuto è considerato originario del paese che ha conferito il maggior valore ai materiali originari utilizzati in occasione della fabbricazione nella Comunità.3. I prodotti originari di uno dei paesi elencati nel paragrafo 1, che non sono sottoposti ad alcuna operazione nella Comunità, conservano la loro origine quando sono esportati in uno di questi paesi.4. Il cumulo di cui al presente articolo può essere applicato soltanto ai materiali e ai prodotti che hanno acquisito il loro carattere di prodotto originario con l'applicazione di norme d'origine identiche a quelle previste da questo protocollo.La Comunità fornirà alla Repubblica slovacca, per il tramite della Commissione delle Comunità europee, informazioni dettagliate sugli accordi e sulle norme d'origine corrispondenti, applicati agli altri paesi elencati nel paragrafo 1. La Commissione delle Comunità europee pubblicherà nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee (serie C) la data a partire dalla quale il cumulo previsto dal presente articolo può essere applicato dai paesi elencati nel paragrafo 1 che hanno rispettato le condizioni necessarie.Articolo 4Cumulo nella Repubblica slovacca1. Fatte salve le disposizioni dell'articolo 2, paragrafo 2, i prodotti sono considerati originari della Repubblica slovacca se sono ottenuti al suo interno utilizzando materiali originari della Comunità, della Repubblica slovacca, della Bulgaria, della Polonia, dell'Ungheria, della Repubblica ceca, della Romania, della Lettonia, della Lituania, dell'Estonia, della Slovenia, dell'Islanda, della Norvegia, della Svizzera [compreso il Liechtenstein(5)] o della Turchia(6) ai sensi delle disposizioni del protocollo relativo alle norme d'origine allegato agli accordi tra la Repubblica slovacca e ciascuno di questi paesi, a condizione che questi materiali siano stati sottoposti ad altre operazioni, oltre a quelle previste dall'articolo 7 di questo protocollo, all'interno della Repubblica slovacca. Non si richiede che questi materiali abbiano subito lavorazioni o trasformazioni sufficienti.2. Quando le lavorazioni o le trasformazioni effettuate all'interno della Repubblica slovacca non vanno al di là delle operazioni previste dall'articolo 7, il prodotto ottenuto è considerato originario della Repubblica slovacca soltanto quando il valore aggiunto apportato è superiore al valore dei materiali utilizzati originari di uno degli altri paesi di cui al paragrafo 1. In caso contrario, il prodotto ottenuto è considerato originario del paese che ha conferito il maggior valore ai materiali originari utilizzati in occasione della fabbricazione nella Repubblica slovacca.3. I prodotti, originari di uno dei paesi elencati nel paragrafo 1, che non sono sottoposti ad alcuna operazione nella Repubblica slovacca, conservano la loro origine quando sono esportati in uno di questi paesi.4. Il cumulo di cui al presente articolo può essere applicato soltanto ai materiali e ai prodotti che hanno acquisito il carattere di prodotto originario con l'applicazione di norme d'origine identiche a quelle previste da questo protocollo.La Repubblica slovacca fornirà alla Comunità, per il tramite della Commissione delle Comunità europee, informazioni dettagliate sugli accordi e sulle norme d'origine corrispondenti, applicati agli altri paesi elencati nel paragrafo 1. La Commissione delle Comunità europee pubblicherà nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee (serie C) la data a partire dalla quale il cumulo previsto dal presente articolo può essere applicato dai paesi menzionati nel paragrafo 1 che hanno rispettato le condizioni necessarie.".3) L'articolo 12 è sostituito dal testo seguente: "Articolo 12Principio della territorialità1. Le condizioni relative all'acquisizione del carattere di prodotto originario stabilite nel titolo II devono essere rispettate senza interruzione nella Comunità o nella Repubblica slovacca, fatti salvi l'articolo 2, paragrafo 1, lettera c), gli articoli 3 e 4 e il paragrafo 3 del presente articolo.2. Le merci originarie esportate dalla Comunità o dalla Repubblica slovacca verso un altro paese e successivamente reimportate sono considerate, fatti salvi gli articoli 3 e 4, non originarie, a meno che si fornisca alle autorità doganali la prova soddisfacente:a) che le merci reimportate sono le stesse merci che erano state esportate, eb) che esse non sono state sottoposte ad alcuna operazione, oltre a quelle necessarie per conservarle in buono stato durante la loro permanenza nel paese in questione o nel corso dell'esportazione.3. L'acquisizione del carattere di prodotto originario alle condizioni stabilite nel titolo II non deriva da una lavorazione o da una trasformazione effettuata al di fuori della Comunità o nella Repubblica slovacca sui materiali esportati dalla Comunità o dalla Repubblica slovacca e successivamente reimportati, a condizione che:a) i suddetti materiali siano interamente ottenuti nella Comunità o nella Repubblica slovacca o siano stati sottoposti ad una lavorazione o ad una trasformazione che vanno al di là delle operazioni insufficienti enumerate nell'articolo 7, prima della loro esportazione; eb) si possa dimostrare alle autorità doganali che:i) le merci reimportate derivano dalla lavorazione o dalla trasformazione dei materiali esportati; eii) il valore aggiunto totale acquisito al di fuori della Comunità o della Repubblica slovacca non supera il 10 % del prezzo franco fabbrica del prodotto finale per il quale è addotto il carattere originario.4. Per l'applicazione del paragrafo 3, le condizioni stabilite nel titolo II e concernenti l'acquisizione del carattere di prodotto originario non si applicano alle lavorazioni o alle trasformazioni effettuate al di fuori della Comunità o della Repubblica slovacca. Tuttavia, se all'elenco dell'allegato II si applica una norma che fissa il valore massimo di tutti i materiali non originari utilizzati per la determinazione del carattere originario del prodotto finale in questione, il valore totale dei materiali non originari utilizzati nella parte interessata e il valore aggiunto totale acquisito al di fuori della Comunità o della Repubblica slovacca con l'applicazione del presente articolo non devono eccedere la percentuale indicata.5. Ai fini dell'applicazione dei paragrafi 3 e 4, per 'valore aggiunto totale' si intendono tutti i costi accumulati al di fuori della Comunità o della Repubblica slovacca, compreso il valore dei materiali aggiunti.6. I paragrafi 3 e 4 non si applicano ai prodotti che non soddisfano le condizioni enunciate nell'elenco dell'allegato II e che si possono considerare sufficientemente lavorati o trasformati soltanto in applicazione della tolleranza generale dell'articolo 6, paragrafo 2.7. I paragrafi 3 e 4 non si applicano ai prodotti di cui ai capitoli 50-63 del sistema armonizzato.8. Come previsto dal presente articolo, le lavorazioni o trasformazioni effettuate al di fuori della Comunità o della Repubblica slovacca sono realizzate in regime di perfezionamento passivo o di un sistema analogo.".4) Negli articoli 13, 14, 15, 17, 21, 27, 30 e 32 l'espressione "di cui all'articolo 4" è sostituita da "di cui agli articoli 3 e 4".5) Nell'articolo 15, punto 6, ultimo capoverso, la data "31 dicembre 1998" è sostituita da "31 dicembre 2000".6) Nell'articolo 26, paragrafo 1, l'espressione "C2/CP3" è sostituita da "CN22/CN23".7) Nell'allegato I, nota 5.2:a) tra i trattini:"- filamenti artificiali" e"- fibre sintetiche in fiocco di polipropilene"va inserito il seguente:"- filamenti conduttori elettrici";b) va eliminato il quinto esempio ("Un tappeto ... purché siano rispettati i limiti di peso").8) L'allegato II, è modificato come segue:a) tra le voci SA 2202 e 2208 va inserita la voce seguente: ">SPAZIO PER TABELLA>"b) la norma relativa al capitolo 57 è sostituita dal testo seguente: ">SPAZIO PER TABELLA>"c) la voce SA 7006 è sostituita dal testo seguente: ">SPAZIO PER TABELLA>"d) la voce SH 7601 è sostituita dal testo seguente: ">SPAZIO PER TABELLA>"9) va inserito il seguente Allegato: "ALLEGATO VElenco dei prodotti originari dalla Turchia ai quali non sono applicabili le disposizioni degli articoli 3 e 4, per capitoli e posizioni del Sistema armonizzato (SA)>SPAZIO PER TABELLA>"Articolo 2La presente decisione entra in vigore il giorno dell'adozione.Essa è applicabile a decorrere dal 1o gennaio 1999.Fatto a Bruxelles, addì 12 maggio 1999.Per il Consiglio di associazioneIl PresidenteJ. FISCHER(1) GU L 359 del 31.12.1994, pag. 2.(2) Il protocollo n. 4 è stato sostituito dalla decisione n. 2/97 del Consiglio di associazione (GU L 212 del 5.8.1997, pag. 1).(3) Il Principato del Liechtenstein ha un'unione doganale con la Svizzera ed è una delle parti contraenti dell'accordo sullo Spazio economico europeo.(4) Il cumulo previsto in questo articolo non si applica ai materiali originari della Turchia riportati nell'elenco dell'Allegato V del presente protocollo.(5) Il Principato del Liechtenstein ha un'unione doganale con la Svizzera ed è una delle parti contraenti dell'accordo sullo Spazio economico europeo.(6) Il cumulo previsto in questo articolo non si applica ai materiali originari della Turchia riportati nell'elenco dell'Allegato V del presente protocollo.


text:
1578 (MDLXXVIII) je bilo navadno leto, ki se je po julijanskem koledarju začelo na sredo.
 Dogodki
 2. julij - Martin Frobisher odkrije Baffinov otok.
 Neznan datum
 protestantski pridigarji so izgnani z Dunaja
 ukinjena Kraljevina Livonija (ustanovljena 1570)
 Rojstva
 1. april - William Harvey, angleški zdravnik, anatom in biolog († 1657)
 9. julij - Ferdinand II. Habsburški, cesar svetega rimskega cesarstva († 1637)
 William Keeling, angleški kapitan († 1620)
 Smrti
 4. avgust - Sebastjan I., portugalski kralj (* 1554)
 11. avgust - Pedro Nunes, portugalski matematik in astronom (* 1502)
 1. oktober - Juan Avstrijski, španski admiral in vojskovodja (* 1547)


text:
 2.12.2006
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 294/43
 Rozsudok Súdu prvého stupňa z 27. septembra 2006 – Werkgroep Commerciële Jachthavens Zuidelijke Randmeren a i./Komisia
 (Vec T-117/04) (1)
 („Štátna pomoc - Pomoc poskytnutá holandskými orgánmi v prospech neziskových rekreačných prístavov - Žaloba o neplatnosť - Prípustnosť“)
 (2006/C 294/91)
 Jazyk konania: holandčina
 Účastníci konania
 Žalobcovia: Vereniging Werkgroep Commerciële Jachthavens Zuidelijke Randmeren (Zeewolde, Holandsko), Jachthaven Zijl Zeewolde BV (Zeewolde), Maatschappij tot exploitatie van onroerende goederen Wolderwijd II BV (Zeewolde), Jachthaven Strand-Horst BV (Ermelo, Holandsko), Recreatiegebied Erkemederstrand vof (Zeewolde), Jachthaven- en Campingbedrijf Nieuwboer BV (Bunschoten-Spakenburg, Holandsko) a Jachthaven Naarden BV (Naarden, Holandsko) (v zastúpení: T. Ottervanger, A. Bijleveld a A. van den Oord, advokáti)
 Žalovaná: Komisia Európskych spoločenstiev (v zastúpení: H. van Vliet, A. Bouquet a A. Nijenhuis, splnomocnení zástupcovia)
 Vedľajší účastník, ktorý v konaní podporuje žalovanú: Holandské kráľovstvo (v zastúpení: H. Sevenster a M. de Grave, splnomocnení zástupcovia)
 Predmet veci
 Návrh na zrušenie rozhodnutia Komisie 2004/114/ES z 29. októbra 2003 o opatreniach pomoci vykonaných Holandskom v prospech neziskových rekreačných prístavov v Holandsku [neoficiálny preklad] (Ú. v. EÚ L 34, 2004, s. 63)
 Výrok rozsudku
 1.
 Žaloba sa zamieta ako neprípustná.
 2.
 Žalobcovia znášajú vlastné trovy konania a sú povinní nahradiť trovy konania, ktoré vznikli Komisii. Holandské kráľovstvo znáša vlastné trovy konania.
 (1) Ú. v. EÚ C 118, 30.4.2004.