jurisdiction: EU

text:
 24.5.2019
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 138/81
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2019/843 НА КОМИСИЯТА
 от 23 май 2019 година
 относно минималната продажна цена за обезмаслено мляко на прах за тридесет и шестата частична покана за участие в търг в рамките на тръжната процедура, открита с Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/2080
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за установяване на обща организация на пазарите на селскостопански продукти и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 922/72, (ЕИО) No 234/79, (ЕО) No 1037/2001 и (ЕО) No 1234/2007 (1),
 като взе предвид Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/1240 на Комисията от 18 май 2016 г. за определяне на правила за прилагането на Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на публичната интервенция и помощта за частно складиране (2), и по-специално член 32 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 С Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/2080 на Комисията (3) беше открита тръжна процедура за продажбата на обезмаслено мляко на прах.
 (2)
 Предвид офертите, получени за тридесет и шестата частична покана за участие в търг, следва да се определи минимална продажна цена.
 (3)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 За тридесет и шестата частична покана за участие в търг за продажба на обезмаслено мляко на прах в рамките на тръжната процедура, открита с Регламент (ЕС) 2016/2080, по отношение на която срокът за представяне на офертите изтече на 21 май 2019 г., минималната продажна цена е 167,50 EUR/100 kg.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 23 май 2019 година.
 За Комисията,
 от името на председателя,
 Jerzy PLEWA
 Генерален директор
 Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“
 (1) ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 671.
 (2) ОВ L 206, 30.7.2016 г., стр. 71.
 (3) Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/2080 на Комисията от 25 ноември 2016 г. за откриване на тръжна процедура за продажба на обезмаслено мляко на прах (ОВ L 321, 29.11.2016 г., стр. 45).


type: wikipedia

text:
Wolfgang Amadeus Mozart (døbt Johannes Chrysostomus Wolfgangus Theophilus Mozart) (født 27. januar 1756 i Salzburg, død 5. december 1791 i Wien) var en Salzburger komponist. Han er almindeligt anerkendt som en af de største komponister af klassisk musik. Han er en af wienerklassikkens mestre og en af de mest populære komponister nogensinde.
 Mozart og hans søster Maria Anna Mozart var vidunderbørn. Han spillede cembalo fra han var tre år og begyndte at komponere som femårig og optrådte for kongelige i Europa. Senere spillede han også klaver og violin. Da han var 17 blev han ansat som hofmusiker i Salzburg, men blev rastløs, og rejste for at finde sig en bedre ansættelse, alt imens han komponerede mange værker. Da han besøgte Wien i 1781, blev han fyret fra sin position i Salzburg. Han valgte at blive i hovedstaden, hvor han opnåede berømmelse, men lidet økonomisk sikkerhed. I løbet af sine sidste år i Wien komponerede han mange af sine bedst kendte symfonier, koncerter, operaer og dele af hans Requiem, som blev efterladt ufærdigt ved hans død. Omstændighederne ved hans tidlige død er siden blev genstand for megen mystik. Han efterlod sig sin kone Constanze og deres to sønner.
 Selv om han døde kun 35 år gammel, skabte han et omfangsrigt livsværk, der dækkede alle hans tids musikalske genrer: operaer, balletmusik, symfonier, solokoncerter (for klaver, violin og bratsch, valdhorn, tværfløjte, klarinet og obo), messer, lieder, strygekvartetter, sonater og megen anden kammermusik. Han regnes også blandt de største operakomponister. Alle Mozarts værker er blevet katalogiseret af Ludwig von Köchel i KV (Köchel-Verzeichnis). Hvert værk er registreret med angivelse af KV-registreringsnummer. Fx står KV 525 entydigt for Eine kleine Nachtmusik. Denne kategorisering er den mest benyttede til reference af hans værker.
 Biografi
 Barndom (1756-1772)
 Vidunderbarn
 Mozart blev født i Salzburg (i nuværende Getreidegasse nr. 9) der på den tid var et fyrsteærkebispedømme i det tysk-romerske rige. Han var søn af en tysk komponist, Leopold Mozart (1719 – 1787), og hans hustru Anna Maria Pertl (1720 – 1778). Leopold Mozart var vice-kantor ved ærkebiskoppen af Salzburgs hof.
 Wolfgang var parrets syvende barn. Tre var døde i en tidlig alder, da søsteren Maria-Anna ("Nannerl") blev født i 1751). Yderligere to døde mellem Maria-Annas og Wolfgangs fødsel.
 Han blev døbt Joannes Chrysost[omus] Wolfgangus Theophilus. Theophilus betyder "elsket af Gud": Gottlieb på tysk, Amedeo på italiensk og Amadeus på latin. Mozart blev ikke i sin egen levetid kaldt "Amadeus". Kun enkelte gange har han selv brugt det i breve, for at gøre lidt grin med sig selv. Han har i sådanne situationer skrevet Wolfgangus Amadeus Mozartus. Han underskrev dog en vis mængde breve "Wolfgang Amadè Mozart" uden antydning af humor eller selvironi.
 Mozart viste vidunderbarnets evner for musik allerede som treårig. Han havde absolut gehør og en fremragende hukommelse. Hans evner forbløffede omgivelserne og tilskyndede faderen til at lære ham at spille cembalo, fra han var tre år. Den unge Mozart lærte derefter at spille violin og orgel samt at komponere. Han kunne læse et partitur og spille i takt, før han kunne læse, skrive og regne. I en alder af seks år (1762) komponerede han sine første værker (menuetterne KV 2, 4 og 5 samt allegroen KV 3).
 Rejsende
 Europa
 Fra 1762 til1766 tog Mozart på turné med sin far og sin storesøster Maria-Anna. De kom til München og Wien, før de den 9. juni 1763 tog på en lang turné i Europa, som gik videre til Köln, Augsburg, Mannheim, Frankfurt, Bruxelles, Paris, London, Haag, Amsterdam, Dijon, Lyon, Genève og Lausanne. Hans koncerter gjorde stort indtryk. Mozart spillede for den kongelige familie i Versailles 1. januar 1764. Han fik oven i købet lov til at stå bag dronningen under middagen. Mozart var kun otte år gammel.
 På rejsen fik han indtryk af nye musikalske strømninger. Han mødte to musikere, der fik stor betydning for ham: Johann Schobert i Paris og Johann Christian Bach (Johann Sebastian Bachs næstældste søn) i London. Sidstnævnte åbnede Mozarts øjne for klaveret, der var opfundet i århundredets begyndelse, og for den italienske opera. Han lærte ham også at skrive symfonier. Mozart skrev sine tre første symfonier i London.
 I 1767 skrev Mozart 11 år gammel sin første opera, Apollo og Hyacint (KV 38), der bygger på en latinsk komedie. Da de kom tilbage til Østrig, tog han til Wien, hvor han komponerede to andre operaer, Bastien og Bastienne og La finta semplice, i sommeren 1768 i en alder af 12 år. Året efter blev han udnævnt til koncertmester af ærkebiskoppen. Hans fader sørgede for et ulønnet orlov, så sønnen kunne komme til Italien.
 Italien
 Fra 1769 til 1773 opholdt Mozart sig regelmæssigt i Italien, hvor han studererede opera, en musikalsk form han senere skrev mesterværker i (Figaros Bryllup, Don Giovanni, Così fan tutte) takket være sit arbejde med vokalharmonisering og sin beherskelse af polyfoni. I Italien fik han forbindelse med Giovanni Battista Martini. Han blev medlem af Accademia Filarmonica i Bologna, som ellers kun optog medlemmer over 20 år. Paven Clemens XIV udnævnte ham til Cavaliere dello speron d'oro. Paven havde hørt, at Mozart havde nedskrevet Allegris 'Miserere' efter gehør. Mozart var kommet forbi i påskeugen og havde hørt det ottestemmige værk og gik hjem for at skrive kompositionen ned. Næste dag kom Mozart tilbage for at høre værket igen og rette et par fejl.
 Den 16. december 1771 døde ærkebiskop Schrattenbach. Ærkebiskop Colloredo blev nu Mozarts nye arbejdsgiver.
 I ærkebiskop Colloredos tjeneste (1773-1781)
 Mozart var ulykkelig i sin fødeby. Hans nye arbejdsgiver brød sig ikke om, at han rejste. Han foreslog, at han i stedet skrev stykker til religiøse formål. Som 17-årig havde Mozart svært ved at acceptere situationen. Forholdet til ærkebiskoppen forværredes i de tre følgende år. I Wien stiftede Mozart bekendtskab med Joseph Haydn. De korresponderede, og der opstod et venskab præget af gensidig beundring, der varede hele livet.
 I 1776 besluttede Mozart, 20 år gammel, at forlade Salzburg.
 Ærkebiskoppen afviste at lade faderen rejse og pålagde ham at søge sin afsked som koncertmester. Efter et års forberedelser tog Mozart af sted med sin mor, først til München, hvor han ikke fik nogen stilling, og så til Augsburg og til sidst til Mannheim, hvor han knyttede venskab med adskillige musikere. Men hans forsøg på at opnå en stilling der blev frugtesløse. Det var i Mannheim, at han forelskede sig i sangerinden Aloysia Weber. Det udløste faderens vrede. Han bad Mozart tænke på sin karriere. Stærkt forgældet indså Mozart, at han måtte finde en stilling, og han tog til Paris i marts 1778.
 Han håbede at kunne få hjælp af Melchior Grimm, som havde hjulpet med turneen, da Mozart var syv år gammel. Dette viste sig dog forgæves, og Mozart fik ingen fast stilling og havde endda svært ved få betaling for sine værker på grund af den økonomiske krise i Frankrig. Moderen blev syg under opholdet og døde den 3. juli. Mozart tog derfor tilbage til Salzburg, hvor faderen havde fået overbevist ærkebiskoppen om at genansætte ham. På vejen kom Mozart til München, hvor Weber-familien bor. Aloysia havde imidlertid fundet en anden mand, og det var en nedtrykt Mozart, der vendte tilbage til Salzburg den 29. januar 1779, hvor han fik sin tidligere stilling tilbage.
 I november 1780 modtog han en bestilling på en opera til München, og han tog af sted, som han var berettiget til ifølge sin kontrakt. Uropførelsen af værket, Idomeneo, Rè di Creta, fandt sted 29. januar 1781 og blev modtaget entusiastisk af publikum. Da han vendte tilbage til Salzburg, måtte han følge sin arbejdsgiver til Wien, hvor ærkebiskoppen gjorde et offentligt nummer ud af at behandle ham dårligt, inden han endeligt afskedigede ham. Mozart slog sig nu ned i den østrigske hovedstad som uafhængig komponist.
 Wien (1782-1791)
 Uafhængighed
 Uden faderens og arbejdsgiverens myndige tilstedeværelse kunne Mozart endelig komponere frit. I 1782 bestilte kejser Joseph II en opera hos Mozart, der skulle blive til Bortførelsen fra Seraillet (Die Entführung aus dem Serail). Denne opera på tysk fik Christoph Willibald Gluck, der var komponist og leder af de offentlige koncerter i Wien, til at lykønske Mozart.
 Mozart lærte nu den yngste af fru Webers døtre, Constanze, at kende og besluttede sig for ægteskab med hende uden at afvente faderens skriftlige billigelse. Brylluppet stod den 4. august 1782. Kort tid efter gjorde baron von Svieten Mozart opmærksom på to komponister, der var glemt på denne tid, nemlig Johann Sebastian Bach og Georg Friedrich Händel. Mozart blev fascineret af Bachs kontrapunkt, som fik direkte indflydelse på hans store messe i c-mol KV 427 og på flere senere værker. Samme år begyndte han en serie på seks kvartetter, som han dedikerede til sin ven Joseph Haydn. De var færdige i 1785.
 I 1784 blev Mozart interesseret i frimureriet. Han steg hurtigt i graderne og blev såkaldt mester i april 1785. Han skrev flere værker til sine frimurerbrødre, herunder Maurerische Trauermusik KV 477.
 I 1786 mødte Mozart librettisten Lorenzo da Ponte, der var ansat som digter ved teatret i Wien. Da Ponte overbeviste kejseren om at give tilladelse til en opera baseret på Figaros Bryllup (Le Mariage de Figaro) af Beaumarchais, selv om kejseren tidligere havde forbudt stykket, da det var undergravende. Mozart satte musik til Lorenzo da Pontes libretto og premieren på Figaros Bryllup (Le nozze di Figaro) fandt sted den 1. maj 1786 i Wien. Den blev en succes, men blev taget hurtigt af plakaten. Mozart tog derfor til Prag, hvor operaen opførtes og fik en meget stor succes. Som en gestus mod byen skrev han sin symfoni nr. 38, Pragersymfonien.
 I Prag modtog han en bestilling på en ny opera til næste sæson. Mozart bad Lorenzo da Ponte om at skrive librettoen til Don Giovanni. Den 28. maj 1787 døde faderen. Dødsfaldet påvirkede Mozart meget og fik indflydelse på kompositionen af den opera, som han var i gang med. Don Giovanni uropførtes i Prag den 29. oktober 1787 med stor succes, en succes der dog ikke blev gentaget i Wien.
 Vanskeligheder, sygdom og tidlig død
 I de sidste år af sit liv blev Mozart ofte syg, og han var dybt forgældet, selv om han havde succes med sine værker og blev meget godt betalt, men han levede over evne. Han komponerede meget: sonater, koncerter, symfonier, operaer (herunder Così fan tutte, det sidste værk med Lorenzo da Ponte).
 Josef 2. døde den 20. februar 1790 og efterfulgtes af Leopold II, som ikke brød sig om Mozart. Haydn rejste til London. Mozart var kun lidt produktiv.
 I 1791 bestilte Emanuel Schikaneder – en af Mozarts venner fra frimurerlogen og leder af det lille Theater an der Wien – en opera af Mozart. Schikaneder leverede selv librettoen. Det blev til syngespillet Tryllefløjten (Die Zauberflöte). Uropførelsen den 30. september blev en stor succes.
 I juli bestilte en ukendt mand en dødsmesse, et requiem. Bestilleren ønskede at være anonym, men vi ved i dag, at det var grev Walsegg. Han ønskede antagelig enten at lade sine venner gætte, hvem der var ophavsmand til værket, eller selv at tage æren for det.
 Mozart, der var tynget af sygdom og gæld, måtte nu påtage sig en ekstra stor arbejdsbyrde, for han havde i begyndelsen af august allerede modtaget en bestilling på en opera, Titus (La Clemenza di Tito) KV 621, til Leopold II's kroning som konge af Bøhmen. Mozart skrev værket på tre uger.
 Han døde i 5. december 1791 i en alder af 35 år sandsynligvis som følge af sit generelt skrøbelige helbred. Han fik ikke færdiggjort sit Requiem. Det blev efter Constanzes ønske afsluttet af en af hans elever Franz Xaver Süssmayer. En anden afslutning af værket skrev Sigismund von Neukomm; hans version blev opført i 1819 i Rio de Janeiro.
 Mozart blev begravet på kirkegården St. Marx i en forstad til Wien i en grav, som familien Mozart delte med nogle venner. Alt i overensstemmelse med kejser Leopold II's love og forordninger. En mindegudstjeneste fandt sted i Prag den 14. december med tusinder af deltagere. Emanuel Schikaneder organiserede en mindegudstjeneste i Wien. Her spilledes formentlig begyndelsen af Requiem (introitus og kyrie). Siden blev der oprettet en æresgrav for Mozart på Wiener Zentralfriedhof, uden at hans jordiske rester blev overført, da de ikke kunne opspores.
 Mozart fik seks børn i sit ægteskab med Constanze. Kun to, Karl og Wolfgang, kaldet Wowi overlevede den tidligste barndom.
 Constanze blev senere gift med den danske diplomat Georg Nicolaus Nissen, der påbegyndte den første egentlige Mozart-biografi. Nissens boede i København fra 1810 til 1820. Parret rejste i nogle år indtil de i 1824 slog sig ned i Salzburg, hvor Georg Nicolaus Nissen døde 1826. Biografien over W. A. Mozart blev først udgivet af Constanze to år efter Nissens død.
 Værker (udvalg)
 Operaer og anden musikdramatik
 Die Schuldigkeit des ersten und führnehmsten Gebottes (Forpligtelsen til det første og vigtigste bud, 1767)
 Apollon og Hyacint (1767)
 Bastien og Bastienne (1768)
 La finta semplice (1769)
 Mitridate, re di Ponto (1770)
 Ascanio in Alba (1771)
 Il sogno di Scipione (1772)
 Lucio Silla (1772)
 La finta giardiniera (La finta giardiniera, 1775)
 Il rè pastore (1775)
 Thamos, König in Ägypten (1779)
 Zaide (1780)
 Idomeneo, rè di Creta (1781)
 Bortførelsen fra Seraillet (Die Entführung aus dem Serail, 1782)
 L'oca del Cairo (1783)
 Lo sposo deluso (1783)
 Teaterdirektøren (Der Schauspieldirektor, 1786)
 Figaros bryllup (Le nozze di Figaro, 1786)
 Don Juan (Don Giovanni, 1787)
 Così fan tutte (1790)
 Titus (La clemenza di Tito, 1791)
 Tryllefløjten (Die Zauberflöte, 1791)
 Mozart i populærkultur
 Mozarts liv og virke har været tema for mange bøger, skuespil og film. Den østrigske chokoladekugle Mozartkugle er opkaldt efter komponisten.
 Filmen Amadeus fra 1984 med Tom Hulce i rollen som Mozart vandt 8 oscars, heriblandt F. Murray Abraham for bedste mandlige hovedrolle.
 Litteratur
 Ingrid Falktoft Andersen: Mozart – hvem var han? : en kulturhistorisk biografi, Bogan, 2006. .
 Bruno Kvist, Mozart : mennesket bag musikken, Jyllands-Posten, 2006. .
 Peter Dürrfeld (udg.): Mozarts samlede breve, Gyldendal, 2005. .
 Noter
 Eksterne henvisninger
 Wolfgang Amadeus Mozart hos Musopen
 Compact Mozart biography – hos mozartones.com
 Frimureren Mozart
 Mozart i Wien (video)
 Wolfgang Amadeus Mozart : Musik i opbrud (Tidsskriftcentret.dk, om biografier, sites, værker, litteratur mm.)
 RadioUnderholdningsOrkestrets Mozart-siteArtikler, links og downloads af Mozarts Symfonier
 Komponistbiografi
 Wienerklassikkens komponister
 Operakomponister fra Østrig
 Kirkemusikkomponister
 Frimurere fra Østrig
 Walhalla
 Personer fra Salzburg
 Komponister fra Østrig
 Østrigere i 1700-tallet


type: legislation

text:
 30.11.2020
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 399/1
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2020/1777 НА КОМИСИЯТА
 от 27 ноември 2020 година
 за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/659 относно условията за въвеждане в Съюза на живи еднокопитни животни и сперма, яйцеклетки и ембриони от еднокопитни животни
 (текст от значение за ЕИП)
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Директива 92/65/ЕИО на Съвета от 13 юли 1992 г. за определяне на ветеринарно-санитарните изисквания относно търговията и вноса в Общността на животни, сперма, яйцеклетки и ембриони, които не са предмет на ветеринарно-санитарните изисквания, определени в специалните правила на Общността, посочени в приложение А, раздел I към Директива 90/425/ЕИО (1), и по специално член 17, параграф 3 от нея,
 като взе предвид Директива 2009/156/ЕО на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно ветеринарно-санитарните условия, регулиращи движението и вноса от трети страни на еднокопитни животни (2), и по-специално член 12, параграфи 1, 4 и 5, член 13, параграф 2, член 16 и член 19, букви а) и б) от нея,
 като има предвид, че:
 (1)
 В Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/659 на Комисията (3) се определят условията за въвеждане в Съюза на еднокопитни животни и сперма, яйцеклетки и ембриони от еднокопитни животни. В него се установява списък на трети държави, от които държавите членки следва да разрешават въвеждането на еднокопитни животни и сперма, яйцеклетки и ембриони от еднокопитни животни, и се посочват изискванията за здравето на животните и за ветеринарното сертифициране при такова въвеждане.
 (2)
 В Директива 2009/156/ЕО са определени ветеринарно-санитарните изисквания относно вноса на еднокопитни животни от трети страни в Съюза. В нея е предвидено, че вносът на еднокопитни животни в Съюза се разрешава само от трети страни или от части от техните територии, в които не е имало случаи на сап (Burkholderia mallei) за период от поне шест месеца.
 (3)
 На 25 юли 2019 г. Кувейт уведоми Комисията за два случая на сап (Burkholderia mallei) при регистрирани коне, държани под предекспортна карантина при изпращане в Съюза. Кувейт незабавно преустанови износа на регистрирани коне към Съюза и предприе необходимите мерки за надзор и контрол. Поради това въвеждането в Съюза на регистрирани коне от Кувейт беше преустановено с приемането на Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/2147 на Комисията (4). На 8 септември 2019 г. чрез изследване чрез pеакция за свързване на комплемента (ИРСК), проведено в регионалната референтна лаборатория на Световната организация за здравеопазване на животните (OIE), бе потвърдено, че още три коня в същото стопанство са дали положителен резултат за сап. На 23 юни 2020 г. Кувейт информира Комисията, че на 30 април 2020 г. в регионална референтна лаборатория на OIE е приключил активно клинично и серологично изследване, включително изследване за сап на 7 914 коне, което е показало отрицателни резултати.
 (4)
 По този начин Кувейт е доказал, че е останал свободен от сап, тъй като последният случай е бил установен на 8 септември 2019 г. В резултат на това временният достъп на регистрирани коне, повторното въвеждане на регистрирани коне след временен износ и вносът на регистрирани коне, както и транзитът на еднокопитни животни от Кувейт следва да бъдат разрешени. Поради това е целесъобразно да се измени вписването за Кувейт в приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/659.
 (5)
 На 25 декември 2019 г. Турция уведоми посредством Системата за обявяване на болести по животните, че на 4 декември 2019 г. е бил потвърден случай на сап при един кон на остров Büyükada, провинция Истанбул, Турция. Въвеждането в Съюза на еднокопитни животни и на зародишни продукти от еднокопитни животни от Турция бе преустановено за срок от най-малко 6 месеца с приемането на Регламент за изпълнение (ЕС) 2020/581 на Комисията (5).
 (6)
 Турция е предоставила информация, която документира, че провинциите Ankara, Edirne, Istanbul, Izmir, Kirklareli и Tekirdag са свободни от сап вече повече от шест месеца, тъй като огнището на остров Büyükada е било обявено на 25 декември 2019 г. Освен това тази държава е въвела мерки за намаляване на риска от въвеждане на болестта сап в посочените провинции. В резултат на това временният достъп на регистрирани коне, повторното въвеждане на регистрирани коне след временен износ и вносът на регистрирани коне, както и транзитът на еднокопитни животни от провинциите Ankara, Edirne, Istanbul, Izmir, Kirklareli и Tekirdag следва да бъдат разрешени. С оглед на това е целесъобразно да се измени вписването за Турция в приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/659.
 (7)
 Поради това Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/659 следва да бъде съответно изменен.
 (8)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по растенията, животните, храните и фуражите,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/659 се изменя в съответствие с приложението към настоящия регламент.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 27 ноември 2020 година.
 За Комисията
 Председател
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) ОВ L 268, 14.9.1992 г., стр. 54.
 (2) ОВ L 192, 23.7.2010 г., стр. 1.
 (3) Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/659 на Комисията от 12 април 2018 г. относно условията за въвеждане в Съюза на живи еднокопитни животни и сперма, яйцеклетки и ембриони от еднокопитни животни (ОВ L 110, 30.4.2018 г., стр. 1).
 (4) Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/2147 на Комисията от 28 ноември 2019 г. за изменение и поправка на Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/659 относно условията за въвеждане в Съюза на живи еднокопитни животни и сперма, яйцеклетки и ембриони от еднокопитни животни (ОВ L 325, 16.12.2019 г., стр. 99).
 (5) Регламент за изпълнение (ЕС) 2020/581 на Комисията от 27 април 2020 г. за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/659 относно условията за въвеждане в Съюза на живи еднокопитни животни и сперма, яйцеклетки и ембриони от еднокопитни животни (ОВ L 133, 28.4.2020 г., стр. 52).
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 В приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/659 списъкът на трети държави и на части от територията на трети държави, от които е разрешено въвеждането в Съюза на пратки с еднокопитни животни и сперма, яйцеклетки и ембриони, се изменя по следния начин:
 а)
 вписването за Кувейт се заменя със следното:
 „KW
 Кувейт
 KW-0
 Цялата страна
 E
 X
 X
 X
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 X
 “
 б)
 вписването за Турция се заменя със следното:
 „TR
 Турция
 TR-0
 Цялата страна
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 TR-1
 Провинциите Ankara, Edirne, Istanbul, Izmir, Kirklareli и Tekirdag
 E
 X
 X
 X
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 X
 “


type: other

text:
RAPPORT dwar il-proposta għal regolament tal-Kunsill li jemenda r-Regolamentle (KE) Nru 2201/2003 fir-rigward ta' ġurisidizzjoni u introduzzjoni ta' regoli dwar liġi applikabbli fi kwistjonijiet matrimonjali - A6-0361/2008
 Proċedura : 2006/0135(CNS)Ċiklu ta' ħajja waqt sessjoniĊiklu relatat mad-dokument :
 A6-0361/2008Testi mressqa :
 259k 331k
 19 ta' Settembru 2008PE 400.282v01-00 A6-0361/2008
 dwar il-proposta għal regolament tal-Kunsill li jemenda r-Regolamentle (KE) Nru 2201/2003 fir-rigward ta' ġurisidizzjoni u introduzzjoni ta' regoli dwar liġi applikabbli fi kwistjonijiet matrimonjali
 Rapporteur għal opinjoni (*) : Carlo Casini, Kumitat għall-Affarijiet Legali
 dwar il-proposta għal regolament tal-Kunsill li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2201/2003 fir-rigward ta' ġurisidizzjoni u introduzzjoni ta' regoli dwar liġi applikabbli fi kwistjonijiet matrimonjali
 – wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni lill-Kunsill (COM(2006)0399),
 – wara li kkunsidra l-Artikolu 61 (c) u l-Artikolu 67 (1) tat-Trattat KE, skont liema huwa ġie kkonsultat mill-Kunsill (C6-0305/2006),
 – wara li kkunsidra r-rapport tal-Kumitat għal-Libertajiet Ċivili, il-Ġustizzja u l-Intern u l-opinjoni tal-Kumitat għall-Affarijiet Legali (A6-0000/2008),
 5. Jagħti istruzzjonijiet lill-President tiegħu sabiex jgħaddi (tgħaddi) l-pożizzjoni tal-Parlament lill-Kunsill u lill-Kummissjoni.
 (6a) Il-possibiltà li tintgħażel il-liġi applikabbli għad-divorzju u għas-separazzjoni fiżika m'għandhiex tippreġudika l-interess tat-tfal.
 L-Artikolu 12 u 13 tar-Regolament Nru 2201/2003 japplikaw ukoll għall-għażla tal-ġuriżdizzjoni. Huwa għalhekk essenzjali li l-interessi tat-tfal jittieħed kont tagħhom.
 (6b) Qabel ma jiġu magħżula l-ġuriżdizzjoni kompetenti u l-liġi applikabbli, huwa importanti li l-miżżewġin ikollhom aċċess għal informazzjoni aġġornata fir-rigward ta' l-aspetti essenzjali tal-liġi nazzjonali u Komunitarja u l-proċeduri fil-qasam tad-divorzju u tas-separazzjoni fiżika. Sabiex jiġi garantit dan l-aċċess għall-informazzjoni ta' kwalità adegwata, il-Kummissjoni għandha taġġorna b'mod regolari l-informazzjoni fis-sistema ta' informazzjoni pubblika bbażata fl-Internet u maħluqa b'Deċiżjoni tal-Kunsill 2001/470/KE tat-28 ta' Mejju 2001 li tistabbilixxi Network Ġudizzjarju Ewropew fil-materji ċivili u kummerċjali1.
 1 ĠU L 174, 27.6.2001, p. 25.
 L-għan huwa li l-għażla li jagħmlu l-partijiet tkun għażla infurmata, jiġifieri li l-konjuġi jkunu ġew infurmati kif meħtieġ dwar ir-riperkussjonijiet konkreti marbuta ma’ l-għażla tagħhom. F’dan ir-rigward, huwa meħtieġ li jkun żgurat bl-aħjar mod li l-informazzjoni kompluta u affidabbli tiġi kkomunikata lill-firmatarji tal-konvenzjoni attribwita għall-ġuriżdizzjoni qabel l-iffirmar ta’ l-att.
 (6c) Il-possibiltà li l-ġuriżdizzjoni u l-liġi applikabbli jintagħżlu bi ftehim reċiproku m'għandhiex tippreġudika d-drittijiet u l-ugwaljanza ta' l-opportunitajiet għaż-żewġ konjuġi. F'dan ir-rigward, l-imħallfin nazzjonali għandhom ikunu konxji mill-importanza ta' għażla infurmata taż-żewġ konjuġi fir-rigward tal-konsegwenzi legali tal-ftehim milħuq.
 L-għan huwa li l-għażla li jagħmlu l-partijiet tkun għażla infurmata, jiġifieri li l-konjuġi jkunu ġew infurmati kif meħtieġ dwar ir-riperkussjonijiet konkreti marbuta ma’ l-għażla tagħhom. L-awtoritajiet kollha għandhom jiżguraw li ż-żewġ konjuġi jkunu konxji mill-konsegwenzi tal-ftehim tagħhom.
 (7a) It-terminu “residenza abitwali” għandu jiġi interpretat b’konformità mal-objettivi ta’ dan ir-regolament. Is-sinifikat tiegħu għandu jiġi determinat mill-imħallef skond il-każ fuq bażi fattwali. Dan it-terminu ma jirreferix għal kunċett tal-liġi nazzjonali, iżda għal kunċett awtonomu tal-liġi Komunitarja.
 (9a) Il-ftehim infurmat taż-żewġ konjuġi huwa prinċipju essenzjali ta' dan ir-Regolament. Kull imsieħeb tal-koppja għandu jkun jaf eżattament x'inhuma l-konsegwenzi ġuridiċi u soċjali tal-għażla tal-ġuriżdizzjoni u tal-liġi applikabbli.
 Huwa possibbli li r-regola dwar il-kunflitt bejn il-liġijiet tagħżel liġi ta' Stat Membru ieħor. F'dan il-każ, l-imħallef għandu japplika l-liġi barranija, u dan jista' joħloq problemi lill-ġuriżdizzjonijiet magħżula. Huwa importanti li jiġi żgurat li l-imħallef ikun jista' jikkonsulta servizzi adegwati.
 ARTIKOLU 1, PUNT 1)
 Titolu (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2201/2003 fir-rigward ta’ ġuriżdizzjoni u r-rikonoxximent u l-infurzar tas-sentenzi fi kwistjonijiet matrimonjali u fil-kwistjonijiet ta’ responsabilità tal-ġenituri kif ukoll dwar il-liġi applikabbli fi kwistjonijiet matrimonjali.
 Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2201/2003 fir-rigward ta’ ġuriżdizzjoni u r-rikonoxximent u l-infurzar tas-sentenzi fi kwistjonijiet matrimonjali u fil-kwistjonijiet ta’ responsabilità tal-ġenituri kif ukoll dwar il-liġi applikabbli fi kwistjonijiet ta' divorzju u ta' separazzjoni fiżika.
 ARTIKOLU 1 – PUNT 1 a) (ġdid)
 Artikolu 2, punt 11 (ġdid) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 (1a) Fl-Artikolu 2, għandu jiddaħħal il-punt li ġej:
 "11a. il-frażi 'residenza abitwali' għandha tfisser id-domiċilju ordinarju ta' persuna."
 Għandha tingħata definizzjoni tal-frażi 'residenza abitwali' sabiex kemm jitsa' jkun jiġu evitati interpretazzjonijiet arbitrarji. Naturalment, il-qorti trid teżamina l-fatti rilevanti kollha qabel ma tapplika d-definizzjoni. Emenda 8
 ARTIKOLU 1, PUNT 2)
 Artikolu 3a (1) (a) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 (a) kull kompetenza mniżżla f' Artikolu 3 japplika, jew
 (a) fil-mument meta l-ftehim jintlaħaq, il-ġuriżdizzjoni tal-Istat Membru msemmi hija kompetenti skont l-Artikolu 3, jew; Ġustifikazzjoni
 Huwa neċessarju li jiġi definit il-mument preċiż fejn japplikaw il-kriterji.
 Artikolu 3a (1) (b) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 (b) ikun il-post ta' l-aħħar residenza abitwali komuni tal-konjuġi għal mill-inqas tliet snin, jew
 (b) fil-mument tal-konklużjoni tal-ftehim, dan huwa l-Istat Membru tar-residenza abitwali tal-konjuġi għal mill-inqas tliet snin, bil-kundizzjoni li din is-sitwazzjoni ma ntemmitx iktar minn tliet snin qabel ma l-qorti tingħata l-ġuriżdizzjoni, jew;
 Artikolu 3a (1) (c) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 (c) wieħed mil-konjuġi huwa/hija ċittadin ta' Stat Membru, jew, fil-każ tar-Renju Unit u l-Irlanda, għandu jew għandha "id-domiċilju" fit-territorjuf'wieħed minn dawn l-aħħar Stati Membri.
 c) fil-mument meta ntlaħaq il-ftehim, wieħed mill-konjuġi huwa/hija ċittadin ta' dan l-Istat Membru, jew, fil-każ
 tar-Renju Unit u l-Irlanda, għandu jew għandha "id-domiċilju" fit-territorju
 ta’ wieħed minn dawn iż-żewġ Stati Membri.
 Artikolu 3a (1), punt c a) (ġdid) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 (ca) iż-żwieġ tagħhom ikun sar f'dak l-Istat Membru.
 Huwa raġonevoli li l-għażla, mill-persuni involuti, ta' pajjiż fejn jiċċelebraw iż-żwieġ tagħhom titqies li timplika li jaċċettaw il-liġi ta' dak il-pajjiż ukoll.
 Artikolu 3a (2) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 2. Ftehim li jagħti ġuriżdizzjoni ser ikun espress bil-miktub u ffirmat miż-żewġ konjuġi sa mhux iktar tard minn meta l-qorti tingħata pussess.
 2. Ftehim li jagħti ġuriżdizzjoni jista’ jintlaħaq u jiġi emendat fi kwalunkwe mument, iżda sa mhux iktar tard minn meta l-qorti tingħata pussess. Huwa għandu japplika għal kull livell tal-proċedura ġudizzjarja.
 Dan il-ftehim huwa fformulat bil-kitba, datat u ffirmat miż-żewġ konjuġi. Jekk il-liġi ta' l-Istat Membru li fih wieħed mill-konjuġi għandu r-residenza abitwali tiegħa/tagħha fil-mument tal-konklużjoni tal-ftehim tipprevedi esiġenzi formali ulterjuri għal ftehimiet bħal dawn, dawn l-esiġenzi għandhom jiġu sodisfatti. Jekk il-konjuġi għandhom ir-residenza abitwali tagħhom fi Stati Membri differenti, li l-liġijiet rispettivi tagħhom jipprevedu esiġenzi formali ulterjuri, il-ftehim huwa valida jekk jissodisfa l-esiġenzi ta' waħda minn dawn il-liġijiet.
 Jekk il-ftehim huwa parti minn kuntratt ta' żwieġ, l-esiġenzi formali ta' dan il-kuntratt taż-żwieġ għandhom jiġu sodisfatti.
 ARTIKOLU 1, PUNT 3)
 Artikoli 4 u 5 (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 3) Fl-Artikoli 4 u 5, it-termini “Artikolu 3” tbiddlu mat-termini “Artikoli 3 u 3a”.
 3) Fl-Artikoli 4 u 5, it-termini “Artikolu 3” tbiddlu mat-termini “Artikoli 3, 3a u 7”.
 ARTIKOLU 1, PUNT 5)
 Artikolu 7, punt a) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 (a) il-konjuġi kellhom ir-residenza abitwali ta' qabel fit-territorju ta' Stat Membru għal mill-inqas tliet snin; jew;
 (a) il-konjuġi preċedentement kellhom ir-residenza abitwali tagħhom fit-territorju ta' l-Istat Membru msemmi matul mill-inqas tliet snin, bil-kundizzjoni li dan il-perjodu ma seħħx iktar minn tliet snin qabel ma l-qorti ngħatat l-ġuriżdizzjoni, jew;
 Għandu jiġi evitat il-''Forum shopping''.
 ARTIKOLU 1 – PUNT 5 a) (ġdid)
 Artikolu 7a (ġdid) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 5 a) L-Artikolu li ġej huwa miżjud:
 Meta l-ġuriżdizzjoni kompetenti skond dan ir-Regolament tinsab fi Stat Membru li l-liġi tiegħu ma tipprevedix id-divorzju jew ma tirrikonoxxix l-eżistenza jew il-validità taż-żwieġ in kwistjoni, il-ġuriżdizzjoni tingħata:
 (a) lill-Istat Membru tan-nazzjonalità ta' wieħed mill-konjuġi; jew
 b) lill-Istat Membru li fih ġie ċċelebrat iż-żwieġ.”
 L-emenda tirregola s-sitwazzjonijiet li fihom, skond il-kriterji ta' l-Artikoli 3, 3a u 7 tar-Regolament, il-ġuriżdizzjoni mogħtija ma tipprevedix id-divorzju jew ma tirrikonoxxix l-eżistenza jew il-validità taż-żwieġ in kwistjoni.
 ARTIKOLU 1, POINT 6)Artikoli 12(1) (Regolament (KE) nru 2201/2003)
 6) Fl-Artikolu 12 (1), it-termini “Artikolu 3” tbiddlu mat-termini “Artikoli 3 u 3a”.
 6) Fl-Artikolu 12 (1), it-termini “Artikolu 3” tbiddlu mat-termini “Artikoli 3, 3a u 7”.
 ARTIKOLU 1, PUNT 7)
 Artikolu 20a, titolu (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 L-għażla tal-liġi mill-partijiet
 L-għażla tal-liġi applikabbli mill-partijiet Emenda 18
 Artikolu 20a (1), punt -a) (ġdid) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 -a) il-liġi ta' l-Istat Membru tar-residenza abitwali tal-konjuġi fil-mument tal-konklużjoni tal-ftehim;
 Jidher li huwa loġiku li dan il-kriterju jkun ukoll inkluż ma' l-oħrajn fl-għażla tal-liġi applikabbli.
 Artikolu 20a (1) (a) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 (a) il-liġi ta’ l-Istat ta’ l-aħħar residenza abitwali komuni tal-konjuġi safejn wieħed jew waħda minnhom ghadhom jgħixu hemm;
 (a) il-liġi ta' l-Istat tar-residenza abitwali tal-konjuġi sakemm wieħed mit-tnejn kien għadu jgħix fiha fil-mument tal-konklużjoni tal-ftehim;
 Artikolu 20a (1) (b) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 (b) il-liġi ta' l-Istat ta' nazzjonalità ta' wieħed mill-konjuġi jew, fil-każ
 tar-Renju Unit u l-Irlanda, id-“domiċilju” ta’ wieħed jew waħda mill-konjuġi;
 b) il-liġi ta' l-Istat ta' nazzjonalità ta' wieħed mill-konjuġi jew, fil-każ
 tar-Renju Unit u ta' l-Irlanda, “id-domiċilju” ta' wieħed mill-konjuġi fil-mument tal-konklużjoni tal-ftehim;
 Artikolu 20a (1) (c) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 (c) il-liġi ta’ l-istat fejn il-konjuġi għexu għal mill-imqas ħames snin;
 (c) il-liġi ta’ l-Istat fejn il-konjuġi kellhom preċedentement ir-residenza abitwali tagħhom għal mill-inqas tliet snin;
 Jidher ftit arbitrarju li fl-Artikolu 20a (1) (c) u 3a (1) (b) u fl-Artikolu 7 (a) jinsabu kriterji ta' dewmien differenti. Ir-Rapporteur qed jipproponi li d-dewmien kollu jkun ta' tliet snin.
 Artikolu 20a (1), punt c a) (ġdid) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 c a) il-liġi ta' l-Istat li fih ġie ċċelebrat iż-żwieġ;
 Artikolu 20a (1), punt d a) (ġdid) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 (da) il-liġi ta' l-Istat li fih sar iż-żwieġ.
 Artikolu 20a (2) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 2. Ftehim li jindika l-liġi applikabbli ser ikun espress bil-miktub u jkun iffirmat miż-żewġ konjuġi sa mhux iktar tard minn meta l-qorti tingħata l-ġuriżdizzjoni.
 Madankollu, jekk il-liġi ta' l-Istat Membru li fih wieħed mill-konjuġi għandu r-residenza abitwali tiegħa/tagħha fil-mument tal-konklużjoni tal-ftehim tipprevedi esiġenzi formali ulterjuri għal ftehimiet bħal dawn, dawn l-esiġenzi għandhom jiġu sodisfatti. Jekk il-konjuġi għandhom ir-residenza abitwali tagħhom fi Stati Membri differenti, li l-liġijiet rispettivi tagħhom jipprevedu esiġenzi formali ulterjuri, il-ftehim huwa valida jekk jissodisfa l-esiġenzi ta' waħda minn dawn il-liġijiet.
 Jekk il-ftehima hija parti minn kuntratt ta' żwieġ, l-esiġenzi formali tal-kuntratt taż-żwieġ għandhom jiġu sodisfatti.
 Din hija kjarifika għas-sitwazzjonijiet fejn il-liġi nazzjonali jew il-kuntratt taż-żwieġ jipprevedu esiġenzi iktar iebsa mir-Regolament.
 Artikolu 20a (2a) (ġdid) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 2 a. Jekk il-liġi indikata skond l-ewwel paragrafu ta' dan l-Artikolu ma tirrikonoxxix is-separazzjoni jew id-divorzju jew jekk tirrikonoxxihom b'mod li huwa diskriminatorju fir-rigward ta' waħda mill-persuni li qed jiżżewġu, għandha tapplika l-lex fori.
 L-għan ta' din l-emenda huwa li jittratta l-problemi li jiffaċċjaw ċerti nisa minn pajjiżi terzi li jixtiequ separazzjoni jew divorzju fi Stat Membru. L-interess ta' l-individwu li jottjeni separazzjoni jew divorzju bħala espressjoni ta' l-awtonomija personali għandu jkollu prijorità fuq l-applikazzjoni tal-liġi nazzjonali. F'każijiet bħal dawn, l-applikazzjoni ta' dik il-liġi nazzjonali spiss tkun ostaklu għal ċerti persuni residenti fi Stat Membru li jridu separazzjoni jew divorzju.
 Artikolu 20 b, parti introduttorja (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 Fin-nuqqas ta’ għażla skond Artikolu 20a, divorzju u separazzjoni legali ser ikunu suġġetti għall-liġi ta' l-Istat:
 Fin-nuqqas ta’ għażla skond Artikolu 20a, divorzju u separazzjoni legali ser ikunu suġġetti, f’ordni mill-kbir għaż-żgħir, għal-liġi ta' l-Istat Membru:
 Artikolu 20b, punt a) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 (a) fejn il-konjuġi għandhom ir-resdenza komuni abitwali, jew fin-nuqqas ta’ dan,
 (a) fejn il-konjuġi għandhom ir-residenza abitwali fil-mument meta l-qorti tingħata l-ġuriżdizzjoni, jew, fin-nuqqas ta’ dan, Ġustifikazzjoni
 Artikolu 20b, punt b) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 (b) fejn il-konjuġi kellhom l-aħħar residenza komuni abitwali sakemm wieħed jew waħda minnhom għadu jgħix hemm, jew fin-nuqqas ta’ dan,
 (b) fejn il-konjuġi kellhom ir-residenza abitwali sakemm wieħed jew waħda minnhom kien għadu jgħix hemm fil-mument meta l-qorti tingħata l-ġuriżdizzjoni, jew fin-nuqqas ta’ dan,
 Artikolu 20b, punt c) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 (c) ta’ fejn iż-żewġ konjuġi għandhom in-nazzjonalità, jew, fil-każ tar-Renju Unit u l-Irlanda, it-tnejn li huma għandhom id-"domiċilju", jew fin-nuqqas ta' dan,
 (c) tan-nazzjonalità taż-żewġ konjuġi jew, fil-każ tar-Renju Unit u ta' l-Irlanda, tad-''domiċilju'' taż-żewġ konjuġi fil-mument meta l-qorti tingħata l-ġuriżdizzjoni, jew fin-nuqqas ta' dan,
 Artikolu 20 b, inċiż 1 a (ġdid) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 Jekk il-liġi indikata skond l-ewwel paragrafu ta' dan l-Artikolu ma tirrikonoxxix is-separazzjoni jew id-divorzju jew jekk tirrikonoxxihom b'mod li huwa diskriminatorju fir-rigward ta' waħda mill-persuni li qed jiżżewġu, għandha tapplika l-lex fori.
 Artikolu 20e a (ġdid) (Regolament (KE) Nru 2201/2003)
 Artikolu 20e a
 Informazzjoni min-naħa ta' l-Istati Membri
 1. Sa mhux aktar tard mill-...1, l-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni r-regoli nazzjonali tagħhom fir-rigward ta' l-esiġenzi formali li japplikaw għall-ftehimiet rigward l-għażla tal-ġuriżdizzjoni kompetenti u tal-liġi applikabbli għall-kuntratti taż-żwieġ . L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw kull tibdil ulterjuri f'dawn ir-regoli lill-Kummissjoni.
 2. Il-Kummissjoni għandha tqiegħed għad-dispożizzjoni tal-pubbliku l-informazzjoni li ġiet komunikata lilha skond l-ewwel paragrafu permezz ta' miżuri adegwati, b'mod partikolari permezz tan-netwerk ġudizzjarju Ewropew fil-materji ċivili u kummerċjali.
 1 3 xhur wara d-data ta' dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament.
 L-għan ta’ din il-proposta għal regolament huwa li jiġi stabbilit qafas ġuridiku ċar u komprensiv li jkopri, fl-istess waqt, kemm regoli relatati mal-ġurisprudenza, ir-rikonoxximent u l-infurzar tas-sentenzi rigward kwistjonijiet matrimonjali, kif ukoll regoli relatati mal-liġi applikabbli, billi, fuq kollox, jiġi introdott ċertu ammont ta’ awtonomija tal-partijiet. Għalhekk, sal-lum, koppja "internazzjonali" li tixtieq tiddivorzja hija suġġetta għar-regoli tal-ġurisprudenza tar-Regolament (KE) Nru 2201/2003 tal-Kunsill(1) (imsejjaħ "Brussell II a") li jippermetti lill-konjuġi l-għażla bejn diversi kompetenzi alternattivi. Ladarba proċediment ta’ divorzju jitressaq quddiem il-ġuriżdizzjoni ta’ Stat Membru, il-liġi applikabbli hija għalhekk determinata fuq il-bażi tar-regoli tal-kunflitt tal-liġijiet ta’ dak l-Istat. Madankollu, dawn ir-regoli nazzjonali tal-kunflitt tal-liġijiet huma differenti għal kollox.
 It-taħlit flimkien ta’ dan in-nuqqas ta’ qbil fil-livell tar-regoli nazzjonali tal-kunflitti tal-liġijiet u d-dipożizzjonijiet Komunitarji attwali rigward l-attribuzzjoni tal-ġurisprudenza jista’ jiġġenera għadd ta’ problemi fil-każ tad-divorzji "internazzjonali". Minbarra n-nuqqas ta' sigurtà ġuridika, li jirriżulta mid-diffikultà għal dawk il-konjuġi biex jiddeterminaw liema liġi se tapplika għall-każ tagħhom(2), se jinħoloq ir-riskju li l-Kummissjoni tikkunsidra bħala riskju reali, ta’ "l-għaġla lejn il-Qorti", espressjoni li tiddeskrivi s-sitwazzjoni fejn il-parti l-iktar infurmata mill-konjuġi se tipprova tagħżel l-ewwel hi l-ġuriżdizzjoni li tħares l-iktar l-interessi tagħha. Barra minn hekk, iċ-ċittadini Komunitarji li huma residenti f'pajjiż terz jista’ jkollhom diffikultajiet sabiex isibu l-ġurisprudenza kompetenti fir-rigward tad-divorzju u sabiex l-Istat ta’ l-oriġini rispettiv tagħhom jirrikonoxxi ġudizzju ta’ divorzju li jkun għadda pajjiż terz. Il-proposta tal-Kummissjoni għandha l-għan li tillimita dawn ir-riskji u li timmitiga dawn in-nuqqasijiet, partikolarment billi tintroduċi l-possibiltà għall-partijiet li jagħżlu bi ftehim komuni l-ġuriżdizzjoni kompetenti u l-liġi applikabbli. L-għażla tal-ġuriżdizzjoni
 L-Artikolu 3a jintroduċi l-possibiltà għall-konjuġi li jagħżlu bi ftehim komuni l-ġuriżdizzjoni kompetenti fil-proċediment ta’ divorzju tagħhom. Bla dubju ta’ xejn, dan joffri l-vantaġġ taż-żieda fl-ammont ta' awtonomija tal-partijiet u jippermettilhom li jagħżlu liberament, skond ċerti kriterji ta' rabtiet mill-qrib, il-ġuriżdizzjoni li huma għandhom rabtiet sostanzjali magħha. L-ewwelnett, jeħtieġ li jkun żgurat li l-kriterji ta' rabtiet mill-qrib ikunu sodi biżżejjed u fformulati b’mod preċiż, mingħajr ma jkollhom karattru restrittiv bla bżonn. Madankollu, ir-rapporteur qed jipproponi li jiżdied l-Artikolu 7 a li jirregola s-sitwazzjonijiet li fihom, skond il-kriterji ta' l-Artikoli 3, 3a u 7, il-ġuriżdizzjoni mogħtija ma tipprevedix id-divorzju jew ma tirrikonoxxix l-eżistenza jew il-validità taż-żwieġ in kwistjoni. L-għażla tal-liġi applikabbli
 L-Artikolu 20a jikkostitwixxi innovazzjoni billi għall-ewwel darba, huwa jintroduċi l-possibiltà għall-konjuġi li jagħżlu bi ftehima komuni l-liġi applikabbli fil-proċedura ta' divorzju tagħhom. Skond ir-rapporteur, jidher loġiku li tiġi prevista wkoll il-possibiltà li l-konjuġi jagħżlu l-liġi ta' l-Istat ta' residenza abitwali tal-konjuġi fejn dawn ikunu jgħixu fil-mument meta jkun ġie konkluż il-ftehim, kif ukoll il-liġi ta' l-Istat li fih ikun ġie ċċelebrat iż-żwieġ. Minbarra dan, wieħed jista' jkollu xi dubji rigward in-nuqqas ta' qbil bejn l-Artikolu 20a u l-Artikoli 3, 3a u 7 f'termini ta' kriterji ta' dewmien differenti. Skond ir-rapporteur, l-estensjoni tad-dewmien tar-residenza għall-Artikolu 20a tidher bħala arbitrarja. Huwa għalhekk li r-rapporteur qed jipproponi li d-dewmien kollu jsir ta' tliet snin. L-għażla infurmata
 Barra minn hekk, l-għan huwa li l-għażla li jagħmlu l-partijiet tkun għażla infurmata, jiġifieri li l-konjuġi jkunu ġew infurmati kif meħtieġ dwar ir-riperkussjonijiet marbuta ma’ l-għażla tagħhom. F’dan ir-rigward, huwa meħtieġ li jkun żgurat bl-aħjar mod li l-informazzjoni kompluta u affidabbli tiġi kkomunikata lill-firmatarji tal-konvenzjoni attribwita għall-ġuriżdizzjoni qabel l-iffirmar ta’ l-att. Huwa wkoll importanti li l-aċċess għall-informazzjoni jkun garantit ukoll b'mod indipendenti mis-sitwazzjoni finanzjarja ta' kull wieħed mill-konjuġi. Hawnhekk ta’ min jerġa’ jinnota l-importanza li tingħata informazzjoni preċiża u kompluta lill-konjuġi rigward il-konsegwenzi ta’ l-għażla tagħhom tal-ġuriżdizzjoni u tal-liġi applikabbli fil-każ ta' divorzju, peress li hemm differenzi konsiderevoli fil-leġiżlazzjonijiet ta' l-Istati Membri dwar diversi punti bħalma huma r-raġunijiet u l-forom tad-divorzju, il-kundizzjonijiet ta’ kif jista’ jinkiseb divorzju, il-perjodu meħtieġ għas-separazzjoni u aspetti determinanti oħra għall-proċediment. Barra minn hekk, meta jitqies li l-liġi ma tinbidilx, jista' jagħti l-każ li konvenzjoni li tindika l-liġi applikabbli ffirmata fi żmien partikolari ma tibqax tikkorrispondi mal-aspettattivi leġittimi tal-partijiet fil-waqt meta din għandha tipproduċi l-effetti tagħha, peress li l-leġiżlazzjoni ta' l-Istat ikkonċernat sadanittant tkun ġiet emendata.
 Ir-rapporteur qed jipproponi li jiġi previst mekkaniżmu fejn il-Kummissjoni tkun responsabbli għas-sistema ta' informazzjoni pubblika bbażata fl-Internet (li taħdem fil-qafas tan-Netwerk Ġudizzjarju Ewropew fil-materji ċivili u kummerċjali) fejn il-persuni kollha jistgħu jsibu informazzjoni aġġornata rigward l-aspetti essenzjali tal-liġi nazzjonali u Komunitarja. Minbarra dan, huwa essenzjali li l-ġuriżdizzjoni li tiġi magħżula tagħti importanza kbira lill-għażla infurmata taż-żewġ konjuġi.
 Ir-Regolament (KE) Nru 2201/2003 tal-Kunsill tas-27 ta’ Novembru 2003 dwar il-ġursidizzjoni u r-rikonoxximent u l-infurzar ta’ sentenzi f’materji matrimonjali u f’materji ta’ responsabiltà tal-ġenituri li jirrevoka r-Regolament (KE) Nru 1347/2000, ĠU L 338 tat-23.12.2003, p. 1.
 Għal iktar dwar dan ara d-dokument SEC (2006) 949 tas-17.7.2006, p. 5
 OPINJONI tal-Kumitat għall-Affarijiet Legali (11.9.2008)
 dwar il-proposta għal regolament tal-Kunsill li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2201/2003 fir-rigward ta' ġurisidizzjoni u l-introduzzjoni ta' regoli dwar liġi applikabbli fi kwistjonijiet matrimonjali
 (COM(2006)0399) – C6-0305/2006 – 2006/0135(CNS))
 Rapporteur għal opinjoni(*) : Carlo Casini
 (*) Proċedura ma' kumitati assoċjati - Artikolu 47 tar-Regoli ta' Proċedura ĠUSTIFIKAZZJONI QASIRA
 Il-proposta tal-Kummissjoni titratta biss id-determinazzjoni tal-ġuriżdizzjoni u tal-liġi applikabbli fil-każ ta' talba għal divorzju jew ta' separazzjoni. Għaldaqstant din ma tkoprix l-annullament taż-żwieġ, u lanqas id-dritt għall-manteniment. Il-proposta tippreżenta ruħha bħala emenda parzjali tar-regolament fis-seħħ 2201/2203, li l-ambitu tiegħu huwa aktar wiesa', għaliex ikopri ukoll ir-raġunijiet li minħabba fihom jista' jiġi annullat żwieġ, ir-responsabilità tal-ġenituri u r-rikonoxximent tas-sentenzi dwar kwistjonijiet matrimonjali f'kuntest tar-relazzjonijiet bejn l-istati.
 Il-proposta li qed tiġi eżaminata tirreferi primarjament għall-koppji ''internazzjonali'', jiġifieri dawk li jkollhom ċittadinanza differenti jew residenza fi Stati differenti. L-innovazzjoni ewlenija li qed jintroduċi r-regolament il-ġdid hija l-fakultà tal-għażla li l-konjuġi għandhom tal-ġuriżdizzjoni li għaliha jistgħu jagħmlu rikors u tal-liġi applikabbli, iżda f'din l-għażla hemm il-limiti. Din tista' sseħħ bejn ġuriżdizzjonijiet u liġijiet li għandhom relazzjoni oġġettiva mar-rapport taż-żwieġ ikkonċernat. Skond din il-proposta, dan il-fattur ta' konnessjoni jikkonsisti essenzjalment fir-residenza. Konsegwentement, jekk iż-żewġ konjuġi għandhom l-istess nazzjonalità u t-tnejn dejjem għexu fl-istat li tiegħu għandhom in-nazzjonalità, huma m'għandhomx id-dritt li jagħżlu; jistgħu biss jirrikorru għall-qrati tal-Istat fejn joqogħdu, li se japplikaw il-lex loci, identika għal-lex fori.
 B'mod ġenerali l-proposta tidher li hija waħda raġonevoli. Fil-fatt, din taqbel perfettament maċ-ċirkolazzjoni ħielsa tal-persuni, li tirrappreżenta waħda mil-libertajiet fundamentali li fuqhom hija bbażata l-Unjoni Europea, b'rispett lejn l-awtonomija tan-naħat li jistgħu għaldaqstant jagħżlu, jekk ikunu jixtiequ, liema qorti u liema liġi għandhom jirregolaw il-proċedura li ttemm ir-rabta taż-żwieġ tagħhom.
 Madankollu r-rapporteur iqis li l-proposta kkonċernata trid tkun tkun suġġetta għal xi korrezzjonijiet sabiex tkun aktar effettiva.
 Qabel kollox, hemm bżonn li jiġi ppreċiżat li l-għażla tal-partijiet tkun tista' tirrigwarda biss il-ġuriżdizzjoni u l-liġi ta' Stat Membru wieħed, u, b'mod aktar ġenerali, fid-dawl tal-prinċipju tas-sussidjarjetà, il-proposta kkonċernata ma tistax tobbliga l-awtorità ta' Stat li ma japprovax id-divorzju jew li ma jirrikonoxxix dak it-tip ta' żwieġ sabiex jiddikjara x-xoljiment.
 Barra minn hekk, fil-proposta tal-Kummissjoni l-konjuġi jistgħu jagħżlu kwalunkwe waħda mill-ġuriżdizzjonijiet elenkati fl-Artikolu 3 tar-Regolament 2201/2003. F'dan il-każ isir inutli l-kriterju aktar restrittiv imsemmi fl-artikolu 3 a (b). Teknikament, is-soluzzjoni l-aktar sempliċi tkun it-tħassir ta' dak il-punt. Madankollu, mill-proposta jidher li l-orjentament tal-Kummissjoni huwa wieħed li jistabbilixxi rabta mal-liġi tal-forum fil-mument meta tiġi attribwita lill-partijiet is-setgħa li jiddeċiedu awtonomament liema qorti jqabbdu. Jidher li l-punt (b) hekk għandu jinftiehem. Jekk wieħed irid iżomm dan il-punt u jġibu konformi mal-artikolu 3 (billi titwessa' l-awtonomija tal-partijiet), ir-rapporteur jissuġġerixxi li jiġi rriformulat l-artikolu 3(a) kollu. Naturalment, jibqa' validu u applikabbli l-artikolu 3 f'każ li ma tkunx ġiet eżerċitata l-fakultà tal-għażla tal-ġuriżdizzjoni kompetenti.
 Artikolu 3 a, paragrafu 1 (Regolament (KE) Nru. 2201/2003)
 1. Il-konjuġi jistgħu jiftehmu li qorti jew il-qrati ta’ Stat Membru għandu jkollhom ġuriżdizzjoni fi proċediment bejniethom relatat ma’ divorzju jew separazzjoni legali ġaladarba jkollhom rabtiet sostanzjali ma’ dak l-Istat Membru bis-saħħa tal-fatt li :
 1. Il-konjuġi jistgħu jiftehmu li l-qrati ta' Stat Membru għandhom ġuriżdizzjoni fi proċediment bejniethom relatat ma’ divorzju jew separazzjoni legali ġaladarba jkun hemm konnessjoni sostanzjali bejn ir-rapport ta' żwieġ tagħhom u l-Istat Membru magħżul bis-saħħa tal-fatt li:
 (a) il-konjuġi kellhom f'dan l-Istat ir-residenza abitwali għal tal-anqas tliet snin konsekuttivi sakemm dan il-perjodu ma ntemmx aktar minn tliet snin qabel ma saret it-talba għad-divorzju jew għas-separazzjoni; jew
 (b) ikun il-post tal-aħħar residenza abitwali komuni tal-konjuġi għal mill-inqas tliet snin, jew (b) dan l-Istat ikun l-aħħar residenza abitwali tal-konjuġi u l-konvenut għadu jgħix hemm fil-mument tat-talba; jew
 (c) wieħed mil-konjuġi huwa/hija ċittadin ta' Stat Membru, jew, fil-każ tar-Renju Unit u l-Irlanda, għandu jew għandha "id-domiċilju" fit-territorju f'wieħed minn dawn l-aħħar Stati Membri.
 (c) f'dan l-Istat il-konjuġi attur għandu r-residenza abitwali u attwali u ilu jgħix hemmhekk għal tal-anqas sitt xhur jekk huwa/hija ċittadin tal-istess Stat jew tal-anqas għal sena jekk mhux/mhix ċittadin ta' dak l-Istat jew, fil-każ tar-Renju Unit u l-Irlanda, għandu/għandha hemmhekk id-''domiċilju'', jew jew
 (ca) iż-żwieġ tagħhom kien iċċelebrat f'dak l-Istat Membru.
 Ir-riformulazzjoni tal-artikolu 3 a tippermetti li jkun hemm ġerarkija aktar fl-ordni tal-kriterji ta' kollegament: residenza fuq tul ta' żmien; residenza anki qasira, sakemm tkun dik tal-aħħar u tkun konġunta mar-residenza attwali tal-konjuġi attur; ir-residenza attwali tal-attur għal xi żmien; il-post fejn kien iċċelebrat iż-żwieġ. B'dan il-mod tiġi evitata kull kontraddizzjoni fost il-kriterji kkonċernati, kif ukoll dawk tal-artikolu 3 tal-istess regolament, li ser ikompli jipi applikat f'każ li ma jkunx hemm qbil bejn il-partijiet.
 Artikolu 3 a, paragrafu 2 (Regolament (KE) Nru. 2201/2003)
 2. Ftehim li jagħti ġurisdizzjoni jista' jiġi konkluż u modifikat fi kwalunkwe ħin, iżda mhux iktar tard minn meta l-qorti tingħata pussess. Dan għandu japplika għal kull grad tal-proċediment ġudizzjarju.
 Tali ftehim għandu jkun espress bil-miktub, datat u ffirmat miż-żewġ konjuġi. Jekk il-liġi tal-Istat Membru fejn wieħed mill-konjuġi għandu r-residenza abitwali fil-mument li jiġi konkluż il-ftehim, tipprevedi rekwiżiti formali supplimentari, dawn ir-rekwiżiti għandhom jiġu ssodisfati. Jekk il-konjugi għandhom ir-residenza abitwali tagħhom fi Stati Membri differenti, li l-liġijiet rispettivi tagħhom jipprevedu esiġenzi formali supplimentari, il-ftehima hija valida jekk tissodisfa l-esiġenzi ta' waħda minn dawn il-liġijiet.
 Jekk il-ftehima hija parti minn kuntratt ta' żwieġ, l-esiġenzi formali ta' dan il-kuntratt taż-żwieġ għandhom jiġu ssodisfati. Ġustifikazzjoni
 Tajjeb li jiġu ppreċiżati r-rekwiżiti formali tal-ftehim, li jiġu preċiżati l-effetti u jiġu mħarsa r-regoli ġenerali ta' kompetenza f'każ ta' nuqqas ta' qbil.
 ARTIKOLU 1 , POINT 5 (A) (ġdid)
 Artikolu 7 a (ġdid) (Regolament (KE) Nru. 2201/2003)
 5 a) għandu jiddaħħal l-artikolu li ġej:
 Forum necessitatis Meta l-ġurisdizzjoni kompetenti skond dan ir-Regolament tinsab fi Stat Membru li l-liġi tiegħu ma tipprevedix id-divorzju jew ma tirrikonoxxix l-eżistenza jew il-validità taż-żwieġ in kwistjoni, il-ġurisdizzjoni tingħata:
 a) lill-Istat Membru tan-nazzjonalità ta' wieħed mill-konjugi; jew
 b) lill-Istat Membru li fih ġie ċċelebrat iż-żwieġ."
 Stat Membru ma jistax jiġi obbligat li jirrikonoxxi bħala żwieġ, anke għal raġunijiet ta' xoljiment biss, att li mhux rikonoxxut bħala tali mil-liġi tal-Istat. Bl-istess mod, mhux konformi mal-prinċipju tas-sussidjarjetà li jiġi impost fuq qorti ta' Stat Membru li l-liġi tiegħu ma tipprevedix dan l-istitut, l-obbligu li jagħti d-divorzju.
 Min-naħa l-oħra, koppja internazzjonali għandha d-dritt għal dikjarazzjoni ta' divorzju minn tal-anqas qorti tal-Unjoni jekk iż-żwieġ kkonċernat ikollu xi kollegament mat-territorju tal-istess Unjoni; għaldaqstant, fin-nuqqas ta' għażla mill-partijiet, il-ġuriżdizzjoni tal-Istat Membru tan-nazzjonalità ta' wieħed miż-żewġ konjuġi jew li fih iż-żwieġ kien iċċelebrat, għandha tapplika awtomatikament. Emenda 4
 ARTIKOLU 1, PUNT 7
 Artikolu 20 a, paragrafu 1 (Regolament (KE) nru. 2201/2003)
 1. Il-konjuġi jistgħu jiftiehmu sabiex jagħżlu l-liġi applikabbli għal divorzju jew separazzjoni legali. Il-konjuġi jistgħu jiftiehmu sabiex jagħżlu waħda mil-liġijiet li gejjin:
 1. Il-konjuġi jistgħu jiftiehmu sabiex jagħżlu l-liġi applikabbli għal divorzju jew separazzjoni legali. Il-konjuġi jistgħu jiftiehmu sabiex jagħżlu fost il-liġijiet tal-Istati Membri li għandhom konnessjoni sostanzali mar-rapport matrimonjali kif stipulat fl-Artikolu 3 a.
 (a) il-liġi tal-Istat tal-aħħar residenza abitwali komuni tal-konjuġi safejn wieħed jew waħda minnhom ghadhom jgħixu hemm;
 (b) il-liġi ta’ l-Istat tan-nazzjonalità ta’ wieħed jew waħda mill-konjuġi, jew, fil-każ tar-Renju Unit u l-Irlanda, id-“domiċilju” ta’ wieħed jew waħda mill-konjuġi;
 (c) il-liġi tal-istat fejn il-konjuġi għexu għal mill-inqas ħames snin;
 (d) il-liġi ta’ l-Istat Membru fejn tintefa’ l-applikazzjoni.
 Il-kriterju hawnhekk issuġġerit huwa aktar wiesa' minn dak tal-proposta tal-Kummissjoni li teskludi l-liġi tar-residenza tal-attur u tal-konvenut biss (anke jekk fi prinċipju din tista' terġa' tkun applikabbli permezz ta' għażla tal-imħallef, b'konformità mal-ittra (d) tal-artikolu 20 a).
 Artikolu 20 a, paragrafu 2 (Regolament (KE) nru. 2201/2003)
 2. Ftehim li jindika l-liġi applikabbli ser ikun espress bil-miktub u jkun iffirmat miż-żewġ konjuġi sa mhux iktar tard minn meta l-qorti tingħata l-pussess.
 2. L-għażla tal-partijiet għandha tkun suġġetta għad-dispożizzjonijiet tal-artikolu 3(a), paragrafu 2.
 L-emenda għandha l-għan li tiżgura li r-rekwiżiti formali li japplikaw għall-konvenzjoni li tistipula l-liġi applikabbli jikkorrispondu għal dawk li japplikaw għall-għażla tal-liġi.
 Fin-nuqqas ta’ għażla skond Artikolu 20a, divorzju u separazzjoni legali ser ikunu suġġetti għall-liġi tal-Istat:
 Fin-nuqqas ta’ għażla skond Artikolu 20a, divorzju jew separazzjoni legali ser ikunu suġġetti għall-liġi tal-Istat Membru:
 Il-liġi applikabbli fi kwistjonijiet matrimonjali


text:
Ugotovitev alkoholiziranosti | Detektivsko varnostna agencija, d. o. o.
 You are here: Home / Pod lupo / Prispevki / Detektivski blog / Ugotovitev alkoholiziranosti na delovnem mestu še ne pomeni razloga za ...
 28. 08. 2017 /in Detektivski blog, Novice /by Matej
 Nedavno je bila objavljena sodba Vrhovnega sodišča RS (Sodba Vrhovnega sodišča RS VlIl Ips 78/2016) , v katerem je sodišče presojalo, ali je izredna odpoved pogodbe o zaposlitvi delavcu ustrezen ukrep s strani delodajalca v primeru ugotovljene alkoholiziranosti delavca. Navedena sodba je pomembna predvsem z vidika upoštevanja vseh okoliščin posameznega primera ter upoštevanja pogoja, da zaradi »vseh okoliščin in interesov obeh pogodbenih strank ni mogoče nadaljevati delovnega razmerja« poleg ugotovljenega razloga oz. kršitve delavca, ki vse skupaj utemeljuje, razlog za izredno odpoved delavcu. V nadaljevanju predstavljam vsebino navedene sodbe.
 V več sodbah je Vrhovno sodišče RS že zavzelo stališče, da je za izredno odpoved pogodbe o zaposlitvi pomembno, da je poleg pravilne postopkovne izvedbe, obstoja razloga, določenega v 110. členu Zakona o delovnih razmerjih (Ur. I. RS, št. 21/2013, v nadaljevanju ZDR-1), torej izpolnitvi enega od taksativno navedenih razlogov iz tega člena, ključna tudi izpolnitev pogoja po prvem odstavku 109. člena ZDR-1. Ta določa, da lahko delavec in delodajalec izredno odpovesta pogodbo o zaposlitvi, če obstajajo razlogi, določeni s tem zakonom, in če ob upoštevanju vseh okoliščin in interesov obeh pogodbenih strank ni mogoče nadaljevati delovnega razmerja do izteka odpovednega roka oziroma do poteka časa, za katerega je bila sklenjena pogodba o zaposlitvi.
 ZA KAKŠEN PRIMER GRE?
 Iz povzete sodbe Vrhovnega sodišča RS objavljene na spletnih straneh sodstva RS izhaja, da je bil delavec iz dela na terenu s službenim kombijem napoten v nabavo kabla in se je vrnil v enoto delodajalca popoldne. Po preveritvi pri nadrejenem delavcu, da za njega za ta dan nima več delovnih nalog, je v bližnjem lokalu popil alkoholno pijačo, pred odhodom delavcev z dela pa je delodajalec izvedel za vse delavce preizkus alkoholiziranosti, s katerim je bila pri tožniku ugotovljena prisotnost 0,12 grama alkohola na kilogram krvi.
 Delodajalec (tožena stranka) je delavcu (tožnik) podal izredno odpoved pogodbe o zaposlitvi, delavec pa je nato delodajalca tožil na nezakonitost izredne odpovedi in prvo stopenjsko sodišče je delavčevemu tožbenemu zahtevku ugodilo in ugotovilo nezakonitost izredne odpovedi.
 Nato je delodajalec vložil pritožbo zoper navedeno sodbo, drugo stopenjsko sodišče pa je delodajalčevo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje in se strinjalo, da je delavec glede na določbe pravilnika delodajalca storil hujšo kršitev delovnih obveznosti, vendar glede na vse okoliščine primera ni bil podan nadaljnji pogoj za izredno odpoved pogodbe o zaposlitvi iz prvega odstavka 109. člena ZDR-1, to je, da tožnik ne bi mogel nadaljevati delovnega razmerja do izteka odpovednega roka.
 Zoper pravnomočno sodbo je nato delodajalec vložil revizijo zaradi zmotne uporabe materialnega prava.
 PRESOJANJE VRHOVNEGA SODIŠČA RS – O OKOLIŠČINAH IN INTERESIH POGODBENIH STRANK, KI VPLIVAJO NA PRESOJO MOŽNOSTI NADALJEVANJA DELOVNEGA RAZMERJA
 V obrazložitvi sodbe je Vrhovno sodišče RS navedlo, da je ugotovilo naslednje okoliščine in interese pogodbenih strank, ki vplivajo na presojo možnosti nadaljevanja delovnega razmerja tožnika oziroma na presojo pogojev za izredno odpoved pogodbe o zaposlitvi v smislu določb prvega odstavka 109. člena ZDR-1:
 Tožena stranka ima tudi glede na svojo dejavnost, povezano z delom na terenu, delom na višini in z napravami pod električno napetostjo, ničelno toleranco do prisotnosti alkoholiziranih delavcev na delu in je zato v Pravilniku o prepovedi uživanja alkohola, drog in drugih prepovedanih substanc vsako prisotnost alkohola utemeljeno opredelila kot hujšo kršitev delovnih obveznosti, vendar je za kršitev prepovedi alkoholiziranosti pravilnik predvideval tri vrste možnih sankcij.
 Tožena stranka je svoje delavce večkrat opozarjala na prepoved vsakršne alkoholiziranosti na delovnem mestu in štela, da je dejansko edina sprejemljiva sankcija za kršitev te prepovedi izredna odpoved pogodbe o zaposlitvi.
 Tožnik je bil pri toženi stranki in njenih pravnih prednikih zaposlen preko trideset let. Bil je dober in zanesljiv delavec, dotlej z uživanjem alkohola in delovno disciplino ni imel težav.
 Tožnik je delal kot monter na terenu, zaradi težav s hrbtenico pa dela na višini ni opravljal. V zvezi s svojim delom je vozil tudi službeni avto.
 Dne 16. 9. 2014 je bil tožnik iz dela na terenu s službenim kombijem napoten v nabavo kabla in se je vrnil v enoto tožene stranke v A. šele po tretji uri popolne. Po preveritvi pri nadrejenem delavcu, da za njega za ta dan nima več delovnih nalog, je v bližnjem lokalu popil pijačo R., ker je bil žejen, po 16.00 uri pred odhodom delavcev z dela pa je tožena stranka izvedla za vse delavce preizkus alkoholiziranosti, s katerim je bila pri tožniku ugotovljena prisotnost 0,12 grama alkohola na kilogram krvi.
 Tožnik je pitje nizko alkoholne pijače R. priznal in to glede na prepoved alkohola pri toženi stranki obžaloval. Tožnikov nadrejeni delavec zaradi tega ravnanja ni imel pomislekov do nadaljevanja dela s tožnikom.
 Vrhovno sodišče v obrazložitvi navedlo, da je glede na navedene ugotovitve sodišče utemeljeno presodilo, da tožena stranka pri podaji izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi ni ustrezno upoštevala okoliščin na tožnikovi strani, ki na eni strani zmanjšujejo dejansko težo in pomen tožnikove kršitve, na drugi strani pa tudi utemeljeno opravičujejo tožnikov povečan interes za ohranitev zaposlitve. Gre dejansko za nizko stopnjo alkoholiziranosti, za dejstvo, da je tožnik popil nizko alkoholno pijačo ob zaključku delovnega časa, ko zanj ni bilo več predvidenih delovnih nalog in realna nevarnost vpliva alkohola na njegovo delo več ni mogla biti podana, gre za njegovo dolgoletno delo in pripadnost toženi stranki, pa tudi za njegovo obžalovanje kršitve prepovedi vsakršnega pitja kakršnihkoli alkoholnih pijač.
 Vrhovno sodišče meni, da stališče tožene stranke, da je mogoče za vsako tudi najmanjšo stopnjo prisotnosti alkohola na delu podati delavcu zgolj izredno odpoved pogodbe o zaposlitvi, ne glede na druge okoliščine na strani delavca, je v nasprotju z določbami prvega odstavka 109. člena ZDR- 1. Izredna odpoved pogodbe o zaposlitvi je dejansko najstrožji ukrep delodajalca v zvezi s kršitvami pogodbenih in drugih obveznosti z delovnega razmerja, predviden za najhujše kršitve obveznosti delavca, ko z njim tako glede na težo kršitve, kot glede na druge okoliščine, ni mogoče nadaljevati delovnega razmerja niti do izteka odpovednega roka. Da uveljavi svoj legitimni interes za preprečitev alkoholiziranosti na delu, je imela tožena stranka v primerih, kakršen je bil tožnikov, na voljo tudi druge blažje ukrepe, ki so bili predvideni v njenem Pravilniku (disciplinski postopek, redna odpoved – 18. člen Pravilnika).
 Glede nato je sodišče utemeljeno presodilo, da upoštevaje tudi okoliščine na tožnikovi strani ob izreku ustreznejšega milejšega ukrepa ni bilo realne podlage za izgubo zaupanja v tožnikovo delo, oziroma, da okoliščine za izredno odpoved pogodbe o zaposlitvi v smislu prvega odstavka 109. člena ZDR-1 niso bile podane. Sicer utemeljena ničelna toleranca tožene stranke do alkoholiziranosti delavcev na delu se lahko kaže v doslednem kontroliranju in sankcioniranju tovrstnih kršitev v smislu določb njenega Pravilnika, ki pa je s podajo izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi utemeljeno le, če so hkrati realno podane tudi vse okoliščine, ki v smislu navedeni določb ZDR-1 preprečujejo nadaljevanje delovnega razmerja do izteka odpovednega roka.
 Ker revizijski razlog zmotne uporabe materialnega prava ni podan, je sodišče revizijo kot neutemeljeno zavrnilo.
 Ob prebiranju navedenega primera se lahko marsikomu postavi vprašanje, ali se je sodišče pri presojanju nezakonitosti izredne odpovedi delavca spustilo v presojo narave dela oz. dejavnosti, ki ga pravzaprav pozna le delodajalec. Vrhovno sodišče RS je že v več sodbah zavzelo stališče, da je za zakonito in utemeljeno izredno odpoved potrebno poleg razloga oz. kršitve navedene v 1. odstavku 110. člena ZDR-1 izkazati (če ne v sami izredni odpovedi, pa v morebitnem sporu na sodišču), da je delodajalec upošteval tudi vse okoliščine in interese pogodbenih strank, da ne moreta več nadaljevati delovnega razmerja.
 V eni izmed starejših odločitev je Vrhovno sodišče RS še navajalo, da je na primer vprašljivo, ali je izredna odpoved pogodbe o zaposlitvi zakonita, če gre za majhen pomen kršitve in če je tudi napoved za nadaljnje sodelovanje strank lahko ugodna, če so pravilno vrednotene okoliščine, ki so za to pomembne, na primer: dolgoletno, uspešno in zadovoljivo sodelovanje med strankama, dotedanja neoporečnost delavca, njegova zvestoba in privrženost delodajalcu, ustrezno delo delavca po obsegu in kakovosti in podobno. Ter, da je izredna odpoved PZ zakonita le, če je dokazano, da delovnega razmerja ni mogoče nadaljevati do izteka odpovednega roka. Bistvene za ugotovitev te okoliščine so »vse okoliščine« (primera/zadeve) in »interesi obeh pogodbenih strank«. Prvi pogoj je stvarnega značaja in ga je ugotavljati in presojati predvsem glede na naravo, težo in posledice kršitve pogodbe. Drugi pogoj ima osebni značaj. Zanj je predvsem pomembno, kako je kršitev pogodbenih in drugih obveznosti vplivala na medsebojna razmerja strank, medsebojno zaupanje, možnosti nadaljnjega sodelovanja in podobo.
 Iz obrazložitve predstavljene sodbe glede alkoholiziranosti pa je mogoče ugotoviti, da kršitev delavca – ugotovljena alkoholiziranost, predstavlja hujšo kršitev delovnih obveznosti. Pri presoji, ali bi podal izredno odpoved, je delodajalec upošteval tudi pomen kršitve na delovnem mestu, ki ga je opravljal delavec, dejstvo, da pri svojih delavcih ne more imeti različnih meril ter poudarjanju obveznosti v zvezi z zagotavljanjem varnosti pri delu, vendar pa po oceni sodišč ne zadostujejo za utemeljeno izredno odpoved pogodbe o zaposlitvi. Ne glede na ugotovljeno kršitev, pa čeprav jo delodajalec ocenjuje, da je zrela za izredno odpoved, mora delodajalec vedno upoštevati vse okoliščine in interese obeh pogodbenih strank in tehtati, ali te onemogočajo nadaljevanje delovnega razmerja med njima, na način, kot je to storilo sodišče v predstavljenem primeru.
 Maja KNAFELC, revija Delodajalec, leto 7, številka 10, stran 33 – 35.
 https://www.detektiv-dva.si/wp-content/uploads/2017/07/alcohol-428392_1920.jpg 1277 1920 Matej https://www.detektiv-dva.si/wp-content/uploads/2016/01/dva_logo_demosite-300x121.jpg Matej2017-08-28 08:04:442017-08-29 13:39:17Ugotovitev alkoholiziranosti na delovnem mestu še ne pomeni razloga za izredno odpoved pogodbe o zaposlitvi
 Vročanje pisemskih in drugih pošiljk Od kontrole do samokontrole


text:
Savez-vous que lorsque vous êtes malade, en arrêt de travail, vous n'êtes qu'à moitié indemnisé ? En effet, dans ce cas, l'assurance maladie vous versera une indemnité journalière égale à 50 % de votre salaire de base... et seulement à partir du 4e jour ! Oui, vous avez bien entendu, le 4e jour, c'est ce que l'on appelle le « délai de carence ».
 Chaque mois, découvrez une mise au point rapide et 100% garantie sur les questions que nous nous posons tous autour des questions de santé et du rôle de notre protection sociale. Le septième épisode de cette série pratique fait le point sur l'arrêt maladie. « Décode-moi l'assurance Santé » vous explique tout ce que vous devez savoir quand la maladie vous rattrape et vous empêche de travailler...
 Arrêt maladie : tout comprendre en moins de 2 minutes
 Savez-vous que lorsque vous êtes malade, en arrêt de travail, vous n'êtes qu'à moitié indemnisé ? En effet, dans ce cas, l'assurance maladie vous versera une indemnité journalière égale à 50 % de votre salaire de base... et seulement à partir du 4e jour ! Oui, vous avez bien entendu, le 4e jour, c'est ce que l'on appelle le « délai de carence ». Si les indemnités ne sont pas versées pendant les trois premiers jours de l'arrêt maladie en revanche, l'employeur et la sécurité sociale doivent être informés dans les 48h suivant la prescription d'arrêt de travail par le médecin.
 Bon d'accord, 50 % du salaire de base, c'est pas beaucoup. Précisions : si vous avez trois enfants à charge, l'indemnité journalière de la sécurité sociale passe à 66 % mais seulement à partir du 31e jour d'arrêt... Pour prévenir ce type de désagrément, il est conseillé d'anticiper en souscrivant un contrat de prévoyance auprès de votre mutuelle ; une façon efficace de compenser la perte de revenus... Voir aussi du côté de l'employeur car de nombreuses conventions collectives prennent en charge le manque à gagner... Vous voyez, vous n'avez pas tout perdu... du moins en informations !
 L'indemnisation en cas d'arrêt maladie n'est ni intégrale, ni automatique... bien le retenir permet d'éviter les mauvaises surprises !