type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 27.10.2015
 COM(2015) 549 final
 2015/0255(NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Euroopan unionin puolesta sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaavassa eurooppalaisessa komiteassa (CESNI) ja Reinin navigaation keskuskomission (RNKK) täysistunnossa esitettävästä kannasta sisävesialusten teknisiä vaatimuksia koskevan standardin hyväksymiseen
 PERUSTELUT
 1.EHDOTUKSEN TAUSTA
 Tämä komission ehdotus koskee sen kannan vahvistamista, jonka unioni esittää 26. marraskuuta 2015 pidettävässä sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaavan eurooppalaisen komitean (CESNI) kokouksessa ja Reinin navigaation keskuskomission (RNKK) täysistunnossa sisävesialusten teknisiä vaatimuksista koskevasta eurooppalaisesta standardista.
 1.1.CESNI
 RNKK hyväksyi kevään täysistunnossaan 3. kesäkuuta 2015 päätöslauselman RNKK 2015I3, joka koskee sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaavan eurooppalaisen komitean (CESNI) perustamista. CESNIn tehtävänä on antaa teknisiä standardeja eri aloilla (erityisesti aluksiin, tietotekniikkaan ja miehistöön liittyviä standardeja), varmistaa näiden standardien ja niihin liittyvien menettelyjen yhdenmukainen tulkinta sekä pohtia vesiliikenteen turvallisuutta, ympäristönsuojelua tai muita vesiliikennealan seikkoja.
 CESNI koostuu asiantuntijoista, jotka edustavat RNKK:n ja EU:n jäsenvaltioita.
 RNKK:n osapuolilla (Saksa, Ranska, Alankomaat, Belgia ja Sveitsi) ja jäljelle jäävillä EU:n jäsenvaltioilla on äänioikeus periaatteella yksi ääni kutakin valtiota kohti. EU ei ole RNKK:n eikä CESNIn osapuoli. Se voi kuitenkin ilman äänivaltaa osallistua CESNIn työhön sellaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa, joiden toimenkuva kattaa CESNIn toiminta-alat.
 CESNI-komitea hyväksyy standardit äänestyksessä läsnäolevien RNKK:n ja EU:n jäsenvaltioiden ollessa yksimielisiä. Jos standardien hyväksymisen lisäämisestä asialistalle ei synny konsensusta, CESNI tekee asiassa päätöksen kokouksessa läsnäolevien jäsenten antamien äänten kahden kolmasosan enemmistöllä. Toisessa vaiheessa CESNI-komitea hyväksyy standardit äänestyksessä läsnäolevien RNKK:n ja EU:n jäsenvaltioiden ollessa yksimielisiä. Kun standardit on hyväksytty, niille annetaan oma viitenumero ja ne julkaistaan.
 RNKK:lle on kertynyt huomattavasti kokemusta sisävesialusten teknisten vaatimusten vahvistamisesta. RNKK:n puitteissa perustetulla ja kaikki EU:n jäsenvaltiot kattavalla CESNIllä on näin ollen tarvittava asiantuntemus ja maantieteellinen edustavuus kaikilla Euroopan unionin sisävesiväylillä noudatettavien yhteisten standardien laatimiseen.
 1.2.Eurooppalainen standardi sisävesialusten teknisistä vaatimuksista
 Sekä EU:ssa että RNKK:ssa sovellettavan yhtenäisen sisävesialuksia koskevan teknisen standardin valmistelutyö on aloitettu olemassa olevassa yhteisessä työryhmässä, joka tukee sisävesialusten teknisistä vaatimuksista ja neuvoston direktiivin 82/714/ETY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/87/EY
 1
 täytäntöönpanoa.
 Yhteinen työryhmä on verrannut voimassa olevia teknisiä vaatimuksia, joita sovelletaan EU:n lainsäädännön mukaisesti ja RNKK:ssa, ja etsinyt yhdenmukaisia ratkaisuja aloilla, joilla vaatimuksissa on eroja.
 CESNI on jatkanut yhteisen työryhmän työtä ja aikoo hyväksyä standardin sisävesialusten teknisistä vaatimuksista.
 Tässä standardissa vahvistetaan sisävesiliikenteen alusten turvallisuuden varmistamiseen tarvittavat yhdenmukaiset tekniset vaatimukset. Se sisältää säännöksiä, jotka koskevat laivanrakennusta, sisävesialusten varustamista ja laitteita, erityissäännöksiä matkustaja-alusten, työntökytkyeiden ja säiliöalusten kaltaisissa tietyissä alusryhmissä, säännöksiä aluksen tunnistetiedoista, todistusmalleista, siirtymäsäännöksistä sekä teknisen standardin soveltamisohjeita. Kokouksessaan 28. syyskuuta 2015 CESNI päätti yksimielisesti ottaa sisävesialusten teknisistä vaatimuksista annettavan eurooppalaisen standardin hyväksymisen 26. marraskuuta 2015 pidettävän kokouksen asialistalle. Standardi esitetään lopullisesti validoitavaksi CESNIn johdolla 6. marraskuuta 2015 pidettävässä kokouksessa, jotta se voitaisiin hyväksyä pian sen jälkeen. On odotettavissa, että tekstiin tehdään ainoastaan muodollisia ja pieniä muutoksia. Standardi julkaistaan asiaa koskevalla verkkosivustolla (cesni.eu).
 Kun standardi on hyväksytty, se ei ole sitova. Sitä käytetään kuitenkin lähtökohtana RNKK:ssa ja muissa kansainvälisissä järjestöissä, jotta se olisi sovellettavissa kunkin oikeudellisessa kehyksessä.
 Sen vuoksi, kun CESNI on hyväksynyt standardin, RNKK mukauttaa lainsäädäntöpuitteitaan (Reinillä liikennöivien alusten tarkastamista koskevia määräyksiä) niin, että niissä viitataan CESNI-standardiin, ja päättää tehdä standardin pakolliseksi RNKK:n täysistunnossa.
 2.ASIAANKUULUVA EU:N LAINSÄÄDÄNTÖ JA EU:N TOIMIVALTA
 Direktiivillä 2006/87/EY varmistetaan, että unionin sisävesialustodistukset myönnetään vesikulkuneuvoille, jotka ovat tämän direktiivin liitteessä II säädetyn sisävesialuksia koskevien teknisten vaatimusten mukaisia, joiden osalta vastaavuus Reinin vesiliikenteestä tehtyä tarkistettua yleissopimusta sovellettaessa käytettävien teknisten vaatimusten kanssa on todettu.
 Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan perusteella myönnettyjen todistusten ja unionin sisävesialustodistusten katsotaan olevan vaatimuksia vastaavia alusten teknisten vaatimusten osalta erityisesti siksi, että tekniset vaatimukset EU:n oikeudellisessa kehyksessä perustuvat pääasiassa Reinin navigaation keskuskomission teknisiin vaatimuksiin.
 Lisäksi direktiivin 2006/87/EY 20 artiklassa säädetään, että kaikilla alan tekniikan kehitykseen perustuvilla liitteen II muutoksilla, jotka ovat lähtöisin kansainvälisistä järjestöistä ja erityisesti RNKK:sta, on varmistettava, että kunkin sääntelykehysten mukaisesti myönnetyt todistukset vastaavat edelleen vaatimuksia, jotta taataan vastaava turvallisuustaso.
 Tästä syystä RNKK:n teknisten vaatimusten muutoksista johtuvalla kehityksellä voi olla vaikutusta direktiiviin 2006/87/EY.
 Lisäksi komissio hyväksyi 10. syyskuuta 2013 NAIADES II -paketin
 2
 osana ehdotusta direktiiviksi sisävesialusten teknisistä vaatimuksista ja nykyisen direktiivin 2006/87/EY kumoamisesta
 3
 . Kuten tämän ehdotuksen johdanto-osan kappaleissa todetaan, on vaikea säilyttää kaksia erillisiä sääntöjä alusten teknisistä vaatimuksista kahdessa eri oikeudellisessa järjestelmässä (RNKK ja EU), jotka toimivat omien sääntöjen ja menettelyjensä mukaan, eikä näin taata oikeusvarmuutta ja turvallisuutta.
 Edellä mainitun ehdotuksen lainsäädäntömenettely on edennyt huomattavasti sekä neuvostossa että Euroopan parlamentissa. On syntynyt laaja yksimielisyys siitä, että tässä yhteydessä on tarpeen virtaviivaistaa sisävesiliikenteen teknisiä sääntöjä ja välttää tarpeetonta päällekkäisyyttä. Ajatus siitä, että tulevaan direktiiviin sisällytetään viittaus RNKK:n johdolla vahvistettavaan tekniseen standardiin keinona näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, on saanut laajan hyväksynnän.
 Euroopan parlamentti hyväksyi ensimmäisessä käsittelyssä 15. huhtikuuta 2014 kannan, jossa kannatetaan laajalti komission ehdotusta.
 Neuvostossa päästiin yleisnäkemykseen liikenneneuvoston 11. kesäkuuta 2015 pidetyssä kokouksessa, jossa komission ehdotuksen tekstiin tehtiin rakenteellisia muutoksia selkeyden lisäämiseksi. Erityisesti yleisnäkemyksessä korvataan ehdotuksen liite II, joka sisältää tekniset vaatimukset viittaamalla RNKK:ssa laadittuun tekniseen standardiin.
 Toimielinten väliset neuvottelut ovat edelleen käynnissä, ja sopimukseen pyritään pääsemään ensimmäisessä käsittelyssä.
 Yhteenvetona voidaan todeta, että standardin hyväksymismenettely RNKK:ssa on tärkeää myös yhteisön säännöstön kehittämiselle tällä alalla lähitulevaisuudessa.
 3.KUULEMISTEN TULOKSET
 Teknistä standardia on valmisteltu intensiivisesti EU:ssa ja RNKK:ssa. Useita julkisen ja yksityisen sektorin asiantuntijoita on kuultu tältä osin. Standardin laadinnan aikana on järjestetty seuraavat tekniset kokoukset:
 –yhteinen (EU–RNKK) työryhmä: kokoukset 17.–20. helmikuuta 2014, 3.–5. kesäkuuta 2014, 9.–1. syyskuuta 2014, 9.–11. joulukuuta 2014, 17.–19. helmikuuta 2015, 16.–18. kesäkuuta 2015 ja 22.–23. syyskuuta 2015.
 –RNKK: tarkastusmääräyskomitean kokoukset 9. huhtikuuta 2014, 15. huhtikuuta 2014 ja 22. huhtikuuta 2015 sekä valmistelukomitean kokoukset 11. kesäkuuta 2014, 8. lokakuuta 2014, 3. joulukuuta 2014, 25. maaliskuuta 2015 ja 3. kesäkuuta 2015.
 –CESNI: kokous 28. syyskuuta 2015.
 Lisää teknisiä kokouksia on suunniteltu pidettäväksi 21.–22. lokakuuta 2015 ja 6. marraskuuta 2015.
 Näiden kokousten avulla voidaan päästä asiantuntijatasolla yhteisymmärrykseen sisävesialusten teknisistä vaatimuksista.
 4.SEUT-SOPIMUKSEN 218 ARTIKLAN 9 KOHDAN MUKAISEN PÄÄTÖKSEN TARPEELLISUUS
 SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaan ”neuvosto tekee komission – – ehdotuksesta päätöksen – – sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.
 SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan sovellettavuuden suhteen sen mukaista menettelyä on noudatettava, kun siinä vahvistetut edellytykset täyttyvät. Nämä edellytykset ovat seuraavat: a) asianomainen ala kuuluu unionin toimivaltaan, b) unionin kanta esitetään kansainvälisellä sopimuksella perustetussa elimessä, silloin kun tämän elimen on annettava c) säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Oikeuskäytännöstä on käynyt selväksi, ettei SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan soveltaminen edellytä unionin jäsenyyttä kyseisessä elimessä.
 Tässä tapauksessa on ilmeistä, etteivät sisävesialusten tekniset vaatimukset pelkästään kuulu unionin toimivaltaan (vesiliikenteen turvallisuus), vaan EU on käyttänyt toimivaltaansa antamalla direktiivin 2006/87/EY ja sisävesialusten teknisiä vaatimuksia säännellään suurelta osin yhteisillä unionin säännöillä.
 Sekä CESNI että RNKK täyttävät toisen edellytyksen, sillä ne ovat elimiä, jotka on perustettu kansainvälisellä sopimuksella.
 Vaikka CESNIn vahvistamat säännöt eivät sinällään ole sitovia, on selvää, että niistä tulee RNKK:n jäsenille sitovia, kunhan RNKK mukauttaa lainsäädäntökehyksensä (Reinillä liikennöivien alusten tarkastamista koskevia määräyksiä) niin, että siinä viitataan CESNIn hyväksymään standardiin, jolloin tästä standardista tulee pakollinen Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen soveltamisessa. Tällaisen määräyksen sitova luonne RNKK:n jäsenten keskuudessa on vahvistettu 17. lokakuuta 1868 tehdyssä Mannheimin yleissopimuksessa
 4
 .
 Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö osoittaa myös selkeästi, että kansainvälisen järjestön ei-sitova asiakirja voidaan katsoa ”oikeustoimeksi” SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovellettaessa silloin, kun tällä asiakirjalla voi olla ratkaisevanlaatuisia vaikutuksia EU:n lainsäätäjän hyväksymän lainsäädännön sisältöön. Kuten edellä selitettiin, Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen mukaisesti sovellettava kehys on otettava huomioon direktiiviin 2006/87/EY tehtävissä muutoksissa. Lisäksi on suunniteltu, että CESNIn hyväksymät sisävesialuksia koskevat tekniset vaatimukset sisällytettäisiin EU:n lainsäädäntöön.
 Tätä varten neuvoston on hyväksyttävä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukainen päätös, jossa vahvistetaan unionin puolesta esitettävä kanta ensinnä CESNIssä ennen sisävesialusten teknisten vaatimusten hyväksymistä ja sen jälkeen RNKK:ssa ennen Reinillä liikennöivien alusten tarkastamista koskevien määräysten muuttamista.
 2015/0255 (NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Euroopan unionin puolesta sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaavassa eurooppalaisessa komiteassa (CESNI) ja Reinin navigaation keskuskomission (RNKK) täysistunnossa esitettävästä kannasta sisävesialusten teknisiä vaatimuksia koskevan standardin hyväksymiseen
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan 1 kohdan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
 ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)Sisävesiliikenteen alalla toteutettavalla unionin toiminnalla olisi pyrittävä varmistamaan yhdenmukaisuus unionissa sovellettavien sisävesialusten teknisten vaatimusten kehittämisessä.
 (2)Reinin navigaation keskuskomissiossa (RNKK) perustettiin 3 päivänä kesäkuuta 2015 sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaava eurooppalainen komitea (CESNI), jotta voidaan kehittää teknisiä standardeja sisävesiliikenteen eri aloilla, erityisesti aluksia, tietotekniikkaa ja miehistöjä koskevia standardeja.
 (3)CESNIn odotetaan 26 päivänä marraskuuta 2015 pidettävässä kokouksessa hyväksyvän standardin sisävesialusten teknisistä vaatimuksista. RNKK:n täysistunnossa puolestaan muutetaan sen lainsäädäntökehystä (Reinillä liikennöivien alusten tarkastamista koskevia määräyksiä) niin, että siinä viitataan mainittuun standardiin, jolloin standardista tulee pakollinen Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen soveltamisessa.
 (4)Tässä standardissa vahvistetaan sisävesiliikenteen alusten turvallisuuden varmistamiseen tarvittavat yhdenmukaiset tekniset vaatimukset. Se sisältää säännöksiä, jotka koskevat laivanrakennusta, sisävesialusten varustamista ja laitteita, erityissäännöksiä matkustaja-alusten, työntökytkyeiden ja säiliöalusten kaltaisissa tietyissä alusryhmissä, säännöksiä aluksen tunnistetiedoista, todistusmalleista, siirtymäsäännöksistä sekä teknisen standardin soveltamisohjeita. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä
 2006/87/EY
 5
 varmistetaan, että unionin sisävesialustodistukset myönnetään vesikulkuneuvoille, jotka ovat tämän direktiivin liitteessä II säädettyjen sisävesialuksia koskevien teknisten vaatimusten mukaisia, joiden osalta vastaavuus Reinin vesiliikenteestä tehtyä tarkistettua yleissopimusta sovellettaessa käytettävien teknisten vaatimusten kanssa on todettu. Komissio on lisäksi hyväksynyt 10 päivänä syyskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sisävesialusten teknisistä vaatimuksista ja direktiivin 2006/87/EY kumoamisesta ehdotuksen
 6
 , jossa otetaan huomioon kansainvälisten järjestöjen työstä juontuva alan kehitys ja erityisesti RNKK:n työ sisävesialusten teknisten vaatimusten soveltamisessa.
 (5)Tästä syystä standardi, joka koskee sisävesialusten teknisiä vaatimuksia ja joka hyväksytään RNKK:n johdolla, vaikuttaa direktiiviin
 2006/87/EY
 ja ennakoitavissa olevaan unionin säännöstön kehitykseen tällä alalla.
 (6)Euroopan unioni ei ole RNKK:n eikä CESNIn jäsen. Siksi on tarpeen, että neuvosto valtuuttaa jäsenvaltiot ilmoittamaan näissä elimissä unionin kannan tähän standardiin,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 1.Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta CESNIn 26 päivänä marraskuuta 2015 pidettävässä kokouksessa on puoltaa sisävesialusten teknisiä vaatimuksia koskevan eurooppalaisen standardin hyväksymistä.
 2.Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta RNKK:n täysistunnossa on puoltaa Reinillä liikennöivien alusten tarkastamista koskevien määräysten muuttamista niin, että niissä viitataan CESNIn hyväksymään eurooppalaiseen standardiin sisävesialusten teknisistä vaatimuksista.
 2 artikla
 1.Jäsenvaltiot, jotka ovat CESNIn jäseniä, esittävät 1 artiklan 1 kohdassa esitetyn unionin kannan yhdessä unionin etujen mukaisesti.
 2.Jäsenvaltiot, jotka ovat RNKK:n jäseniä, esittävät 1 artiklan 2 kohdassa esitetyn unionin kannan yhdessä unionin etujen mukaisesti.
 3 artikla
 Vähäisistä muutoksista 1 artiklassa esitettyyn kantaan voidaan sopia ilman, että kantaa muutetaan.
 4 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 (1)
 EUVL L 389, 30.12 2006, s. 1.
 (2)
 COM(2013) 622, final, 10.9.2013 – Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sisävesialusten teknisistä vaatimuksista ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/87/EY kumoamisesta.
 (3)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi
 2006/87/EY
 , annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, sisävesialusten teknisistä vaatimuksista ja neuvoston direktiivin
 82/714/ETY
 kumoamisesta (EUVL L 389, 30.12.2006, s. 1).
 (4)
 Reinin vesiliikenteestä 17. lokakuuta 1868 tehty tarkistettu yleissopimus, sellaisena kuin se on muutettuna 20. marraskuuta 1963.
 (5)
 EUVL L 389, 30.12 2006, s. 1.
 (6)
 COM(2013) 622 final.


type: wikipedia

text:
Endochoria, endozoochoria – sposób rozsiewania się roślin poprzez przenoszenie ich diaspor wewnątrz organizmu zwierząt (w tym ludzi). Endochoria jest jedną z odmian obcosiewności. Diaspory są zjadane głównie ze względu na wartość odżywczą, atrakcyjny smak i zapach. Tkanki miękiszu, zwykle owocu są trawione, zaś nasiona przechodzą nieuszkodzone przez przewód pokarmowy i są wydalane wraz z kałem. W przypadku niektórych gatunków diaspory nie są atrakcyjnym pożywieniem a dostają się do przewodu pokarmowego przypadkiem wraz z masą pokarmu. Nasiona roślin rozprzestrzeniających się przez endochorię są odporne na działanie soków trawiennych. Działanie enzymów może powodować pęcznienie łupiny lub okrywy co ułatwia a nawet jest warunkiem koniecznym kiełkowania. Przez kilka godzin, gdy pokarm jest przemieszczany w przewodzie pokarmowym zwierzęta przebywają znaczne odległości, szczególnie ptaki wędrujące. Z endochorii jako metody rozprzestrzeniania korzystają rośliny wielu zbiorowisk. Poza roślinami w przewodzie pokarmowym rozprzestrzeniają się zarodniki grzybów.
 Zwykle do rozprzestrzeniania diaspor dochodzi latem. Jednak część roślin przystosowała się do rozsiewania zimą. Diaspory tych gatunków pozostają na roślinie nie opadając. Miąższ takich roślin może stawać się zimą mączysty, nie musi też zawierać dużo węglowodanów. Zimą rozprzestrzeniane są diaspory jarzębiny, konwalijki, jemioły, głogu, róży, tarniny, derenia, ligustru, psianki słodkogórz, kaliny i innych.
 W rozprzestrzenianiu zjadanych diaspor uczestniczą zwierzęta z różnych grup taksonomicznych. Ryby biorą udział w rozsiewaniu roślin wodnych. Krokodyle i żółwie biorą udział w rozprzestrzenianiu roślin z rodzaju Durio i Guayanita. Ślimaki przemieszczają nasiona poziomki, maliny, borówki czernicy. Ważna dla wielu roślin jest endochoria z udziałem ptaków i ssaków. Możliwa jest też endochoria złożona, gdy zwierzę żywiące się diasporami zostaje zjedzone przez drapieżnika a wraz z nim nasiona, które ostatecznie wydostają się z jego przewodu pokarmowego.
 Zobacz też
 ektozoochoria
 synzoochoria
 Przypisy
 Rozsiewanie


type: other

text:
Kuusi kuvaa yle. 💣 Kuusi kuvaa Kazhal Ali Ibrahimin elämästä. 2019-12-01
 Kuusi kuvaa yle. Kuusi kuvaa politiikan tutkija Johanna Vuorelman elämästä 2019-12-01
 Viisikymmentävuotiseen taiteilijauraan kuuluu niin käyttömuodin suunnittelua, tulevien muotitaiteilijoiden opetusta kuin mielikuvituksellisten teatteripukujen luomista. Toimittaja Anna Nevalainen tapasi Anna Lumikiven Keväjärven kylässä Inarissa. Iro ihastui Vesalan vahvaan persoonaan ja luuli saavansa liitosta kaipaamaansa turvaa. Silti ura muusikkona ei ollut itsestäänselvyys. Pääsykoe Elokuvataiteen ja lavastuksen laitokselle meni hyvin ja Jaakko aloitti opintonsa siellä. Työn tavoitteena on muun muassa edistää lasten ja nuorten hyvinvointia ja erilaisuuden ymmärtämistä sekä ehkäistä syrjäytymistä. Keskustelu käydään näiden kuvien kautta.
 He ovat myös tehneet yhdessä musiikkia. Se oli välillä kuin päänsä seinään lyömistä. Terveydenhuoltokäyntejä on kertynyt pelkästään tänä vuonna yli 300. Kun tuli aika päättää minne lähteä opiskelemaan, ei ollut olemassa kuin yksi vaihtoehto: Taideteollinen korkeakoulu. Kuusi kuvaa -sarjan päähenkilöitä ovat mm.
 Lähetyksessä välitetään Ylen kuvaa siunaustilaisuudesta kirkosta ja. No, ainakin on bisnesenkeleitä, jotka tekevät enkelisijoituksia. Työn parhaina puolina Kazhal pitää itsenäisyyttä: - Tulen aamuvuoroon, otan auton ja lähden liikenteeseen. Mutta tiukka ote ja katse, hyvä ryhti, itsetietoinen olemus auttoivat. Kulttuurityöntekijä Anna Lumikivi halusi pienenä rokkitähdeksi ja merimieheksi. Kaurismäen veljekset tulivat ohjaamaan moderneja eurooppalaisia elokuvia.
 Kuusi kuvaa Kazhal Ali Ibrahimin elämästä
 Toimittaja Mirva Lahtimaa tapasi Jukka Haapalaisen Jukan ja hänen vaimonsa Sirpan perustamassa tanssikoulussa Helsingissä. Saimme syödä jogurttia niin paljon kuin jaksoimme ja viedä sitä kotiinkin. Teininä tuleva kosmologi viehättyi vielä avaruutta enemmän eräästä Maijasta, jonka kanssa solmitun suhteen alkuräjähdys ei ole vieläkään laantunut. Se on ylipäätään ollut minulle kaikki kaikessa, jonkinlainen ratsuhevonen, jonka selässä olen kulkenut elämänvaiheesta toiseen, arvioi Iro Haarla. Tilanne kotimaassa alkoi vaikuttaa huolestuttavalta, ja perhe päätti paeta. Nu har åtal väckts i ett fall där en kvinna försökte fuska in sig till medicinska fakulteten vid Helsingfors universitet. .
 Ja niin hänestä on tullut väitellyt tohtori, joka on kolunnut varsinkin Eurooppaa monesta suunnasta. Negatiivisessa stressissä näemme uhan tai vaaratilanteen, positiivisessa stressissä asiat koetaan innostavina. Hän pakeni Pohjois-Irakin kurdialueelta miehensä ja esikoispoikansa kanssa Turkin kautta Suomeen 1996. Kotimaassani en voisi ajaa bussia työkseni. Search the world's information, including webpages, images, videos and more. Aleksis Kivi, Pekka Halonen ja Eero Järnefelt ovat Esa Kallion taidesuosikkeja.
 Kuusi kuvaa Kari Enqvistin elämästä
 Tampereelle Finlaysonin Pikkupalatsiin ja uintikeskukseen tehdyt suuret mosaiikkityöt olivat vaativia, mutta mikään muu aikaisempi työ ei ole ollut näin haastava. Minkä kuvan hän toivoisi vielä albumiinsa: mikä suuri toive tai tavoite on jäänyt toteutumatta? Pojat menettivät eron myötä kodin, kaverit, kielen ja jopa kotimaansa. Arenan är Finlands största tjänst för webb-tv och -radio Ilakoiva ja kiukkuinen Lenita Airisto tykittää koko maailmalle Tampereen Oopperan suurtuotanto Veljeni vartija kuvaa vuotta 1918. Seppo Kääriäisen elämän kaksi Lopuksi hän katselee rakkaudella Otso-poikansa kuvaa. Kukaan heistä ei ole vielä päässyt käymään Suomessa luonani, Norjassa asuvaa sisartani lukuunottamatta. Kaksi hymyilevää nuorta miestä Helsingin Senaatintorilla Kuva: Jaakko Selinin kotialbumista Kuusi kuvaa,Jaakko Selin Rakkaus kantoi kolmekymmentä vuotta Kuolema on vienyt viime vuosina Jaakko Seliniltä monia läheisiä. Mitkä kuvat Merja Ikkelä valitsee kotialbumistaan ja miksi? Siellä kuolinvuoteella tulin luvanneeksi isälleni että suoritan opinnot loppuun.
 Kuusi kuvaa: Iro Haarla elää musiikillista unelmaansa
 Vuosien varrella Jukka Tobiasson on ehtinyt hankkia itselleen monta ammattia. Sari Valto tapasi Johanna Vuorelman hänen elämänsä kuvien äärellä. Maailman kriisipesäkkeissä on välttämätöntä rakentaa sovinto paikallisella tasolla, jotta rauha vakiintuisi ja väkivallan kierre saataisiin katkaistua. Mutta sopeutuminen silloiseen laitoksen maailmaan ja ilmapiiriin ei ottanut onnistuakseen. Nyt elämäni on kuin kulkisin kohti kirkastuvaa taivaanrantaa. Aapo Revolle tarinan kertominen nukeilla antaa esitykselle lisää uskottavuutta. Tampereen yliopistossa lehtorina sekä Vaasan yliopistossa professorina toiminut Ekholm keskittyy nyt eläköidytään organisoimaan omaa laajaa kirja- ja levykokoelmaansa.
 Jo silloin supliikkimies Jaakko Selin viihtyi koulussa, mutta motivaatioita numeroiden ja arvosanojen metsästämiseen ei ollut. Piirtämisen vimma ja estetiikan taju ohjasivat ammatinvalintaa Osto- ja myyntiliikkeessä vanhojen huonekalujen ja tavaroiden keskellä kasvaneelle Jaakko Selinille kehittyi vahva estetiikan ja tyylien taju. Korpilahdelta kotoisin oleva Ikonen pomppi lapsena Joutsenlammen finaaliosaa veljensä Osmon kanssa olohuoneen sohvan ympärillä ja harjoitteli pieteetillä viulunsoittoa viisivuotiaasta alkaen. Ohjelman on toimittanut Rita Trötschkes. Ääni karheutuu ja kyynel nousee vieläkin silmäkulmaan kun Jaakko muistelee rakastaan. Ryhtyäkö vai eikö ryhtyä alalle: sen paljastavat nyt Juho Kuosmanen, Riku Nieminen, Satu Maaranen, Akseli Valmunen ja Elina Hirvonen.
 Kuusi kuvaa Liisa Keltikangas
 Mikä kuva on vielä ottamatta? Pitkän linjan artisti Ami Aspelund valloitti yleisönsä jo 1970-luvulla, kun Apinamies rävähti radioon. Alla on kaksi kuvaa Etelä-Aasiasta. Keväällä Liisa Keltikangas-Järvinen jäi eläkkeelle psykologian professorin virastaan Helsingin yliopistosta. Japanilaisen majatalon pitäjä ja kulttuurivaihtaja Riitta Oikawa on tutustuttanut suomalaisia jo 50 vuoden ajan japanilaiseen kulttuuriin. . Jakeluhinnat ovat kasvaneet ja kasvavat.


type: caselaw

text:
 5.12.2009
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 297/7
 Rozsudek Soudního dvora (třetího senátu) ze dne 15. října 2009 (žádost o rozhodnutí o předběžné otázce Finanzgericht Baden-Württemberg — Německo) — Grundstücksgemeinschaft Busley a Cibrian Fernandez v. Finanzamt Stuttgart-Körperschaften
 (Věc C-35/08) (1)
 („Volný pohyb kapitálu - Nemovitosti - Daň z příjmu - Odpočitatelnost ztrát z pronájmu ze zdanitelného příjmu osoby povinné k dani - Uplatnění degresivního odpisování z pořizovacích a stavebních nákladů - Příznivější daňový režim vyhrazený pouze nemovitostem nacházejícím se v tuzemsku“)
 2009/C 297/03
 Jednací jazyk: němčina
 Předkládající soud
 Finanzgericht Baden-Württemberg
 Účastníci původního řízení
 Žalobci: Grundstücksgemeinschaft Busley a Cibrian Fernandez
 Žalovaný: Finanzamt Stuttgart-Körperschaften
 Předmět věci
 Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce — Finanzgericht Baden-Württemberg — Výklad článků 18 a 56 Smlouvy o ES — Vnitrostátní právní úprava daně z příjmu omezující odpočitatelnost ztrát z pronájmu nemovitostí pouze na nemovitosti nacházející se v tuzemsku a vyhrazující pouze pro tyto nemovitosti výhodnější režim odpisování.
 Výrok
 Článek 56 ES brání právní úpravě členského státu daně z příjmů, která podřizuje právo fyzických osob — rezidentů s neomezenou daňovou povinností — na odpočet ztrát z pronájmu nebo pachtu nemovitosti ze základu daně za zdaňovací období, ve kterém tyto ztráty vznikly, a na degresivní odpisování, v rámci stanovení příjmů z takové nemovitosti, podmínce, aby se tato nemovitost nacházela na území tohoto členského státu.
 (1) Úř. věst. C 92, 12.4.2008.


text:
Virgil Klatt (* 30. august 1850, Temešvár, Rumunsko – † 22. január 1935, Bratislava) bol slovenský pedagóg a fyzik rumunského pôvodu.
 Narodil sa 30. augusta 1850 v Temešváre. Po maturite na katolíckom gymnáziu v Bratislave študoval matematiku a fyziku na Filozofickej fakulte viedenskej univerzity ( 1868– 1871), kde mal vynikajúcich pedagógov. Matematiku mu prednášal okrem iných Jozef Maximilián Pecval, u ktorého mladý Klatt počúval aj prednášky z teoretickej fyziky. Základný kurz fyziky viedol Jozef Stefan (objaviteľ Stefanovho-Boltzmannovho zákona) a Josef Loschmidt (ako prvý určil rozmer molekuly) prednášal teóriu tepla, vedenie tepla a hydrodynamiku. Začiatkom sedemdesiatych rokov sa na bratislavskej reálke uvoľnilo miesto profesora fyziky a v r. 1871 naň nastúpil Virgil Klatt ako dočasný profesor. O štyri roky zložil skúšku učiteľskej spôsobilosti pre vyučovanie
 matematiky a fyziky vo vyšších triedach gymnázií. Na bratislavskej reálke učil až do r. 1919, keď ho nový režim ponechal bez práce i bez dôchodku. Preto pracoval v hodinárskej dielni svojho bývalého žiaka. Na vyššej reálnej škole v Bratislave, ktorá vznikla r. 1850 ako prvá škola nového typu v Uhorsku, Virgil Klatt učil matematiku i fyziku a viedol fyzikálny kabinet. Vďaka jeho úsiliu sa kabinet čoskoro zaradil medzi najlepšie vybavené fyzikálne pracoviská. Pri kabinete Klatt zriadil aj dielňu pre žiakov, za čo sa pokladá za priekopníka polytechnického vyučovania v Uhorsku. Okrem toho sa vo svojom kabinete venoval bádaniu: zaoberal sa fosforescenciou a katódovým žiarením. Vynikajúce hodiny fyziky plné demonštrácií a jasného, hoci aj náročného výkladu, priviedli
 k fyzike študenta Philippa Lenarda, neskoršieho nositeľa Nobelovej ceny za fyziku. Učiteľ a žiak spolu skúmali fosforescenciu a táto spolupráca trvala niekoľko desiatok rokov. Jej výsledkom boli tri spoločné práce, uverejnené v špičkovom časopise Annalen der Physik und Chemie. Klatt a Lenard zistili, že intenzita a zafarbenie fosforescencie závisí od množstva a typu kovových prímesí (medi, mangánu či bizmutu), že tlak niekedy spôsobuje zmenu farby fosforescencie, zatiaľ čo u niektorých látok ju úplne potláča. Podali tiež svetelno-elektrické vysvetlenie mechanizmu fosforescencie. Skúsenosti a poznatky z tejto spolupráce Lenard neskôr využil pri výskume katódových lúčov a fotoefektu. Na Klattove a Lenardove práce nadviazali v 40. rokoch americkí bádatelia, ktorí vyvíjali obrazovky pre radary. Zomrel 22. januára 1935 v Bratislave.
 Externé odkazy
 Slovenskí fyzici
 Narodenia v 1850
 Úmrtia v 1935