text:
Nauru (), oficialiai vadinama Nauru Respublika (), – sala ir valstybė Ramiajame vandenyne, mažiausia pasaulio respublika, mažiausia salų valstybė ir trečia mažiausia nepriklausoma valstybė pagal plotą po Vatikano ir Monako.
 Nuo pat pradžių apgyvendinta mikroneziečių ir polineziečių, XIX a. pab. buvo aneksuota kaip Vokietijos kolonija, o po Pirmojo pasaulinio karo tapo mandatine teritorija, valdoma Australijos, Naujosios Zelandijos ir Jungtinės Karalystės. Antrojo pasaulinio karo metais salą okupavo Japonija, o po karo sala ir vėl buvo globojamoji teritorija, kol 1968 m. iškovojo nepriklausomybę.
 Šalis yra Jungtinių Tautų, Tautų Sandraugos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalių sandraugos narė.
 Istorija
 Manoma, kad salos pavadinimas kilo iš nauriečių kalbos žodžio Anáoero, reiškiančio „einu į paplūdimį“.
 Maždaug prieš 3000 metų saloje pirmieji apsigyveno polineziečiai ir melaneziečiai. Vietiniai gyventojai buvo susiskirstę į 12 klanų, vertėsi žvejyba, kokosų, pandanų vaisių rinkimu.
 Pirmieji europiečiai saloje pasirodė 1798 metais, kuomet čia atplaukė britų ekspedicija, vadovaujama Džono Firno. Jūrininkas salą pavadino „Maloniąja sala“ (). Vėliau čia apsilankydavo banginių medžiotojų, prekybininkų laivai, europiečiai prekiaudavo su vietiniais, pasipildydavo gėlo vandens atsargas. Nauriečiai įsigiję šaunamųjų ginklų sukėlė Nauru genčių karą (1878–1888 m.), kurio metu žuvo ~500 žmonių.
 Nuo 1888 metų sala (tada vadinta Nawodo ar Onawero) aneksuota Vokietijos ir priskirta Maršalų salų protektoriatui. Vokiečiai nutraukė genčių karą, vienos genties karalius Aveida tapo vyriausiu salos karaliumi. 1888 m. į Nauru atvyko ir krikščionių misionieriai.
 1906 metais tada vokiečiams tebepriklausiusioje saloje pradėti išgauti fosfatai (guanas) – pagrindinis pajamų šaltinis iki XX amžiaus galo. Kasybą atliko britų bendrovė. 1914 m., pasidėjus I pasauliniam karui salą užėmė Australija, o kasyklos pelną dalijosi su britais ir Naująja Zelandija. 1921 m. dėl gripo epidemijos žuvo 230 žmonių, buvo išplitusi tuberkuliozė. 1923 m. Tautų Lyga suteikė Australijai mandatą valdyti Nauru.
 1940 m. vokiečiai ėmė atakuoti iš Nauru fosfatus gabenančius laivus, o 1942 m. rugpjūčio 26 d. japonai okupavo Nauru. Japonai saloje nutiesė aerodromą, 1200 naurečių išvežė priverstiniam darbui į Čiuko salas. 1945 m. rugsėjo 13 d. amerikiečiai išstūmė japonus iš Nauru, į salą grąžinti 737 Čiuke išgyvenę nauriečiai. Nuo 1947 m., JTO paskyrimu, salą bendrai valdė Australija, Naujoji Zelandija ir Jungtinė Karalystė.
 1966 m. sala gavo autonomiją, o 1968 metais paskelbė nepriklausomybę. Pirmuoju prezidentu tapo Hameras De-Roburtas. 1970 m. fosfatų kasyklą iš britų perėmė vietinė bendrovė „Nauru Phosphate Corporation“. Didelės pajamos iš fosfatų gavybos netrukus pavertė salą viena turtingiausių regiono valstybių, o pagal BVP rodiklį 1 gyventojui užėmė 2 vietą pasaulyje (po JAE). XX a. pab. fosfatų ištekliai išseko, didžioji salos dalis liko iškasinėta, be natūralios gamtos, o šalis patyrė bankrotą. 1989 m. Nauru padavė į teismą Australiją dėl jos valdymo metais padarytos žalos gamtai, australai iš dalies atstatė salos kraštovaizdį.
 1999 m. Nauru tapo JTO nare. Per Nauru bankus buvo vykdomos finansinės aferos, todėl JAV netrukus nutraukė transakcijas. 2001 m. į salą buvo atgabenti Australijoje prieglobstį siekę gauti Afganistano pabėgėliai. 2003 m. jie sukėlė streiką ir buvo nugabenti į Australiją. Nauru taip pat pagarsėjo kaip šalis, už „finansinę paramą“ pripažįstanti nepriklausomybės siekiančias valstybes. 2005 m. bankrutavo „Air Nauru“ bendrovė ir sala beveik metus buvo pasiekiama tik laivu. Vėliau su taivaniečių parama susisiekimas atstatytas.
 Politinė sistema
 Nauru yra parlamentinė respublika. Valstybės galva – prezidentas. Parlamente yra 18 narių, renkamų trejiems metams. 15 iš 18 dabartinio parlamento narių – nepartiniai. Nauru turi tris politines partijas: Nauru demokratų partija, Pirmiausia Nauru ir Centro partija.
 Užsienio politika
 Po nepriklausomybės 1968 m. šalis tapo Tautų Sandraugos ypatingąja nare, o pilnateise nare tapo 1999 metais. 1991 m. šalis buvo priimta į Azijos vystymo banką, o 1999 m. — į JTO. Taip pat Nauru yra Pietų Ramiojo vandenyno regiono aplinkosaugos programos, Pietų Ramiojo vandenyno komisijos ir Pietų Ramiojo vandenyno taikomų žemės mokslų komisijos narė. 2021 m. vasarį, motyvuodamos Mikronezijos regiono diskriminavimu, Nauru kartu su Maršalo Salomis, Kiribačiu ir Mikronezijos Federacinėmis Valstijomis paskelbė formaliai pasitrauksiančios iš Ramiojo vandenyno salų forumo po to, kai jo sekretoriumi buvo išrinktas Kuko Salų atstovas Henris Puna.
 Nauru yra viena iš nedaugelio pasaulio valstybių, neturinti ginkluotų pajėgų. Jas iš dalies atstoja civiliams pavaldžios nedidelės policijos pajėgos. Tarp Nauru ir Australijos pasirašyta neformali sutartis, pagal kurią Australija atsakinga už Nauru gynybą. 2005 m. rugsėjį tarp Australijos ir Nauru pasirašytas savitarpio supratimo memorandumas, pagal kurį Australija teikia Nauru finansinę ir techninę paramą. Tai reiškia, kad Australija per finansų sekretorių padedanti parengti šalies biudžetą, siunčianti patarėjus sveikatos ir švietimo klausimais. Už tai Nauru sutiko savo teritorijoje apgyvendinti prieglobsčio Australijoje ieškotojus iki tol, kol bus patenkinti šių prašymai atvykti į Australiją. Nauru savo oficialia valiuta naudoja Australijos dolerį.
 Nauru nekart pasipelnė iš savo, kaip JTO narės, pozicijos santykiuose su Taivanu (oficialiai Kinijos Respublika) ir Kinijos Liaudies Respublika (Kinijos LR), pripažindama tai vieną, tai kitą pusę. Viena vertus, 2002 m. liepos 21 d. Nauru pasirašė sutartį, kuria užmezgami diplomatiniai santykiai su Kinijos LR, už tai mainais iš pastarosios gaudama 130 mln. JAV dolerių. Į tai reaguodama Kinijos Respublika po dviejų dienų nutraukė diplomatinius santykius su Nauru. Tačiau jau 2005 m. gegužės 14 d. Nauru atkūrė diplomatinius santykius su Kinijos Respublika., oficialiai nutraukdama santykius su Kinijos LR tų pačių metų gegužės 31 d. Nepaisant to, Kinijos LR atstovaujantis biuras saloje lieka neuždarytas.
 2008 m. Nauru buvo pripažinusi Kosovo nepriklausomybę (pripažinimą atšaukė 2019 m. lapkričio 13 d.). 2009 m. šalis tapo ketvirtąja valstybe po Rusijos, Nikaragvps ir Venesuelos, pripažinusi nuo Sakartvelo atsiskyrusią Abchaziją, mainais už tai iš Rusijos sulaukusi 50 mln. JAV dolerių humanitarinės paramos. Nuo to laiko tarp Nauru ir Abchazijos būta keli aukšto lygio vizitai, Nauru atstovai bent kartą stebėjo Abchazijos prezidento rinkimus. Tais pačiais metais Nauru pripažino ir Pietų Osetiją. 2008 m. liepos 15 d. Nauru vyriausybė paskelbė 9 mln. dolerių vertės uosto rekonstrukcijos projektą, finansuotą iš Rusijos gautos paramos. Pati vyriausybė neigė, kad gauta parama susijusi su šalies vykdoma Abchazijos ir Pietų Osetijos pripažinimo politika.
 Lietuva su Nauru diplomatinius santykius yra užmezgusi nuo 2011 m. 2022 m. duomenimis, tarp valstybių nevykdoma jokia ekonominė veikla ir nėra akredituotų atstovų.
 Administracinis suskirstymas
 Nauru padalinta į 14 administracinių apygardų, kurios savo ruožtu skirstomos į kaimus. Šalyje yra aštuonios rinkimų apygardos:
 Geografija
 Nauru yra maža, ovalo formos sala Ramiojo vandenyno pietuose, 42 km į pietus nuo pusiaujo. Sala yra apsupta koralų rifų, neapsaugota nuo potvynių ir pilna kalnų. Rifai sudaro ribą tarp gilio vandenyno ir smėlėto paplūdimio. Rifų buvimas kliudo jūrų uosto įkūrimui, nors 16 dirbtinių kanalų padaryti tarp rifų leidžia mažiems laivams įplaukti į salą. Koralų uolos yra apsupusios centrinį plokščiakalnį, kuris saloje yra žinomas kaip Aukščiausia viršūnė. Aukščiausias plokščiakalnio viršūnės taškas siekia 65 m virš jūros lygio. Vienintelis derlingas plotas yra siauras pakrantės ruožas (150–300 m), kur veši kokosų palmės. Salą supančią Buado lagūną išlaiko bananai, ananasai, daržovės, pandanų medžiai ir vietiniai kietmedžiai, tokie kaip puiklapiai. Salos gyventojai yra susitelkę pakrantės ruože ir aplink Buado lagūną.
 Nauru buvo vienas iš trijų daugiausiai turinčių fosfatų uolų salų Ramiajame vandenyne (kitos Banaba Kiribatyje ir Maktėja Prancūzų Polinezijoje), tačiau fosfatų rezervai yra beveik išnaudoti. Fosfatų gavyba centriniame plokščiakalnyje paliko nederlingą plotą nelygių klinties viršūnių, kurių aukštis siekia net daugiau kaip 15 m.
 Klimatas
 Nauru ištisus metus vyrauja karšti ir drėgni orai. Nuo lapkričio iki vasario saloje daug lyja dėl musonų. Ciklonai reti. Metinis kritulių kiekis nepastovus ir priklauso nuo El Ninjo. Salą yra ištikusios sausros. Temperatūra Nauru dienomis svyruoja tarp 30°C ir 35°C, o naktimis nukrenta iki 25°C.
 Nauru saloje nėra upių ar srovių.
 Biologinė įvairovė
 Saloje fauna skurdi dėl menkos augalijos ir fosfatų kasybos padarinių. Daug vietinių paukščių išnyko ar ženkliai sumažėjo dėl sunaikintų jų gyvenviečių. Saloje yra apie 60 dokumentuotų vietinių induočių augalų rūšių, tačiau nė viena rūšis nėra endeminė. Vietinei augalijai neigiamą įtaką padarė kokoso palmių auginimas, fosfatų gavyba ir atvežtinės rūšys.
 Saloje nėra vietinių žinduolių rūšių, tačiau yra vietinės vabzdžių, sausumos krabų ir paukščių rūšių. Tarp jų — tik šiai salai būdinga nendrinukių rūšis, Acrocephalus rehsei. Polinezijos žiurkė, katės, šunys, kiaulės ir vištos į salą pateko per laivus. Kita vertus, salos povandeninė biologinė įvairovė gerokai turtingesnė, tad tarp turistų paplitęs nardymas (su akvalangu ar vamzdeliu).
 Demografija
 2018 m. liepos mėn. saloje gyveno 10670 gyventojų. 96 procentai salos gyventojų nauriečių kalba šneka namie. Saloje yra imigrantų iš Kiribačio, Kinijos ir Tuvalu. Oficiali Nauru yra kalba nauriečių. Anglų kalba vartojama versle, ją moka apie 66% salos gyventojų.
 Vidutinė gyvenimo trukmė – 58 m. tarp vyrų ir 65 m. tarp moterų. Nauru labai rimta nutukimo problema — 97% salos vyrų ir 93% moterų turi viršsvorį — didžiausias procentas tarp pasaulio valstybių. Raštingumas saloje – 97 %. Apie 10,7% salos biudžeto skiriama švietimui.
 Etninės grupės
 58% nauriečių yra etniniai nauriečiai, 26% — kiti Ramiojo vandenyno salų gyventojai, 8% — europiečiai ir 8% — kinai.
 Religija
 Pagrindinė šalies religija — krikščionybė. Didžiausios denominacijos — Nauru kongregacinė bažnyčia (35,71%), Romos katalikų bažnyčia (32,96%), Dievo asamblėjos (12,98%) ir baptistų bažnyčia (1,48%). Šalies konstitucija garantuoja tikėjimo laisvę, tačiau Nauru smarkiai apribota mormonų ir Jehovos liudytojų veikla. Šioms bendruomenėms priklauso kai kurie valstybinėje fosfatų kasybos korporacijoje dirbantys migrantai. Katalikai vyskupiją dalinasi su Kiribačiu, Taravoje yra įsikūrusi vyskupijos kurija.
 Kultūra
 Nauriečiai yra kilę iš Polinezijos ir Mikronezijos jūrininkų, kurie tikėjo moterų dievybe Eijebong ir žemės dvasia, saloje – Buitani. Dvi iš dvylikos vietinių genties grupių išnyko XX a. Angam dieną (laikoma spalio 12 d.) švenčiamas Nauru išsivadavimas po Antrojo Pasaulinio karo, kuris sumažino vietinių gyventojų skaičių mažiau kaip iki 1500 žmonių. Dėl kolonijų ir vakarų įtakos išstumiamos vietinės kultūros. Keli senieji papročiai yra išsaugoti ir dar taikomos kai kurios tradicinės muzikos, meno, amatų ir žvejybos formos.
 Čia nėra kasdienių naujienų leidinių, bet yra keli savaitraščiai ar dvisavaitraščiai, įskaitant Suvestinė, Centrinės Žvaigždės Naujienos ir Nauru Kronika. Yra vietinė Nauru televizijos stotis (NTV), kuri transliuoja programas iš Naujosios Zelandijos, ir nekomercinė Nauru radijo stotis, kuri gaudo bangas iš Australijos radijo ir BBC.
 Australiškas futbolas yra labai populiari Nauru sporto šaka. Čia yra elitinė šalies lyga su septyniomis komandomis. Visos rungtynės vyksta salos stadione, Linkbelto ovale. Nauru taip pat populiarūs sportiniai žaidimai – kriketas, golfas, buriavimas, tenisas ir paprastas futbolas. Nauru bendradarbiauja su Britanijos tautų sandrauga ir dalyvauja Vasaros Olimpinėse Žaidynėse, kur geriausiai sekasi sunkioji atletika. Marcus Stephen – žymus medalininkas, kuris buvo išrinktas į parlamentą 2003 m., 2007 m. išrinktas Nauru prezidentu.
 Tradicinis darbas yra užkrėstų paukščių gaudymas, kai jie grįžta su pašarais iš jūros. Per saulėlydį, žmonės sustoja pajūryje, pasirengę gaudyti parskrendančius paukščius su kilpavirvėmis. Nauriečių kilpavirvė yra pagaminta iš lanksčios virvės su svarmeniu gale. Kai paukštis priartėja kilpavirve smūgiuojama virš jo ir paukštis nukrinta ant žemės. Taip paukščiai sugaunami, verdami ir valgomi.
 Kita informacija
 Nauru ryšiai
 Nauru transportas
 Nauru šventės
 Šaltiniai
 Nuorodos
 Nauru – pragaru virtęs rojus , Apleisti.lt, 2011-09-18; Auksinė varpa.lt , 2009-12-23.
 Valstybės


type: wikipedia

text:
Január je prvý mesiac roka v Gregoriánskom kalendári a jeden zo siedmich mesiacov s dĺžkou 31 dní.
 Astrologicky začína január so slnkom v znamení Kozorožca a končí v znamení Vodnára. V astronomických termínoch začína v súhvezdí Strelca a končí v znamení Kozorožca.
 Január je pomenovaný podľa Jána, rímskeho boha dverí a brán, začiatku a konca, preto býval zobrazovaný s dvomi tvárami – jednou hľadel do minulosti, druhou do budúcnosti. Pôvodný rímsky kalendár sa skladal z desiatich mesiacov (304 dní). Rimania pôvodne považovali zimu za nemesačné obdobie. Okolo roku 700 pred Kr. Romulov nástupca kráľ Numa Pompilius pridal mesiace január a február, čím zosúladil kalendár so štandardným lunárnym rokom (354 dní). Rímska poverčivosť ohľadom párnych čísel vyústila do stanovenia dĺžky roka 355 dní. Hoci marec bol pôvodne prvým mesiacom, pre túto pozíciu určili január, pretože vtedy boli zvyčajne volení konzuli.
 Prvý deň roka sa nazýva Nový rok.
 Existujú tiež v nárečiách názvy ľaden a veľký sečeň alebo sečeň.
 Referencie
 Iné projekty
 01
 ~01


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 2020.11.6.
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 LI 370/1
 A TANÁCS (EU) 2020/1648 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2020. november 6.)
 a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet 8a. cikke (1) bekezdésének végrehajtásáról
 AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló, 2006. május 18-i 765/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8a. cikke (1) bekezdésére,
 tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslataira,
 mivel:
 (1)
 A Tanács 2006. május 18-án elfogadta a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendeletet.
 (2)
 A Fehéroroszországban 2020. augusztus 9-én tartott elnökválasztás nem felelt meg a nemzetközi normáknak, és azt a független jelöltek elleni elnyomás, valamint az említett választásokat követően tartott békés tüntetések résztvevőivel szembeni brutális fellépés jellemezte. Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) az Unió nevében kiadott, 2020. augusztus 11-i nyilatkozatában kijelentette, hogy a választások nem voltak sem szabadok, sem tisztességesek. Azt is leszögezte, hogy akár intézkedések meghozatalára is sor kerülhet az erőszakért, az indokolatlan letartóztatásokért és a választási eredmények meghamisításáért felelős személyekkel szemben.
 (3)
 A Tanács 2020. október 2-án elfogadta az (EU) 2020/1387 végrehajtási rendeletet (2), amelyben 40 olyan személyt vett jegyzékbe, akiket felelősség terhel a 2020-as fehéroroszországi elnökválasztást követően békés tüntetőkkel, az ellenzék tagjaival és újságírókkal szemben alkalmazott elnyomásért és megfélemlítésért, valamint azért, hogy a központi választási bizottság nem megfelelően folytatta le az említett választási eljárást.
 (4)
 A főképviselő Unió nevében kiadott, 2020. szeptember 24-i nyilatkozatában kijelentette, hogy Alekszandr Lukasenko úgynevezett „beiktatása”, valamint az az új megbízatás, amelyre Alekszandr Lukasenko igényt tart, nélkülöz minden demokratikus legitimitást. A nyilatkozat hangsúlyozta, hogy az Unió elvárja, hogy a belarusz hatóságok azonnal hagyjanak fel a belarusz lakossággal szembeni elnyomás és erőszak alkalmazásával, és haladéktalanul, feltételek nélkül bocsássák szabadon az összes letartóztatott személyt, beleértve a politikai okokból bebörtönzötteket is.
 (5)
 A fehéroroszországi helyzet súlyosságára, valamint a civil társadalommal és az ellenzéki aktivistákkal szembeni folytatódó elnyomásra tekintettel Alekszandr Lukasenkót és 14 másik személyt fel kell venni a 765/2006/EK rendelet I. mellékletében foglalt, korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe.
 (6)
 A 765/2006/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A 765/2006/EK rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2020. november 6-án.
 a Tanács részéről
 az elnök
 M. ROTH
 (1) HL L 134., 2006.5.20., 1. o.
 (2) A Tanács (EU) 2020/1387 végrehajtási rendelete (2020. október 2.) a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet 8a. cikke (1) bekezdésének végrehajtásáról (HL L 319I, 2020.10.2., 1. o.).
 MELLÉKLET
 A 765/2006/EK rendelet I. melléklete a következő személyekkel egészül ki:
 Név
 A fehérorosz változat angol átírása
 Az orosz változat angol átírása
 Név
 (fehéroroszul)
 Név
 (oroszul)
 Azonosító
 adat
 A jegyzékbe vétel indokai
 „45.
 Aliaksandr Ryhoravich LUKASHENKA
 Alexandr Grigorievich LUKASHENKO
 Аляксандр Рыгоравiч ЛУКАШЭНКА
 Александр Григорьевич ЛУКАШЕНКО
 A Fehérorosz Köztársaság elnöke
 Születési idő: 1954.8.30.
 Születési hely: Kopys, Vitebsk/Viciebsk Oblast, korábban USSR (jelenleg Belarus)
 Nem: férfi
 Fehéroroszország elnökeként – és ennélfogva az állami szervek felett irányítást gyakorló személyként – felelősség terheli az államapparátus által a 2020-as. augusztusi elnökválasztás előtt és azt követően alkalmazott erőszakos elnyomásért, különösen egyes jelentős ellenzéki jelölteknek a választásból való kizárásáért, békés tüntetők önkényes letartóztatásáért és bántalmazásáért, valamint újságírók megfélemlítéséért és a velük szemben alkalmazott erőszakért.
 46.
 Viktar Aliaksandravich LUKASHENKA
 Viktor Aleksandrovich LUKASHENKO
 Вiктар Аляксандравiч ЛУКАШЭНКА
 Виктор Александрович ЛУКАШЕНКО
 Az elnök nemzetbiztonsági tanácsadója, a Biztonsági Tanács (Security Council) tagja
 Születési idő: 1975.11.28.
 Születési hely: Mogilev/Mahiliou (korábban USSR, jelenleg Belarus)
 Nem: férfi
 Az elnök nemzetbiztonsági tanácsadójaként és a Biztonsági Tanács (Security Council) tagjaként, valamint a fehérorosz biztonsági erőket informálisan felügyelő személyként felelősség terheli az államapparátus által a 2020-as elnökválasztást követően sorozatosan alkalmazott elnyomásért és megfélemlítésért, különösen békés tüntetők önkényes letartóztatásáért és bántalmazásáért, a kínzást is beleértve, valamint újságírók megfélemlítéséért és a velük szemben alkalmazott erőszakért.
 47.
 Ihar Piatrovich SERGYAENKA
 Igor Petrovich SERGEENKO
 Iгар Пятровiч СЕРГЯЕНКА
 Игорь Петрович СЕРГЕЕНКО
 Az elnöki hivatal kabinetfőnöke
 Születési idő: 1963.1.14.
 Születési hely: Stolitsa, Vitebsk/Viciebsk Oblast (korábban USSR, jelenleg Belarus)
 Nem: férfi
 Az elnöki hivatal kabinetfőnökeként szoros kapcsolatban áll az elnökkel, és felelős az elnöki hatáskör bel- és külpolitika terén való gyakorlásának biztosításáért. Ebbéli minőségében tehát a Lukasenko-rezsim támogatója, többek között az államapparátus által a 2020-as elnökválasztást követően sorozatosan alkalmazott elnyomás és megfélemlítés tekintetében is.
 48.
 Ivan Stanislavavich TERTEL
 Ivan Stanislavovich TERTEL
 Iван Станiслававiч ТЭРТЭЛЬ
 Иван Станиславович ТЕРТЕЛЬ
 A KGB (State Security Committee) elnöke, a Számvevőszék (State Control Committee) korábbi elnöke
 Születési idő: 1966.9.8.
 Születési hely: Privalki/Privalka, Hrodna/Grodno Oblast (korábban USSR, jelenleg Belarus)
 Nem: férfi
 Az állambiztonsági bizottság (State Security Committee, KGB) elnökeként és a Számvevőszék (State Control Committee) korábbi elnökeként betöltött vezetői pozíciójánál fogva felelősség terheli az államapparátus által a 2020-as elnökválasztást követően sorozatosan alkalmazott elnyomásért és megfélemlítésért, különösen békés tüntetők önkényes letartóztatásáért és bántalmazásáért, a kínzást is beleértve, valamint újságírók megfélemlítéséért és a velük szemben alkalmazott erőszakért.
 49.
 Raman Ivanavich MELNIK
 Roman Ivanovich MELNIK
 Раман Iванавiч МЕЛЬНIК
 Роман Иванович МЕЛЬНИК
 A belügyminisztérium közrendvédelmi és megelőzési főigazgatóságának (Main Directorate of Law and Order Protection and Prevention) vezetője
 Születési idő: 1964.5.29.
 Nem: férfi
 A belügyminisztérium közrendvédelmi és megelőzési főigazgatóságának (Main Directorate of Law and Order Protection and Prevention) vezetőjeként felelősség terheli az államapparátus által a 2020-as elnökválasztást követően sorozatosan alkalmazott elnyomásért és megfélemlítésért, különösen békés tüntetők önkényes letartóztatásáért és bántalmazásáért, a kínzást is beleértve, valamint újságírók megfélemlítéséért és a velük szemben alkalmazott erőszakért.
 50.
 Ivan Danilavich NASKEVICH
 Ivan Danilovich NOSKEVICH
 Iван Данiлавiч НАСКЕВIЧ
 Иван Данилович НОСКЕВИЧ
 A Vizsgálóbizottság (Investigative Committee) elnöke
 Születési idő: 1970.3.25.
 Születési hely: village of Cierabličy, Brest Oblast (korábban USSR, jelenleg Belarus)
 Nem: férfi
 A Vizsgálóbizottság elnökeként betöltött vezetői pozíciójánál fogva felelősség terheli a Vizsgálóbizottság által a 2020-as elnökválasztást követően sorozatosan alkalmazott elnyomásért és megfélemlítésért, különösen a koordinációs tanács (Coordination Council) és békés tüntetők elleni nyomozásokért.
 51.
 Aliaksey Aliaksandravich VOLKAU
 Alexey Aleksandrovich VOLKOV
 Аляксей Аляксандравiч ВОЛКАЎ
 Алексей Александрович ВОЛКОВ
 A Vizsgálóbizottság (Investigative Committee) korábbi első alelnöke, jelenleg a Bűnügyi Szakértői Állami Bizottság (State Committee for Forensic Expertise) elnöke
 Születési idő: 1973.9.7.
 Születési hely: Minsk (korábban USSR, jelenleg Belarus)
 Nem: férfi
 A Vizsgálóbizottság első alelnökeként betöltött korábbi vezetői pozíciójánál fogva felelősség terheli a Vizsgálóbizottság által a 2020-as elnökválasztást követően sorozatosan alkalmazott elnyomásért és megfélemlítésért, különösen a koordinációs tanács (Coordination Council) és békés tüntetők elleni nyomozásokért.
 52.
 Siarhei Yakaulevich AZEMSHA
 Sergei Yakovlevich AZEMSHA
 Сяргей Якаўлевiч АЗЕМША
 Сергей Яковлевич АЗЕМША
 A Vizsgálóbizottság (Investigative Committee) alelnöke
 Születési idő: 1974.7.17.
 Születési hely: Rechitsa, Gomel Oblast (korábban USSR, jelenleg Belarus)
 Nem: férfi
 A Vizsgálóbizottság alelnökeként betöltött vezetői pozíciójánál fogva felelősség terheli a Vizsgálóbizottság által a 2020-as elnökválasztást követően sorozatosan alkalmazott elnyomásért és megfélemlítésért, különösen a koordinációs tanács (Coordination Council) és békés tüntetők elleni nyomozásokért.
 53.
 Andrei Fiodaravich SMAL
 Andrei Fyodorovich SMAL
 Андрэй Фёдаравiч СМАЛЬ
 Андрей Федорович СМАЛЬ
 A Vizsgálóbizottság (Investigative Committee) alelnöke
 Születési idő: 1973.8.1.
 Születési hely: Brest (korábban USSR, jelenleg Belarus)
 Nem: férfi
 A Vizsgálóbizottság alelnökeként betöltött vezetői pozíciójánál fogva felelősség terheli a Vizsgálóbizottság által a 2020-as elnökválasztást követően sorozatosan alkalmazott elnyomásért és megfélemlítésért, különösen az említett választás eredménye elleni tiltakozás céljából az ellenzék által létrehozott koordinációs tanács (Coordination Council) és békés tüntetők elleni nyomozásokért.
 54.
 Andrei Yurevich PAULIUCHENKA
 Andrei Yurevich PAVLYUCHENKO
 Андрэй Юр’евiч ПАЎЛЮЧНКА
 Андрей Юрьевич ПАВЛЮЧЕНКО
 Az operatív-elemzési központ (Operational-Analytical Center) vezetője
 Születési idő: 1971.8.1.
 Születési hely:
 Az operatív-elemzési központ (Operational-Analytical Center) vezetőjeként betöltött vezetői pozíciójánál fogva szoros kapcsolatban áll az elnökkel, és felelősség terheli a civil társadalommal szemben alkalmazott elnyomásért, különösen a távközlési hálózatokkal való összeköttetések megszakításáért, amit a civil társadalommal, a békés tüntetőkkel és az újságírókkal szembeni elnyomás részeként alkalmaztak az országban.
 55.
 Ihar Ivanavich BUZOUSKI
 Igor Ivanovich BUZOVSKI
 Iгар Iванавiч БУЗОЎСКI
 Игорь Иванович БУЗОВСКИЙ
 Információügyi miniszterhelyettes Születési idő: 1972.7.10.
 Születési hely: village of Koshelevo, Grodno/Hrodna region (korábban USSR, jelenleg Belarus)
 Nem: férfi
 Információügyi miniszterhelyettesként betöltött vezetői pozíciójánál fogva felelősség terheli a civil társadalommal szemben alkalmazott elnyomásért, különösen az információügyi minisztérium azon döntéséért, amellyel a 2020-as elnökválasztást követően a civil társadalommal, a békés tüntetőkkel és az újságírókkal szembeni elnyomás részeként blokkolta a független weboldalakhoz való hozzáférést és korlátozta az internethez való hozzáférést Fehéroroszországban.
 56.
 Natalia Mikalaeuna EISMANT
 Natalia Nikolayevna EISMONT
 Наталля Мiкалаеўна ЭЙСМАНТ
 Наталья Николаевна ЭЙСМОНТ
 Fehéroroszország elnökének sajtótitkára
 Születési idő: 1984.2.16.
 Születési hely: Minsk (korábban USSR, jelenleg Belarus)
 Leánykori név: Kirsanova (RU: Кирсанова) vagy Selyun (RU Селюн)
 Nem: férfi
 Fehéroroszország elnökének sajtótitkáraként ő koordinálja az elnök médiatevékenységeit, amibe beletartozik a nyilatkozatok megszövegezése és az elnök nyilvános megjelenéseinek megszervezése is. Ebbéli minőségében tehát a Lukasenko-rezsim támogatója, többek között az államapparátus által a 2020-as elnökválasztást követően sorozatosan alkalmazott elnyomás és megfélemlítés tekintetében is. Különösen a 2020-as elnökválasztást követően nyilvánosan tett azon nyilatkozataival, amelyekben megvédte az elnököt és kritizálta az ellenzéki aktivistákat és a békés tüntetőket, hozzájárult a demokrácia és a jogállamiság Fehéroroszországban való komoly aláásásához. Emellett szoros kapcsolatban áll az elnökkel.
 57.
 Siarhei Yaugenavich ZUBKOU
 Sergei Yevgenevich ZUBKOV
 Сяргей Яўгенавiч ЗУБКОЎ
 Сергей Евгеньевич ЗУБКОВ
 Az „alfa egység” (Alfa Unit) parancsnoka
 Születési idő: 1975.8.21.
 Nem: férfi
 Az „alfa egység” (Alfa Unit) erőinek parancsnokaként felelősség terheli az ezen erők által a 2020-as elnökválasztást követően sorozatosan alkalmazott elnyomásért és megfélemlítésért, különösen békés tüntetők önkényes letartóztatásáért és bántalmazásáért, a kínzást is beleértve, valamint újságírók megfélemlítéséért és a velük szemben alkalmazott erőszakért.
 58.
 Andrei Aliakseevich RAUKOU
 Andrei Alekseevich RAVKOV
 Андрэй Аляксеевiч РАЎКОЎ
 Андрей Алексеевич РАВКОВ
 A Biztonsági Tanács (Security Council) korábbi államtitkára
 Születési idő: 1967.6.25.
 Születési hely: village of Revyaki, Vitebsk/Viciebsk Oblast (korábban USSR, jelenleg Belarus)
 Nem: férfi
 A Biztonsági Tanács (Security Council) korábbi államtitkáraként felelősség terheli az államapparátus által a 2020-as elnökválasztást követően sorozatosan alkalmazott elnyomásért és megfélemlítésért, különösen békés tüntetők önkényes letartóztatásáért és bántalmazásáért, a kínzást is beleértve, valamint újságírók megfélemlítéséért és a velük szemben alkalmazott erőszakért. Emellett szoros kapcsolatban áll az elnökkel.
 59.
 Pyotr Piatrovich MIKLASHEVICH
 Petr Petrovich MIKLASHEVICH
 Пётр Пятровiч МIКЛАШЭВIЧ
 Петр Петрович МИКЛАШЕВИЧ
 A Fehérorosz Köztársaság alkotmánybíróságának elnöke
 Születési idő: 1954.10.18.
 Születési hely: Minsk Oblast (korábban USSR, jelenleg Belarus)
 Nem: férfi
 Az alkotmánybíróság elnökeként felelősség terheli az alkotmánybíróság 2020. augusztus 25-i határozatának elfogadásáért, amelyben az alkotmánybíróság érvényesnek nyilvánította a csalárd választás eredményét. Ezáltal támogatta és elősegítette az államapparátus által békés tüntetőkkel és újságírókkal szemben sorozatosan alkalmazott elnyomást és megfélemlítést, ezért felelősség terheli a demokrácia és a jogállamiság Fehéroroszországban való komoly aláásásáért.”


type: other

text:
2017.02.16 - Dyrektor Izby Skarbowej w Warszawie - 1462-IPPP2.4512.966.2016.1.DG
 ∟opodatkowanie VAT darowizny przedsiębiorstwa na rzecz Strony oraz wniesienia otrzymanego przedsiębiorstwa do spółki cywilnej
 2017.02.16 - Dyrektor Izby Skarbowej w Warszawie - 1462-IPPB2.4515.8.2017.1.JG1
 ∟W zakresie skutków podatkowych dokonania darowizny w formie zwolnienia Wnioskodawcy z długu przez jego syna.
 2017.02.10 - Dyrektor Izby Skarbowej w Katowicach - 2461-IBPB-2-1.4515.480.2016.1.MCZ
 ∟nabycie udziału w przedsiębiorstwie przez wspólnika spółki cywilnej od osoby wymienionej w art. 4a ust. 1 ustawy psd. będzie korzystało ze zwolnienia na podstawie art. 4a ustawy
 2017.02.10 - Dyrektor Izby Skarbowej w Katowicach - 2461-IBPB-2-1.4515.479.2016.1.MCZ
 2017.01.30 - Dyrektor Izby Skarbowej w Bydgoszczy - 0461-ITPP2.4512.830.2016.2.RS
 ∟W zakresie wyłączenia z opodatkowania sprzedaży „przedsiębiorstwa”.
 2017.01.27 - Dyrektor Izby Skarbowej w Katowicach - 2461-IBPB-2-1.4515.483.2016.2.JKu
 ∟skoro Wnioskodawca otrzymuje w darowiźnie od rodziców środki pieniężne w celu dalszej spłaty rat kredytu i kwoty te rzeczywiście stanowią darowiznę w świetle przepisów Kodeksu cywilnego, to po przekroczeniu kwoty wolnej od podatku tj. 9.637 zł od każdego darczyńcy, będą korzystały ze zwolnienia z opodatkowania podatkiem od spadków i darowizn po spełnieniu przez Wnioskodawcę warunków określonych w art. 4a ustawy o podatku od spadków i darowizn.
 2017.01.19 - Dyrektor Izby Skarbowej w Bydgoszczy - 0461-ITPP2.4512.866.2016.1.AD
 ∟Czy darowizna przedsiębiorstwa pomiędzy małżonkami podlega opodatkowaniu podatkiem od towarów i usług?
 2017.01.19 - Dyrektor Izby Skarbowej w Bydgoszczy - 0461-ITPP2.4512.838.2016.1.AGW
 ∟Wyłączenie z opodatkowania darowizny przedsiębiorstwa.
 2017.01.12 - Dyrektor Izby Skarbowej w Łodzi - 1061-IPTPB2.4511.774.2016.2.MK
 ∟Czy sprzedaż przez Wnioskodawczynię udziału w nieruchomości, nabytej w drodze spadkobrania, powoduje obowiązek zapłaty podatku dochodowego od osób fizycznych?
 2017.01.09 - Dyrektor Izby Skarbowej w Warszawie - 1462-IPPB2.4515.194.2016.2.MZ
 2017.01.05 - Dyrektor Izby Skarbowej w Katowicach - 2461-IBPB-2-1.4515.452.2016.2.BB
 ∟Czy darowizna przedsiębiorstwa dokonana przez ojca na rzecz syna w formie aktu notarialnego spowoduje u darczyńcy (ojca) powstanie obowiązku podatkowego na podstawie ustawy o podatku od spadków i darowizn (art. 4a ustawy o podatku od spadków i darowizn)?
 2017.01.05 - Dyrektor Izby Skarbowej w Warszawie - 1462-IPPB2.4515.177.2016.3.MZ
 2016.12.23 - Dyrektor Izby Skarbowej w Poznaniu - 3063-ILPB1-2.4511.206.2016.2.ES
 2016.12.22 - Dyrektor Izby Skarbowej w Warszawie - 1462-IPPB2.4515.195.2016.2.JG1
 2016.12.21 - Dyrektor Izby Skarbowej w Katowicach - 2461-IBPB-2-1.4515.435.2016.1.PM
 ∟Czy przekazana w ten sposób darowizna, pod warunkiem zgłoszenia jej do właściwego naczelnika urzędu skarbowego w terminie 6 miesięcy od dnia powstania obowiązku podatkowego oraz udokumentowania otrzymania darowizny na rachunek wskazany przez Obdarowanego, będzie mogła skorzystać ze zwolnienia z opodatkowania podatkiem od spadków i darowizn, o którym mowa w art. 4a ust. 1 ustawy o podatku od spadków i darowizn?
 2016.12.19 - Dyrektor Izby Skarbowej w Katowicach - 2461-IBPB-2-1.4515.437.2016.1.ASz
 ∟Umowa trustu.
 2016.12.15 - Dyrektor Izby Skarbowej w Warszawie - 1462-IPPB2.4515.197.2016.1.AF
 2016.12.12 - Dyrektor Izby Skarbowej w Katowicach - 2461-IBPB-2-1.4515.406.2016.2.MD
 ∟- Czy darowizna opisanych powyżej składników majątkowych (bądź zorganizowanej części przedsiębiorstwa) na rzecz spółki jawnej spowoduje po stronie spółki jawnej lub Wnioskodawcy, jako wspólnika tej spółki, jakiekolwiek konsekwencje podatkowe w podatku od spadków i darowizn? - W przypadku udzielenia odpowiedzi pozytywnej na zadane pytanie nr 1 i uznania, że po stronie Wnioskodawcy, jako wspólnika spółki jawnej powstanie obowiązek w podatku od spadków i darowizn, to czy Wnioskodawca, jako wspólnik spółki jawnej, będzie korzystać ze zwolnienia, o którym mowa w art. 4a ustawy o podatku od spadków i darowizn?
 2016.12.12 - Dyrektor Izby Skarbowej w Katowicach - 2461-IBPB-2-1.4515.405.2016.2.DP
 2016.12.07 - Dyrektor Izby Skarbowej w Katowicach - 2461-IBPB-2-1.4514.526.2016.2.JKu
 ∟Planowana czynność mająca zawierać dwie czynności prawne tj. przeniesienie własności ze spółki cywilnej na obu wspólników z jednoczesnym zniesieniem współwłasności poprzez zrzeczenie się udziału ojca na rzecz syna stanowi czynność cywilnoprawną niewymienioną w katalogu czynności podlegających opodatkowaniu podatkiem od czynności cywilnoprawnych a zatem jako czynność niewymieniona w ustawowym katalogu nie będą podlegały opodatkowaniu tym podatkiem.
 2016.12.07 - Dyrektor Izby Skarbowej w Katowicach - 2461-IBPB-2-1.4515.447.2016.2.JKu
 ∟czy prawidłowe jest stanowisko, zgodnie z którym, w ramach opisanego zdarzenia przyszłego, otrzymanie przez Wnioskodawcę jako wspólnika Spółki Cywilnej darowizny w postaci udziału wynoszącego 1⁄2 części w prawie własności Przedsiębiorstwa, od ojca będzie korzystało ze zwolnienia z podatku od spadków i darowizn?


type: contracts

text:
 29.6.2006
 EN
 Official Journal of the European Union
 L 175/99
 DECISION OF THE EEA JOINT COMMITTEE
 No 49/2006
 of 28 April 2006
 amending Annex XX (Environment) to the EEA Agreement
 THE EEA JOINT COMMITTEE,
 Having regard to the Agreement on the European Economic Area, as amended by the Protocol adjusting the Agreement on the European Economic Area, hereinafter referred to as ‘the Agreement’, and in particular Article 98 thereof,
 Whereas:
 (1)
 Annex XX to the Agreement was amended by Decision of the EEA Joint Committee No 36/2006 of 10 March 2006 (1).
 (2)
 Directive 2005/33/EC of the European Parliament and of the Council of 6 July 2005 amending Directive 1999/32/EC (2) is to be incorporated into the Agreement,
 HAS DECIDED AS FOLLOWS:
 Article 1
 Annex XX to the Agreement shall be amended as follows:
 1.
 The following shall be added in point 21ad (Council Directive 1999/32/EC):
 ‘, as amended by:
 —
 32005 L 0033: Directive 2005/33/EC of the European Parliament and of the Council of 6 July 2005 (OJ L 191, 22.7.2005, p. 59).’
 2.
 The following shall be added in the adaptation text in point 21ad (Council Directive 1999/32/EC):
 ‘In Article 2(3l), the words “, and Iceland, with regard to all its territory” shall be inserted after the word “Treaty”.’
 Article 2
 The texts of Directive 2005/33/EC in the Icelandic and Norwegian languages, to be published in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union, shall be authentic.
 Article 3
 This Decision shall enter into force on 29 April 2006, provided that all the notifications under Article 103(1) of the Agreement have been made to the EEA Joint Committee (3).
 Article 4
 This Decision shall be published in the EEA Section of, and in the EEA Supplement to, the Official Journal of the European Union.
 Done at Brussels, 28 April 2006.
 For the EEA Joint Committee
 The President
 R. WRIGHT
 (1) OJ L 147, 1.6.2006, p. 55.
 (2) OJ L 191, 22.7.2005, p. 59.
 (3) No constitutional requirements indicated.


text:
 24.1.2019
 EN
 Official Journal of the European Union
 L 21/66
 RECOMMENDATION No 1/2018 OF THE EU-ISRAEL ASSOCIATION COUNCIL
 of 27 December 2018
 approving the extension of the EU-Israel Action Plan [2019/106]
 THE EU-ISRAEL ASSOCIATION COUNCIL,
 Having regard to the Euro-Mediterranean Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and the State of Israel, of the other part (1),
 Whereas:
 (1)
 The Euro-Mediterranean Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and the State of Israel, of the other part (‘the Euro-Mediterranean Agreement’), was signed in Brussels on 20 November 1995 and entered into force on 1 June 2000.
 (2)
 Article 69 of the Euro-Mediterranean Agreement gives the Association Council the power to take decisions and make appropriate recommendations.
 (3)
 Article 10 of the Rules of Procedures of the Association Council provides for the possibility of taking decisions or recommendations by written procedure between sessions, if the Parties so agree.
 (4)
 The extension of the EU-Israel Action Plan for three years will give the Parties the opportunity to take forward their cooperation for the coming years, including through the possible negotiation of partnership priorities,
 HAS ADOPTED THE FOLLOWING RECOMMENDATION:
 Article 1
 The Association Council, acting by written procedure, recommends that the EU-Israel Action Plan be extended for three years as of the date of the adoption of the extension.
 Article 2
 This Recommendation shall take effect on the date of its adoption.
 Done at Brussels, 27 December 2018.
 For the EU-Israel Association Council
 President
 F. MOGHERINI
 (1) OJ L 147, 21.6.2000, p. 3.


text:
 29.11.2017
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 313/1
 A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2200 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2017. november 28.)
 egyes Ukrajnából származó gabonafélékre vonatkozó behozatali vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 187. cikke a) és c) pontjára,
 mivel:
 (1)
 Az (EU) 2017/1566 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) preferenciális rendelkezéseket ír elő az egyes, Ukrajnából származó áruk behozatalára alkalmazandó vámtételekre vonatkozóan. A szóban forgó rendelet II. mellékletében említett behozatali vámkontingenseket a Bizottságnak az 1308/2013/EU rendelet 184. cikkében foglaltak szerint kell kezelnie. E vámkontingensek 2018. január 1-jétől kezdődően három évig alkalmazandóak.
 (2)
 Annak biztosítása érdekében, hogy az Ukrajnából származó érintett gabonaféléknek a vámkontingensek keretében történő behozatala szabályszerű és spekulációtól mentes legyen, helyénvaló úgy rendelkezni, hogy e behozatalok kezelése behozatali engedélyek alkalmazása útján történjen. E célból az 1301/2006/EK (3) és az 1342/2003/EK (4) bizottsági rendeletet, valamint az (EU) 2016/1239 bizottsági végrehajtási rendeletet (5) kell alkalmazni, azon esetek kivételével, amelyek tekintetében e rendelet eltéréseket ír elő.
 (3)
 A szóban forgó kontingensek megfelelő kezelésének biztosítása érdekében meg kell állapítani a behozatali engedély iránti kérelmek benyújtásának határidejét, valamint meg kell határozni a kérelmekben és az engedélyekben feltüntetendő információkat.
 (4)
 A hatékony igazgatás érdekében célszerű előírni, hogy a tagállamok az e rendeletnek megfelelően a Bizottság részére küldendő értesítések céljára az (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (6) és az (EU) 2017/1185 bizottsági végrehajtási rendelet (7) szerinti információs rendszereket használják.
 (5)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A vámkontingensek megnyitása és kezelése
 (1) A mellékletben említett, Ukrajnából származó termékekre vonatkozó behozatali vámkontingensek a 2018. január 1-jétől2020. december 31-ig terjedő időszakra éves alapon megnyitásra kerülnek.
 (2) Az (1) bekezdésben említett vámkontingensek keretében megvalósuló behozatalra felszámítandó vám mértéke tonnánként 0 EUR.
 (3) Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, az 1342/2003/EK és az 1301/2006/EK rendelet, valamint az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet alkalmazandó.
 2. cikk
 A behozatali engedély iránti kérelmek benyújtására és a behozatali engedélyek kibocsátására vonatkozó szabályok
 (1) Az 1301/2006/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésétől eltérve az egyes kérelmezők rendelésszámonként és hetente legfeljebb egy behozatali engedély iránti kérelmet nyújthatnak be. Amennyiben valamely kérelmező egynél több kérelmet nyújt be, azok egyike sem fogadható el, és a kérelmek benyújtásakor letétbe helyezett biztosítékok az érintett tagállam javára kerülnek jóváírásra.
 A behozatali engedély iránti kérelmeket minden héten legkésőbb pénteken, brüsszeli idő szerint 13 óráig kell benyújtani a tagállamok illetékes hatóságainál.
 (2) Az egyes behozatali engedély iránti kérelmekben kilogrammban, tizedesjegyek nélkül kell megjelölni a kérelmezett mennyiséget, amely nem haladhatja meg az érintett kontingens keretében behozható teljes mennyiséget.
 (3) A behozatali engedélyeket a 4. cikk (1) bekezdésében említett értesítési határidőt követő negyedik munkanapon kell kiállítani.
 (4) A behozatali engedély iránti kérelemben és a behozatali engedélyben a 8. rovatban szerepelnie kell az „Ukrajna” névnek, és az „igen” szó melletti négyzetben egy X-nek. Az engedélyek kizárólag Ukrajnából származó termékekre érvényesek.
 3. cikk
 A behozatali engedélyek érvényessége
 A behozatali engedély érvényességének időtartama az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerinti tényleges kiállítási napon veszi kezdetét, és az adott nap hónapját követő második hónap végéig tart.
 4. cikk
 Értesítések
 (1) A tagállamok legkésőbb a behozatali engedély iránti kérelmek benyújtásának hetét követő hétfőn, brüsszeli idő szerint 18 óráig elektronikus úton értesítést küldenek a Bizottságnak valamennyi kérelemről, rendelésszámonkénti bontásban, a termék származásának és a KN-kódonként kérelmezett mennyiségnek a feltüntetésével, ideértve a „nulla” mennyiségre vonatkozó értesítéseket is. Az értesítést az (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló rendeletnek és az (EU) 2017/1185 végrehajtási rendeletnek megfelelően kell megküldeni.
 (2) A behozatali engedélyek kibocsátásának napján a tagállamok elektronikus úton közlik a Bizottsággal a kibocsátott engedélyekre vonatkozó, az 1301/2006/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett adatokat, KN-kódonként feltüntetve a kibocsátott behozatali engedélyek tárgyát képező teljes mennyiségeket.
 5. cikk
 Hatálybalépés
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
 Ezt a rendeletet 2018. január 1-jétől2020. december 31-ig kell alkalmazni.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2017. november 28-án.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) HL L 347., 2013.12.20., 671. o.
 (2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1566 rendelete (2017. szeptember 13.) a társulási megállapodás keretében elérhető kereskedelmi kedvezményeket kiegészítő, Ukrajnára vonatkozó ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések bevezetéséről (HL L 254., 2017.9.30., 1. o.).
 (3) A Bizottság 1301/2006/EK rendelete (2006. augusztus 31.) az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 238., 2006.9.1., 13. o.).
 (4) A Bizottság 1342/2003/EK rendelete (2003. július 28.) a gabonafélék és a rizs behozatali és kiviteli engedélyei rendszerének alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról (HL L 189., 2003.7.29., 12. o.).
 (5) A Bizottság (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelete (2016. május 18.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a behozatali és kiviteli engedélyek rendszere tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 206., 2016.7.30., 44. o.).
 (6) A Bizottság (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. április 20.) az 1307/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az információk és dokumentumok Bizottsághoz való eljuttatása tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 171., 2017.7.4., 100. o.).
 (7) A Bizottság (EU) 2017/1185 végrehajtási rendelete (2017. április 20.) az 1307/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a Bizottsághoz eljuttatandó információk és dokumentumok továbbítása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint számos bizottsági rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 171., 2017.7.4., 113. o.).
 MELLÉKLET
 A Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó szabályoktól függetlenül az árumegnevezés szövege csupán tájékoztató jellegűnek tekintendő, mivel e melléklet keretein belül a preferenciális rendszer alkalmazási körét a 2017. január 1-jén hatályos KN-kódok határozzák meg. Az „ex” megjelölésű KN-kódok esetében a preferenciális rendelkezések alkalmazhatóságát a KN-kód és a megfelelő árumegnevezés együttesen határozza meg.
 Rendelésszám
 Termék
 KN-kód
 Mennyiség tonnában
 09.4277
 Tönköly, közönséges búza és kétszeres, a vetőmag kivételével
 1001 99 00
 65 000
 Búzaliszt közönséges búzából és tönkölyből
 1101 00 15
 Kétszeres liszt
 1101 00 90
 Gabonaliszt a búzából, kétszeresből, rozsból, kukoricából, árpából, zabból vagy rizsből készült liszt kivételével
 1102 90 90
 Durva őrlemény és dara közönséges búzából és tönkölyből
 1103 11 90
 Labdacs (pellet) búzából
 1103 20 60
 09.4278
 Kukorica, a vetőmag kivételével
 1005 90 00
 625 000
 Kukoricaliszt
 1102 20
 Durva őrlemény és dara kukoricából
 1103 13
 Labdacs (pellet) kukoricából
 1103 20 40
 Megmunkált kukorica
 1104 23
 09.4279
 Árpa, a vetőmag kivételével
 1003 90 00
 325 000
 Árpaliszt
 1102 90 10
 Labdacs (pellet) árpából
 ex 1103 20 25


text:
KIINTEISTÖJEN TIETOLIIKENNERATKAISUJA - PDF
 Download "KIINTEISTÖJEN TIETOLIIKENNERATKAISUJA"
 1 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU Tietotekniikan koulutusohjelma Tietoliikennetekniikka Opinnäytetyö KIINTEISTÖJEN TIETOLIIKENNERATKAISUJA Työn ohjaaja: Yliopettaja Mauri Inha Tampere 12/2010
 2 ii TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU Tietotekniikka Tietoliikennetekniikka Kiinteistöjen tietoliikenneratkaisuja Tutkintotyö 23 sivua Työn ohjaaja Yliopettaja Mauri Inha Joulukuu 2010 TIIVISTELMÄ Tämän opinnäytetyön aiheen kehittelin mielenkiinnostani kiinteistöjen kaapelointia kohtaan. Aihetta valitessani ajattelin tästä työstä voivan olla hyötyä tulevaisuudessa vaikka omakotitaloa rakentaessa. Aiheesta tiedän jo entuudestaan jonkin verran ja loput tiedot tulen hankkimaan eri kirja- ja Internetlähteistä. Opinnäytetyössä perehdytään kiinteistöjen yleiskaapelointiin, antennijärjestelmään ja hälytysjärjestelmään sekä yleiskaapeloinnin eri osiin, yleiskaapelointia käyttäviin laitteisiin ja hieman kaapeloinnin suunnitteluun. Antennijärjestelmästä käsitellään eri antennityyppejä ja antennin valintaa. Hälytysjärjestelmistä käsitellään niihin kuuluvia laitteita ja hiukan yleisiä asioita. Avainsanat kiinteistön kaapelointi, antennijärjestelmä, hälytysjärjestelmä
 3 iii TAMK UNIVERSITY OF APPLIED SCIENCES Computer Systems Engineering Telecommunications Engineering Communications solutions for real estate Thesis 23 pages Thesis supervisor Principal Lecturer Mauri Inha December 2010 ABSTRACT The subject of this thesis I developed from my intrest to real estate cabling. When choosing this subject I thought it might prove to be useful in the future, when for example building an house. From the subject I have some knowledge forehand and the rest of the information I will obtain from different book and Internet sources. In this thesis we will go through real estate cabling, antenna and alarm systems. We will examine different parts of general cabling, devices using general cabling and some designing of cabling. In antenna systems we will see some of the different antenna types and the choosing of the antenna. From alarm systems we will look at the different devices and some general subjects. Keywords real estate cabling, antenna systems, alarm systems
 4 iv TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU ALKUSANAT Tämä opinnäytetyö tehtiin Tampereen ammattikorkeakoulun tietoliikennetekniikan insinöörityönä. Työn tekeminen opetti minulle paljon uusia asioita kiinteistöjen yleiskaapeloinnista ja varsinkin antennin valinnasta kertovia asioita. Haluan kiittää Ari Rantalaa ja työni valvojaa Mauri Inhaa ohjeista ja mahdollisuudesta tehdä tutkintotyö Tampereen ammattikorkeakoululle. Tampereella joulukuussa 2010
 5 v TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TIIVISTELMÄ... ii ABSTRACT... iii ALKUSANAT... iv 1 JOHDANTO YLEISKAAPELOINTI Yleiskaapeloinnin osat Aluejakamo Talojakamo Kerrosjakamo Kotijakamo Yleisimmät yleiskaapelointia käyttävät järjestelmät Lähiverkko Puhelin Kameravalvonta AV-järjestelmät Yleiskaapeloinnin suunnittelu Kaapelointi Parikaapeli Valokaapeli Monimuotokuitu Yksimuotokuitu ANTENNIJÄRJESTELMÄ Antennit Yagi-antennit Logaritmiperiodinen antenni Sisäantennit ULA-antenni Antennin valinta Taajuusalueet Vahvistus Suuntakuvio Antennijärjestelmän kaapelointi HÄLYTYSJÄRJESTELMÄT LOPPUSANAT...21 LÄHTEET...22
 6 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 1 (23) 1 JOHDANTO Aikaisemmin vielä 80-luvulla asennettiin kaikille kiinteistön eri telejärjestelmille puhelimelle, lähiverkolle, turvallisuusjärjestelmille ja antennijärjestelmille omat kaapeloinnit, koska kaikki järjestelmät toimivat erilaisilla kaapelityypeillä. Käytännössä kaapelit menivät samoja kaapelikouruja pitkin vierekkäisiin pistokkeisiin. Nykyään kun käytetään yleiskaapelointia, säästytään monelta kaapelin vetämiseltä, kun kaikkien edellä mainittujen järjestelmien tieto pystytään kuljettamaan samantyyppisessä kaapelissa.
 7 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 2 (23) 2 YLEISKAAPELOINTI 2.1 Yleiskaapeloinnin osat Yleiskaapeloinnin osia ovat seuraavat: aluejakamo, aluekaapelointi, talojakamo, nousukaapelointi, kerrosjakamo, kerroskaapelointi ja kytkentärasiat (kuva 1). Kuva 1. Yleiskaapeloinnin osat /1/
 8 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 3 (23) Aluejakamo Aluejakamossa on valokuitupaneeli ja verkkolaite, joiden avulla kuitu jaetaan alueen rakennuksiin. Aluekaapelointi tehdään valokuitukaapelilla Talojakamo Talojakamo sijaitsee yleensä jokaisen rakennuksen kellarissa, jossa kaapeli sitten jaetaan edelleen ristikytkentäpaneeleissa. Talojakamosta tehdään nousukaapelointi joko parikaapelilla tai valokuitukaapelilla Kerrosjakamo Kerrosjakamo tulee sijoittaa siten, ettei siitä lähtevien kaapeleiden pituus ylitä 100 metriä. Kerrosjakamossa on yleensä ristikytkentäpaneeli, verkkolaitteita, pistorasioita ja kuitupaneeli (kuva 2), joiden avulla yhteys varsinaisesti jaetaan huoneistojen rasioihin. Kerrosjakamossa on helppo toteuttaa verkon haluttu muoto ja topologia. Kerroskaapelointi suoritetaan parikaapelilla. Kuva 2. Kerrosjakamon laitteet /4/
 9 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 4 (23) Kotijakamo Kotijakamoa käytetään pientaloissa, joissa ei tarvita suuria määriä erilaisia tietoliikennerasioita. Kotijakamo sijoitetaan yleensä lähelle talon sähköpääkeskusta ja jakamossa on kaikki tarpeellinen yksissä kuorissa (kuva 3). Kuva 3. Kotijakamo /2/ 2.2 Yleisimmät yleiskaapelointia käyttävät järjestelmät Yleisimmät yleiskaapelointia käyttävät järjestelmät ovat lähiverkko, puhelin, kameravalvonta ja AV-järjestelmät. Seuraavassa perehdymme näihin hieman tarkemmin Lähiverkko Lähiverkko rakennetaan yleensä isoissa rakennuksissa ja nykyään myös pientaloissa kaikki huoneet yhdistäväksi, jolloin tästä muodostuu talon sisäinen verkko. Lähiverkkoon voidaan kytkeä kaikki talon tulostimet ja tietokoneet ja muut
 10 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 5 (23) Puhelin sitä käyttävät laitteet. Langaton lähiverkko voi myös käyttää yleiskaapelointia ja se on otettava huomioon tietoliikennerasioita sijoiteltaessa. On laskettava, että mahdollinen langaton lähiverkko kattaa halutun alueen. Nykyisin lankapuhelinta käytetään harvoin, koska langaton puhelin on sen lähes täysin korvannut. Isoissa yrityksissä kuitenkin langallisen puhelimen käyttö on vielä tavallista, koska se nopeuttaa huoneitten välistä yhteydenpitoa huomattavasti. Yleiskaapelointi antaa kuitenkin puhelimen kytkemiselle muissakin tapauksissa mahdollisuuden, jos jossain vaiheessa huomaa sen tarpeelliseksi Kameravalvonta Mahdollista kameravalvontajärjestelmää varten asennetaan tietoliikennerasioita katon läheisyyteen tai irrotettavan välikaton yläpuolelle. Ulos asennettavia kameroita varten on asennettava erilaiset kosteita olosuhteita kestävät tietoliikennerasiat. Asennettuihin rasioihin on sitten vaivatonta kytkeä kamerat, joiden kautta kuva välittyy haluttuun paikkaan AV-järjestelmät AV eli audiovisuaalisia laitteita ovat videoprojektorit, kaiuttimet ja muut kuvan ja äänen siirtoon liittyvät laitteet. Yleiskaapelointia hyväksi käyttäen voidaan videoprojektorille asentaa valmiiksi omat rasiat kattoon. Kaiuttimia varten voidaan niille halutuille paikoille asentaa myös omat rasiat. Kun nämäkin toteutetaan yleiskaapeloinnilla, niin on kuvan ja äänen siirtäminen mahdollista helposti monesta eri paikkasta.
 11 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 6 (23) 2.3 Yleiskaapeloinnin suunnittelu Yleiskaapeloinnin suunnittelu aloitetaan jo rakennuksen suunnitteluvaiheessa ja siitä piirretään oma kaapelointipiirustus. Jakamoiden sijoittelussa tulee ottaa huomioon kaapeleiden sallitut maksimietäisyydet ja jakamoiden hyvä ilmastointi. Mieluiten jakamo sijoitetaan huoneeseen, joka on suunniteltu pelkästään jakamoa varten, koska esimerkiksi liian ilmatiivis varasto ylikuumentaa helposti jakamon laitteita ja näin kuormittaa niitä turhaan. Kaapeloinnin on kuljetettava omalla kaapelihyllyllä erillään suurjännitejohdoista. Kaapeloinnissa on myös huomioitava etteivät kaapelit kulje läheltä mitään häiriölähteitä, kuten radiolähettimiä. Kaapelityyppi on myös suunnitteluvaiheessa tiedettävä. Se määräytyy yleisten määräysten ja tarvittavan suorituskykytarpeiden mukaan. Suunnitteluvaiheessa ei ole kuitenkaan aivan välttämätöntä tietää, mikä sovellus tulee mihinkin kohtaan huonetta, koska yleiskaapeloinnin avulla voidaan jälkeenpäin muutella huoneisiin vedettyjen pistokkeiden ja rasioiden käyttötarkoitusta. Suunnittelussa on otettava huomioon myös mahdolliset tulevat tarpeet, joita varten asennetaan yleensä muutama ylimääräinen tietoliikenne rasia tärkeiksi ajateltuihin tiloihin.
 12 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 7 (23) 2.4 Kaapelointi Yleiskaapeloinnissa käytetään yleisesti parikaapelia ja valokuitukaapelia Parikaapeli Parikaapeli (kuva 4) on yleisesti käytössä hyvinkin paljon johtuen sen edullisuuden ja hyvien ominaisuuksien ansiosta. Parikaapelissa parit on kierretty toistensa ympäri minkä ansiosta johtimet ovat vähemmän herkkiä ulkoisille häiriöille. Parikaapelit jaotellaan kahdella eri tavalla: kategorialuokan mukaan, ja suojauksen mukaan. Kategorialuokka kertoo kuinka nopeaa tiedonsiirto voi kaapelissa olla. Eri kategorioiden suoritusvaatimukset näkyvät taulukossa yksi. Suojaustyyppi taas kertoo, kuinka parit on suojattu (kuva 5). Kuva 4. Kierretty parikaapeli /11/ Taulukko 1. Parikaapeleiden CAT-kategoriat /13 s.118/ Kategoria Suoritus vaatimus Kategoria 1 ei vaatimuksia Kategoria 2 1 Mbit/s Kategoria 3 16 Mbit/s Kategoria 4 20 Mbit/s Kategoria Mbit/s Kategoria Mbit/s Kategoria Mbit/s Kategoria 8 1,2 Mbit/s
 13 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 8 (23) Kuva 5. Parikaapelin suojaustyypit /3/ Parikaapeleiden suojaustyyppi (kuva 4) ilmoitetaan kirjainyhdistelmällä, joka on muotoa XX/XXX. Kauttaviivan edessä olevat kirjaimet kertovat parien yhteisestä suojauksesta. Kauttaviivan jälkeen ensimmäinen kirjain kertoo yhden parin suojauksen ja kaksi viimeistä kirjainta kertoo, että pari on symmetrinen. Kirjainten lyhenteet kertovat seuraavaa /3/: U F S SF Suojaamaton Foliosuojattu Palmikkosuojattu Palmikko- ja foliosuojattu
 14 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 9 (23) Valokaapeli Valokuitu oli aluksi käytössä vain verkkojen runkokaapeloinnissa, mutta nykyään sillä tehdään kaikki aluekaapelointi ja nousukaapelointikin. Valokaapeli on optista kuitua, jonka materiaali on lasia. Se koostuu kuidun ytimestä, kuidun kuoresta ja muovipäällysteestä (kuva 6). Valokaapeli ei ole altis ulkoisille häiriöille, kuten radioaalloille, eikä valokaapeli itse aiheuta ulkoisia häiriöitä. Kuva 6. Valokaapelin rakenne /5/
 15 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 10 (23) Monimuotokuitu Monimuotokuidut on jaettu askeltaite- ja asteittaistaitekertoimisiin kuituihin (kuva 7). Kuitujen ydin on huomattavasti isompi kuin yksimuotokuidussa ja kuidussa heijastuu monta valonsädettä yhtaikaa. Askeltaitekertoimisessa kuidussa kulkeva valo heijastuu kuidun sisällä samassa kulmassa kuin tulokulmakin. Asteittaistaitekertoimisessa valo heijastuu loivemmin, minkä vuoksi valon nopeus on tässä muodossa erittäin nopea. Monimuotokuidun ytimen suuremman koon vuoksi siirrettävä signaali vaimenee nopeammin kuin yksimuotokuidussa ja minkä vuoksi monimuotokuitua käytetään usein rakennusten nousujohdotuksessa, koska siinä tarvittava kuidun pituus ei ole liian pitkä. Monimuotokuidut jaetaan OMluokkiin, joista näkee siirtonopeuden ja kuidun maksimipituuden (taulukko 2). Tavallisesti nousukaapeloinnissa käytetään OM3-luokan kuitua, joka mahdollistaa 300 metrin nousun ja 10 Gbit/s siirtonopeuden, joka on lähes kaikissa tapauksissa riittävä /6/. Kuva 7. Monimuotokuiduissa heijastuminen /6/
 16 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 11 (23) Taulukko 2. Monimuotokuidun luokat /12/ Luokka Siirtonopeus / Gbit/s Suurin pituus / m ensimmäinen versio OM1 0, toinen versio OM OM OM ensimmäinen versio OM nykyisin käytössä OM OM Yksimuotokuitu Yksimuotokuidussa kulkee yksi aaltomuoto ja sen ytimen halkaisija on niin pieni, ettei valon heijastumista juurikaan tapahdu (kuva 8). Ytimen pienen halkaisijan vuoksi kuitu on vaikeampaa käsitellä ja sen vuoksi myös kalliimpaa. Yksimuotokuidut on jaettu OS1- ja OS2-luokkaan. Kummassakin luokassa siirtonopeus on 10 Gbit/s ja suurin siirtoetäisyys noin 40 kilometriä. OS2-luokka on ominaisuuksiltaan parempi kuin OS1-luokka. Lisäksi se on niin sanotusti vesipiikitön. Yksimuotokuitua käytetään yleensä runko- ja liityntäkaapelina. Kuva 8. Heijastuminen yksimuotokuidussa /6/
 17 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 12 (23) 3 ANTENNIJÄRJESTELMÄ Antennijärjestelmä koostuu yleisesti antennista tai liitynnästä kaapelitelevisioverkkoon, talojakamosta, nousukaapeloinnista, kotijakamosta ja antennirasioista (kuva 9). Talojakamoon antennisignaali tulee, joko antennista tai kaapeli-tv kaapelista. Talojakamosta signaali siirretään nousukaapelia pitkin kotijakamoihin, joista se jaetaan huoneistoissa sijaitseviin antennirasioihin. Pienemmissä kohteissa, kuten omakotitaloissa signaali jaetaan suoraan kotijakamossa. Talojakamon sisällä sijaitsee päävahvistin, joka muokkaa antennista tulevan signaalin sellaiseen muotoon, että se voidaan lähettää eteenpäin antenniverkossa. Kuva 9. Antennijärjestelmän osat /14/
 18 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 13 (23) 3.1 Antennit Antennia käytetään nykyään yleisesti harvaan asutuilla seuduilla, joilla kaapelitelevisio mahdollisuutta ei ole. Aikaisemmin antennin käyttö oli yleistä myös kaupunkiolosuhteissa, mutta nykyään sitä ei juurikaan enää käytetä Yagi-antennit Yleisimmin käytössä olevat antennit ovat rakenteeltaan Yagi-antenneja (kuva 10), jotka koostuvat heijastuselementistä, syöttöelementistä, suuntauselementistä ja dipolista. Dipoli on antennin osa, johon antennikaapeli kytketään. Antennit jaetaan vastaanottotaajuuden mukaan myös kolmeen eri ryhmään: UHF-, VHF- ja ULA - antenneihin. Antennit kiinnitetään mastoputkeen, jonka varassa niitä on helppo käännellä, nostaa ja laskea eri suuntiin. Kuva 10. Yagi-antennit (UHF ja VHF) ja ULA-antenni /7/
 19 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 14 (23) Logaritmiperiodinen antenni Logaritmiperiodinen antenni on laajakaista antenni, joka toimii hyvissä vastaanotto olosuhteissa lähellä lähettävää mastoa. Tällä antennilla pystytään vastaanottamaan sekä UHF- että VHF-signaaleja. Antennin vahvistus on yleensä 6-10 db. Logaritmiperiodisen antennin tunnistaa kolmiomaisesta muodosta (kuva 11). Kuva 11. Logaritmiperiodinen antenni /8/ Sisäantennit Sisäantennin käyttö on mahdollista erittäin hyvissä olosuhteissa ja yleensä alle 30 kilometrin päässä signaalia lähettävästä mastosta. Sisäantennin hyötynä on sen riippumattomuus antennirasioista. Sen voi sijoittaa mihin päin rakennusta tahansa. Yleensä se kannattaa sijoittaa lähelle ikkunaa, mutta parhaiten sen paikan löytää kokeilemalla. Sisäantenneja voi olla monen kokoisia ja näköisiä. Kuvassa 12 on kaksi esimerkkiä sisäantennista.
 20 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 15 (23) Kuva 12. Sisäantenneja /8/ ULA-antenni Kiinteää radiovastaanotinta varten tarvittava ulkoinen antenni (kuva 10). Antennin teho on yleensä 0-6 db. Radiolähetyksen mukaan se on asennettava, joko pystytai vaaka-asentoon. Kaupalliset radiokanavat käyttävät yleisesti pystypolarisaatiota ja yleisradiokanavat vaakapolarisaatiota. Tästä syystä usein käytetäänkin kahta ULA-antennia yhtaikaa parhaan kuuluvuuden takaamiseksi. 3.2 Antennin valinta Antennin valinnassa tulee ottaa huomioon seuraavat seikat: kuinka kaukana antenni sijaitsee signaalia lähettävästä mastosta ja kuinka paljon maston ja antennin välissä sijaitsee esteitä ja muita häiritseviä tekijöitä. Häiriötekijöitä ovat puiden lehdet, jotka vaimentavat antennivahvistusta noin kolme desibeliä. Tästä voisi päätellä, että kesällä signaali, mutta signaalia heikentävät lumi ja jää, jotka jäätyvät kiinni itse antenniin.
 21 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 16 (23) Taajuusalueet Maanpäälliset ilmassa kulkeutuvat taajuudet on jaettu eri taajuusalueisiin, joilla kaikilla kulkeutuu erilainen sisältö. Taajuusalue 150 khz - 26,1 MHz sisältää ulkomaisia yleisradioasemia, joita Suomessa on mahdollista vastaan ottaa, mutta niitä ei yleisesti vastaanoteta eikä välitetä antenniverkkoihin. VHF I - alue MHz sisältää kanavat 2-4, mutta tätä aluetta ei enää Suomessa käytetä. VHF II - alue 87,5-108 MHz sisältää ULA-radion eli normaalit radiotaajuudet, joita kotitalouksissa yleensä kuunnellaan. Alue MHz on kaapeli-tv-verkon käyttämä taajuusalue. Nykyiset maanpäälliset tv-kanavat toimivat UHF-IV: MHz ja UHF-V: MHz taajuusalueilla. On mahdollista, että tulevaisuudessa lähetetään HDTV- eli teräväpiirtotelevisiolähetyksiä joillakin VHF-taajuuksilla. /14/ Vahvistus Antennivahvistus tulee olla suurempi mitä kauempana signaalia lähettävästä mastosta ollaan. Jos sijaitaan hyvän yhteyden päässä mastosta, niin UHF-antennin vahvistuksen tulee olla db. Jos taas matkalla on esteitä ja sijaitaan kauempana mastosta, niin vahvistuksen tulee olla db. VHF-antennin vahvistus on yleensä 7-13 db. Yleisesti voidaan sanoa, että mitä enemmän antennissa on piikkejä, sitä suurempi vahvistus siinä on /8/.
 22 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 17 (23) Suuntakuvio Antennin suuntakuviolla on huomattava merkitys signaaliin. Suuntakuvio riippuu antennin koosta ja tietenkin siitä, mihin päin antenni on suunnattu. Esimerkiksi kolmielementtisen (kuva 13) antennin suuntakuvio on paljon pienempi, kuin monielementtisen antennin (kuva 13). Myös antennin etu- ja takaosan suhde vaikuttaa antennin suuntakuvioon. Etu-takasuhde tarkoittaa antennin kykyä vaimentaa antennin takaa tulevat signaalit. Riittävä etu-takasuhde on 20 db. Suhde ilmoitetaan yleensä antennin teknisissä tiedoissa. Kuva 13. Kolme- ja monielementtisen antennin suuntakuvio /8/ 3.3 Antennijärjestelmän kaapelointi Antennijärjestelmien kaapeloinnissa käytetään yleisesti koaksiaali- ja valokaapelia. Koaksiaalikaapelia käytetään yhteisantennijärjestelmien ja kaapelitelevisiojärjestelmien kaapeloinnissa. Pientalojen kaapeloinnissa käytetään myös koaksiaalikaapelia ja syöttökaapeloinnissa koaksiaalikaapeli on lähes ainoa vaihtoehto. Koaksiaalikaapelissa on sisäjohdin ja lieriön mallinen ulkojohdin. Johtimien välissä on eriste ja ulkojohtimen päällä vaippa. Signaali kulkee sisä- ja ulkojohtimen muodostamassa parissa (kuva 14). Koaksiaalikaapelin suurimpana etuna on sen häiriöttömyys: ei aiheuta häiriöitä eikä häiriinny muusta liikenteestä.
 23 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 18 (23) Kuva 14. Koaksiaalikaapeli /9/ Valokaapelin käyttö on viime vuosina lisääntynyt paljon. Valokaapelia käytetäänkin jo yleisesti yhteisantenni- ja kaapelitelevisiojärjestelmien runko- ja haaraverkoissa. 4 HÄLYTYSJÄRJESTELMÄT Hälytysjärjestelmät sisältävät yleisesti liiketunnistimia, magneetteja oviin ja ikkunoihin ja savuilmaisimia sekä keskusyksikön (kuva 15), joka kommunikoi kaikkien näiden ilmaisimien kanssa. Yleensä järjestelmät sisältävät myös kaukoohjaimen, jolla on helppo ohjata keskusyksikölle eri toimintoja. Pienkiinteistöjen hälytysjärjestelmiä on pääsääntöisesti kahdenlaisia: langattomia ja langallisia. Jo kohteen rakennusvaiheessa tulee tehdä päätös, minkälaisen järjestelmän aikoo kohteeseen laittaa. Jos valitsee langallisen version, niin on kohteeseen vedettävä ylimääräisiä sähköasennusputkia hälytysjärjestelmän kaapelointia varten. Langattoman järjestelmän etuna on ilmaisimien ja tunnistimien helppo siirreltävyys, kun niitä ei ole sidottu kaapeloinnilla tiettyyn paikkaan. Langattoman järjestelmän haittana on kaikkien ilmaisimien toimiminen paristoilla ja akuilla, eli niitä joutuu vaihtelemaan tietyn väliajoin. Langallisen järjestelmän etuna on yleisesti sen halvempi hinta ja huolettomuus huollon suhteen.
 24 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 19 (23) Kuva 15. Hälytysjärjestelmän yleisimmät laitteet /10/ Nykyisiin pientalojen hälytysjärjestelmiin pystytään liittämään lukuisa määrä erilaisia antureita ja toimintoja. Esimerkiksi anturi, joka ilmoittaa vesivahingosta, kaasuvuodosta tai ikkunan rikkoutumisesta. Lisäksi järjestelmään pystytään kytkemään yleensä vanhuksilla käytössä oleva rannekenappi, jota painamalla hälytys välittyy keskusyksikön kautta eteenpäin. Hälytysjärjestelmään voidaan kytkeä myös ovipuhelin ja hälytyssireeni, joka rupeaa vilkkumaan ja pitämään meteliä hälytyksen sattuessa (kuva 16). Kuva 16. Hälytysjärjestelmään kytkettäviä lisälaitteita /10/ Keskusyksikköön pystytään ohjelmoimaan yleensä puhelinnumero, johon hälytin ottaa yhteyttä, kun jotakin tapahtuu. Puhelin numeron ohjelmoinnissa kannattaa ottaa huomioon, että kenelle puhelut ja viestit osoittaa. Jos ilmoituksen ottaa omaan puhelimeen, niin kannattaa miettiä onko yleensä semmoisessa paikassa ja tilanteessa, että voi nopeasti lähteä hälytystä tarkistamaan. Hälytyksen voi myös laittaa menemään suoraan johonkin vartiointiliikkeeseen. Tämän haittana on yleensä jonkun kokoinen kuukausimaksu.
 25 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 20 (23) Liiketunnistimien asennuspaikka kannattaa valita huolella. Liiketunnistimet kannattaa yleensä asentaa valvomaan ulkoa tulevia ovia. Liiketunnistimen kannattaa myös asentaa valvomaan yleistä aulatilaa, mistä on kulkua moneen eri huoneeseen. Keskusyksikkö kannattaa asentaa vaikkapa kotijakamoon tai muuhun kuivaan tekniseen tilaan. Isommissa kiinteistöissä hälytysjärjestelmiin kytketään myös kulunvalvontajärjestelmä ja yleisesti valvovia valvontakameroita. Kulunvalvontajärjestelmällä pystytään valvomaan tarkasti, kuka mistäkin ovesta kulkee. Järjestelmää pystytään käyttämään myös niin sanottuna kellokorttina, eli valvomassa yritysten työntekijöiden työaikoja.
 26 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 21 (23) 5 LOPPUSANAT Opinnäytetyön suunnittelun aloitin keksimällä mielestäni asiaa kuvaavilla otsikoilla ja alaotsikoilla, joiden pohjalta oli helppo lähteä tutkimaan asiaa tarkemmin. Etsin myös asiaa hyvin kuvaavia kuvia ja taulukoita, jotka tukivat esittämääni asiaa hyvin. Työn tekeminen sujui kohtalaisen hyvin, vaikka välillä tuntui, että aihe on liian laaja. Onnistuin kuitenkin mielestäni rajaamaan aiheen mielenkiintoiseksi kokonaisuudeksi, josta olisi eniten hyötyä tulevaisuudessa itselleni ja muille tätä työtä lukeville. Tulevaisuudessa järjestelmät kehittyvät koko ajan nopeammin ja nopeammin. On vain ajan kysymys, koska kaikki käsittelemäni järjestelmät ruvetaan toteuttamaan täysin langattomana.
 27 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 22 (23) LÄHTEET Sähköiset lähteet 1 [Viitattu ] Saatavissa: kaapelointi/fi_fi/yleiskaapelointistandardit/ 2 [Viitattu ] Saatavissa: 3 [Viitattu ] Saatavissa: 1583/Parikaapelilyhenteet.pdf 4 [Viitattu ] Saatavissa: lasse/generic_cabling/kerrosjakamo.html 5 [Viitattu ] Saatavissa: optinen_liityntaverkko/valokuitu/ 6 [Viitattu ] Saatavissa: optinen_liityntaverkko/valokuitu/yksi-_ja_monimuotokuidut/ 7 [Viitattu ] Saatavissa:
 28 Tampereen ammattikorkeakoulu Opinnäytetyö 23 (23) 8 [Viitattu ] Saatavissa: 9 [Viitattu ] Saatavissa: 10 [Viitattu ] Saatavissa: 11 [Viitattu ] Saatavissa: tietojarjestelmien_kaytto_ja_kehittaminen/lahiverkko_internet/ lanjaint/verkkomedia_ja_komponentit/verkkomediateksti.htm 12 [Viitattu ] Saatavissa: Painetut lähteet 13 Koivisto Pekka, Yleiskaapelointijärjestelmät, Sähkötieto ry, Ristilä Juha, Antennijärjestelmät, Sähkötieto ry, Kauppi Veijo, Kulunvalvonta- ja rikosilmoitinjärjestelmät, Sähkötieto ry, 2007


type: caselaw

text:
 15.2.2016
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 59/46
 Rikors ippreżentat fit-22 ta’ Diċembru 2015 – Biofa vs Il-Kummissjoni
 (Kawża T-746/15)
 (2016/C 059/53)
 Lingwa tal-kawża: il-Ġermaniż
 Partijiet
 Rikorrenti: Biofa AG (Münsingen, il-Ġermanja) (rappreżentanti: C. Stallberg u S. Knoblich, avukati)
 Konvenuta: Il-Kummissjoni Ewropea
 Talbiet
 —
 tannulla r-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2015/2069, tas-17 ta’ Novembru 2015, li japprova s-sustanza bażika idroġenu karbonat tas-sodju (ĠU L 301 tat-18 ta’ Novembru 2015, p. 42);
 —
 tikkundanna lill-konvenuta għall-ispejjeż.
 Motivi u argumenti prinċipali
 Insostenn tar-rikors, ir-rikorrenti tinvoka seba’ motivi.
 1.
 L-ewwel motiv ibbażat fuq ksur tal-protezzjoni tad-data
 —
 Id-data tar-rikorrenti dwar il-prodott tagħha għall-protezzjoni tal-pjanti VitiSan® tibbenefika mill-protezzjoni tad-data skont l-Artikolu 59 tar-Regolament (KE) Nru 1107/2009 (1). Konsegwentement l-użu ta’ din id-data għall-approvazzjoni tal-idroġenu karbonat tas-sodju bħala sustanza bażika jikser id-dritt għall-protezzjoni tad-data tar-rikorrenti.
 2.
 It-tieni motiv ibbażat fuq il-ksur tal-prinċipju tan-natura sussidjarja tal-proċedura ta’ approvazzjoni tas-sustanzi bażiċi
 L-approvazzjoni tal-idroġenu karbonat tas-sodju bħala sustanza bażika tikser il-prinċipju ta’ sussidjarjetà tal-miżuri dwar il-protezzjoni tal-pjanti, peress li bil-prodott għall-protezzjoni tal-pjanti VitiSan® tar-rikorrenti, li jinkludi s-sustanza attiva idroġenu karbonat tal-potassju, huwa disponibbli prodott għall-protezzjoni tal-pjanti awtorizzat li jinkludi sustanza attiva paragunabbli.
 3.
 It-tielet motiv ibbażat fuq ksur tal-prinċipju ta’ prijorità matul il-proċedura ta’ approvazzjoni għal sustanzi bażiċi
 Skont il-prinċipju ta’ prijorità, it-talba tar-rikorrenti għall-approvazzjoni tal-idroġenu karbonat tas-sodju bħala sustanza attiva tipprekudi l-approvazzjoni ta’ din is-sustanza bħala sustanza bażika.
 4.
 Ir-raba’ motiv ibbażat fuq ksur tad-dritt għall-proprjetà tar-rikorrenti
 L-użu mhux awtorizzat tad-data tar-rikorrenti għall-approvazzjoni tal-idroġenu karbonat tas-sodju bħala sustanza bażika jikser id-dritt tagħha għall-proprjetà intellettwali skont l-Artikolu 17(2) tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea (iktar ’il quddiem il-“Karta”).
 5.
 Il-ħames motiv ibbażat fuq ksur tal-prinċipju ta’ protezzjoni ta’ informazzjoni kummerċjali kunfidenzjali
 L-użu mhux awtorizzat tad-data tar-rikorrenti għall-approvazzjoni tal-idroġenu karbonat tas-sodju bħala sustanza bażika jikser ukoll il-protezzjoni ta’ informazzjoni kummerċjali kunfidenzjali skont l-Artikolu 7 tal-Karta.
 6.
 Is-sitt motiv ibbażat fuq ksur tal-prinċipju ġenerali ta’ uwaljanza fit-trattament
 L-użu mhux awtorizzat tad-data tar-rikorrenti għall-approvazzjoni tal-idroġenu karbonat tas-sodju bħala sustanza bażika jikser ukoll il-prinċipju ta’ uwaljanza fit-trattament. Filwaqt li r-rikorrenti kellha tagħmel investimenti kunsiderevoli sabiex tiġbor id-data neċessarja għal awtorizzazzjoni, din id-data ntużat mill-konvenuta favur terzi li ma kellhomx għalfejn jissodisfaw dawn ir-rekwiżiti.
 7.
 Is-seba’ motiv ibbażat fuq ksur tal-prinċipju ta’ protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi
 Fl-aħħar nett, l-użu mhux awtorizzat tad-data tar-rikorrenti għall-approvazzjoni tal-idroġenu karbonat tas-sodju bħala sustanza bażika jikser il-prinċipju ta’ protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi. Ir-rikorrenti setgħet tistenna li data tagħha dwar il-prodott għall-protezzjoni tal-pjanti VitiSan® tintuża biss għall-osservanza tal-protezzjoni tad-data.
 (1) Regolament (KE) Nru 1107/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tal-21 ta’ Ottubru 2009, dwar it-tqegħid fis-suq ta’ prodotti għall-protezzjoni tal-pjanti u li jħassar id-Direttivi tal-Kunsill 79/117/KEE u 91/414/KEE (ĠU L 309, p. 1).


text:
 15.8.2008
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 209/48
 Решение на Първоинстанционния съд от 9 юли 2008 г. — Reber/СХВП — Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli (Mozart)
 (Дело T-304/06) (1)
 („Марка на Общността - Процедура за обявяване на недействителност - Словна марка на Общността Mozart - Предмет на спора - Абсолютно основание за отказ - Описателен характер - Задължение за мотивиране - Оправдани правни очаквания - Равно третиране - Принцип на законност - Член 7, параграф 1, буква в), член 51, параграф 1, буква а), член 73, първо изречение и член 74, параграф 1, първо изречение от Регламент (ЕО) No 40/94“)
 (2008/C 209/84)
 Език на производството: немски
 Страни
 Жалбоподател: Reber (Bad Reichenhall, Германия) (представител: O. Spuhler, avocat)
 Ответник: Служба за хармонизация във вътрешния пазар (марки и дизайни) (представител: G. Schneider)
 Друга страна в производството пред апелативния състав на СХВП, встъпила в производството пред Първоинстанционния съд: Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG (представители: R. Lange и G. Hild, avocats)
 Предмет
 Жалба, подадена срещу Решение на втори апелативен състав на СХВП от 8 септември 2006 г. (преписка R 97/2005-2), относно процедура за обявяване на недействителност между Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG и Paul Reber GmbH & Co. KG.
 Диспозитив
 1)
 Отхвърля жалбата.
 2)
 Осъжда Paul Reber GmbH & Co. KG да понесе направените от него съдебни разноски, както и направените такива от Службата за хармонизация във вътрешния пазар (марки и дизайни) (СХВП).
 3)
 Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG понася направените от него съдебни разноски.
 (1) ОВ C 326, 30.12.2006 г.