type: other

text:
A joghatósági kikötés érvényessége - Jogászvilág - Jogászvilág
 A joghatósági kikötés érvényessége - Jogászvilág
 Kezdőlap » A joghatósági kikötés érvényessége
 Az alábbiakban joghatósági kikötés érvényességét vesszük górcső alá, azt, hogy megfelelő-e egy „adott tagállam egyik városának bíróságai” elnevezésű megjelölés a jogvita elbírálására vonatkozó joghatóság kikötéseként?
 A Pécsi Törvényszék az előtte folyamatban lévő C 222/15. sz. ügyben előzetes döntéshozatal iránti kérelmet terjesztett az Európai Unió Bíróságához (EUB) a Hőszig Kft. és a Technos et Compagnie jogutódjaként eljáró Alstom Power Thermal Services (Alstom) közötti jogvita keretében, amely során a felek a joghatósági kikötés alapján a kérdést előterjesztő bíróság jogvita elbírálására vonatkozó joghatóságát vitatták[1].
 Az ügyben az EUB a joghatóság Róma I. rendelet szerinti kikötése, illetve a Brüsszel I. rendelet kapcsán felmerülő tagállami bírósági értelmezés alapvető kérdéseit ismételten áttekintette[2].
 Az alapeljárás felperese, a Hőszig magyarországi, az alperes az Alstom franciaországi székhelyű jogi személy. Az Alstom jogelődje egy nagyszabású program keretében franciaországi székhelyű, meglévő erőművekbe akart beruházni, melynek keretében ajánlattételre hívta fel a Hősziget. Az ajánlattételi felhívásnak része volt a szerződés tárgyát képező legyártandó elemek felsorolása, az e tekintetben elvárt műszaki feltételek leírása, valamint az Alstom jogelődje által alkalmazott, 2008 decemberében hatályos általános szerződési feltételek. Az Alstom jogelődje ezt az ajánlatételi felhívást 2009. augusztus 18-án elektronikus levélben küldte meg a Hőszignek.
 A Hőszig a projekt megvalósítására ajánlatot tett, amely alapján a felek egymással Magyarországon legyártandó, Franciaországban lévő erőművekben történő beépítésre szánt fémszerkezetek elkészítésére több vállalkozási szerződést kötöttek. A projektszerződéseket a felek egymás távollétében kötötték.
 A beruházással összefüggésben a felek között további szerződéskötésre, illetve szerződésmódosításra is sor került. Az első szerződésnek az „Alkalmazott dokumentumok” címszó alatti felsorolásában a dokumentumok sorrendje mellett a megrendelés, a műszaki specifikáció és a Technos általános beszerzési feltételeit jelölték meg. A szerződés utolsó bekezdése szerint a megrendelés feltételeit az Általános beszerzési feltételeket és az esetleges megállapodás vagy keretszerződés feltételeit a szállító megismerte és elfogadta.
 A megrendelésre és annak értelmezésére nézve a felek a francia jogot kötötték ki, az áruk nemzetközi adásvételi szerződéseiről szóló 1980. április 11 ei ENSZ-egyezmény alkalmazhatóságának kizárásával az alábbi módon:
 „A megrendelés érvényességéből, korlátozásából, teljesítéséből vagy megszüntetéséből származó vagy azokkal összefüggő, és a felek által békés úton nem rendezhető jogviták felett a párizsi bíróságok rendelkeznek kizárólagos és végső illetékességgel, ideértve a gyorsított eljárásokat, a felfüggesztő határozatokat és a megelőző intézkedéseket is”[3].
 A Hőszig a felek között kialakult jogvitát követően 2013. október 31-én peres eljárást kezdeményezett a Pécsi Törvényszék – mint a teljesítés helye szerinti hatáskörrel rendelkező bíróság – előtt. Arra hivatkozott, hogy mivel a szerződések tárgyát képez, általa gyártott termék teljesítési helye magyarországi telephelye volt, és a teljes gyártási folyamat a megrendelőnek történő átadásig Magyarországon zajlott, így a következmények vonatkozásában a francia jog választása a Róma I. rendelet 10. cikkének (2) bekezdése értelmében nyilvánvalóan nem lett volna részéről ésszerű magatartás. Nézete szerint az általános feltételek és a felek által kötött különböző szerződések viszonyát a magyar jog tükrében kell vizsgálni. A magyar jogi előírások alapján úgy vélte, hogy az általános feltételek nem képezik e szerződések szerves részét, az alkalmazandó jog meghatározása az általános feltételekben nem releváns és a Róma I. rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a magyar jogot kell alkalmazni[4].
 A joghatóságot illetően, mivel az általános feltételek nem képezik részét a szerződésegyüttesnek, a magyar bíróságok joghatóságát a Brüsszel I. rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján kell megállapítani. Feltételezve, hogy az általános feltételek a felek által kötött szerződések szerves részét képezik, az abban szereplő joghatósági kikötés nem felel meg a Brüsszel I. rendelet 23. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, mivel e kikötés „párizsi bíróságokat” említ, és mivel Párizs városa (Franciaország) nem állam, e kifejezés nem egy konkrét bíróságot, hanem az e város területén található bíróságok összességét jelenti[5].
 Az Alstom joghatósági kifogásában az általános feltételekre hivatkozott, amelyek a szerződések szerves részét képezik, következésképpen az előterjesztő Pécsi Törvényszéknek a jogvita elbírálására nincs joghatósága. Álláspontja szerint a Hőszig „magatartása következményeit” a Róma I. rendelet 10. cikkének (2) bekezdése értelmében a francia jog alapján kell „meghatározni”, mivel a Hőszig a franciaországi erőműben végzendő munkák tárgyában Franciaországban kiírt közbeszerzési eljárás nyertesének alvállalkozója volt.
 A joghatósági kikötés, mivel Párizs városának bíróságai valamely tagállam, azaz a Francia Köztársaság bíróságait jelentik, mindenben megfelelt a Brüsszel I. rendelet 23. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak. Álláspontja szerint a Hőszig megszorító értelmezése figyelmen kívül hagyja a rendelet (14) preambulum-bekezdését, amely szerint a felek szerződéses szabadságát tiszteletben kell tartani[6].
 Az EUB álláspontja és ítélete
 Az EUB luxembourgi épülete. A bíróság emlékeztetett arra, hogy a joghatósági kikötés és hatálya meghatározásának értelmezése azon nemzeti bíróság feladata, amely előtt a joghatósági kikötésre hivatkoznak, ugyanakkor a tagállami bíróságnak vagy bíróságoknak a szerződési partnerek által, joghatóságot kikötő megállapodás útján kijelölt joghatósága főszabály szerint kizárólagos
 A Pécsi Törvényszék arra keresett választ, hogy az EUB értelmezése szerint az átadott általános beszerzési feltételekben szereplő valamely tagállam egyik városának bíróságait kijelölő feltétel a Brüsszel I. rendelet 23. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelő joghatósági kikötés-e, és joghatósággal rendelkező bíróságként, megfelel-e az e rendelkezésben a felek hozzájárulására és az ilyen kikötés tartalmi pontosságára vonatkozóan előírt követelményeknek.
 A kérdés kapcsán az EUB emlékeztetett arra, hogy a joghatósági kikötés és hatálya meghatározásának értelmezése azon nemzeti bíróság feladata, amely előtt a joghatósági kikötésre hivatkoznak, ugyanakkor a Brüsszel I. rendelet 23. cikke (1) bekezdésének szövegezésében a tagállami bíróságnak vagy bíróságoknak a szerződési partnerek által, joghatóságot kikötő megállapodás útján kijelölt joghatósága főszabály szerint kizárólagos[7].
 Az EUB szerint a rendelet 23. cikkében meghatározott „egy bíróság joghatóságának kikötéséről szóló megállapodás” fogalmát nem az érintett államok valamelyikének a belső jogrendjére való egyszerű utalásként, hanem önálló fogalomként kell értelmezni[8]. E rendelkezés célja az, hogy maga írja elő azon formai követelményeket, amelyeknek a joghatósági kikötéseknek meg kell felelniük a jogbiztonság biztosítása és a felek hozzájárulásáról való megbizonyosodás érdekében[9].
 Az EUB értelmezésében a Brüsszel I. rendelet 23. cikkének (1) bekezdése lényegében a formai követelményeket határozza meg és egyetlen tartalmi követelményt említ, azt, hogy adott jogviszonyra kell vonatkoznia[10]. Mivel a felek különböző vállalkozási szerződéseket kötöttek egymással, ez a tartalmi követelmény teljesült.
 A formai követelményeket illetően a joghatósági kikötést érvényesen írásban kell kötni, vagy írásbeli megerősítés mellett szóbeli úton, vagy a felek között korábban kialakított gyakorlatnak megfelelő formában, vagy a nemzetközi kereskedelemben annak a szokásos gyakorlatnak megfelelő formában, amelyet a felek ismernek, vagy amelyet ismerniük kell. „A megállapodás tartós rögzítését biztosító, elektronikus módon történő bármely közlés” az „írásos formával egyenértékű”[11]. E rendelkezés célja az érdekeltek tényleges egyetértése[12], ennek indoka az, hogy a gyengébb szerződő fél védelme érdekében elkerüljék a kizárólag az egyik fél által szerződésbe illesztett joghatósági kikötések elfedését[13].
 Az eljáró bíróság még a peres eljárás megkezdése előtt elsősorban annak vizsgálatára köteles, hogy a joghatóság kikötése ténylegesen a felek közötti egyetértés alapján jött-e létre[14], aminek egyértelműen és pontosan meg kell nyilvánulnia. A Brüsszel I. rendelet 23. cikkének (1) bekezdése által megkövetelt formák feladata annak biztosítása, hogy az egyetértés ténylegesen létrejött[15].
 Az olyan helyzetet illetően, amelyben a joghatósági kikötés az általános feltételekben szerepel, az EUB már kimondta, hogy az ilyen kikötés jogszerű abban az esetben, ha a mindkét fél által aláírt szerződés szövege kifejezetten utal az említett kikötést tartalmazó általános feltételekre. Ez azonban csak az olyan kifejezett hivatkozás esetére érvényes, amelyet az általános gondossággal eljáró fél ellenőrizhet, és ha bizonyított, hogy a joghatósági kikötést tartalmazó feltételeket ténylegesen a másik szerződő féllel közölték[16]. A joghatósági kikötést ez ügyben a jogelőd, Technos általános beszerzési feltételei tartalmazták, amelyeket a felek között létrejött szerződésekben említenek és megkötésükkor átadtak, így az EUB következtetése szerint a joghatósági kikötés megfelel a Brüsszel I. rendelet 23. cikkének (1) bekezdése szerinti formai követelményeknek.
 Az EUB a Brüsszeli Egyezmény 17. cikkével kapcsolatban korábban már kimondta, hogy elegendő, ha e kikötés azon objektív tényezőket rögzíti, amelyek alapján a felek megállapodásuk értelmében kiválasztják a közöttük felmerült vagy a jövőben felmerülő jogviták ügyében eljáró bíróságot. E tényezők – amelyeknek kellően pontosaknak kell lenniük ahhoz, hogy az eljáró bíróság meg tudja állapítani, rendelkezik e joghatósággal – szükség esetén az ügy különös körülményei alapján is meghatározhatók[17].
 Az ilyen – az üzleti élet gyakorlatából merítő – értelmezést az a körülmény igazolja, hogy a Brüsszel I. rendelet 23. cikke a feleknek az e rendelet hatálya alá tartozó jogvitákban eljáró bíróságok joghatóságának megválasztására vonatkozó akaratszabadsága elismerésén alapul[18].
 A joghatósági kikötés értelmében a felek között felmerülő jogviták elbírálására „a párizsi bíróságok rendelkeznek kizárólagos és végső illetékességgel” kikötés nem jelöli meg kifejezetten azt a tagállamot, amelynek bíróságai joghatósággal rendelkeznek, amely tagállam jogát a felek a szerződésre alkalmazandóként kötötték ki úgy, hogy e kikötés kizárólagos joghatóságot akar biztosítani az e tagállam bírósági rendszerébe tartozó bíróságok számára.
 Az EUB szerint ezért a joghatósági kikötés megfelel a bíróság kiválasztására vonatkozó pontossági követelményeknek[19]. A valamely tagállam egyik városának „bíróságait” megjelölő joghatósági kikötés azon bíróság pontos meghatározása érdekében, amely előtt az eljárást meg kell indítani, közvetetten, ámde szükségszerűen az említett tagállamban hatályos hatásköri és illetékességi szabályrendszerre utal[20].
 E szerint a Brüsszel I. rendelet 23. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az olyan joghatósági kikötés, amely a megrendelőnek a felek között létrejött szerződésekben említett és azok megkötésekor a másik félnek átadott általános beszerzési feltételeiben szerepel továbbá, az, hogy valamely tagállam egyik városa bíróságainak joghatóságát köti ki, megfelel az e rendelkezésben a felek hozzájárulására és e kikötés tartalmi pontosságára vonatkozóan előírt követelményeknek.
 Az EUB az esetet azzal zárta, hogy a Róma I. rendelet 1. cikke (2) bekezdésének e) pontja nem alkalmazható a joghatósági kikötésekre, következésképpen a kérdést előterjesztő bíróság nem rendelkezik joghatósággal az alapeljárásban szóban forgó jogvita elbírálására. A Pécsi Törvényszék tehát nem határozhat a Hőszig által a Róma I. rendelet 10. cikkének (2) bekezdésére hivatkozva vitatott kikötés érvényességéről, amelynek értelmében a szóban forgó szerződésekre a francia jog alkalmazandó.
 [1] Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (Róma I.) 10. cikke (2) bekezdésének, valamint a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22 i 44/2001/EK-tanácsi rendelet 23. cikke (1) bekezdésének értelmezésére vonatkozott.
 [2] 593/2008/EK-rendelet
 Hozzájárulás és anyagi érvényesség.
 44/2001/EK-rendelet.
 [3] C 222/15. sz. ügy Hőszig Kft. kontra Alstom Power Thermal Services ECLI:EU:C:2016:525 Ítélet (Ítélet )10. pont, Maciej Szpunar főtanácsnok indítványa a (Indítvány) C 222/15. sz. ügy Hőszig Kft. kontra Alstom Power Thermal 10. pont.
 [4] Ítélet 17. pont, Indítvány 12. pont
 [5] Ítélet 20. pont, Indítvány 17. pont
 [6] Ítélet 23. pont, Indítvány 22. pont
 [7] Jaouad El Majdoub kontra CarsOnTheWeb.Deutschland GmbH- ( a továbbiakban: El Majdoub) ítélet, C 322/14, EU:C:2015:334, 24. pont.
 [8] Refcomp SpA kontra Axa Corporate Solutions Assurance SA és társai-ítélet C 543/10, EU:C:2013:62, 21. pont.
 [9] Trasporti Castelletti Spedizioni Internazionali SpA kontra Hugo Trumpy SpA.-(Castelletti) ítélet, C 159/97, EU:C:1999:142, 34. pont.
 [10] Profit Investment SIM SpA kontra Stefano Ossi és társai-ítélet, C 366/13, EU:C:2016:282, 23. pont.
 [11] 23. cikk (1) bekezdés, El Majdoub-ítélet, 24. pont.
 [12] El Majdoub-ítélet, 30. pont.
 [13] Castelletti-ítélet, 19. pont.
 [14] Pp.130.§ (1) bekezdés.
 [15] Porta-Leasing GmbH kontra Prestige International SA.-ítélet 784/79, EU:C:1980:123, 5. pont, El Majdoub-ítélet, 29. pont.
 [16] Estasis Salotti di Colzani Aimo e Gianmario Colzani s.n.c. kontra Rüwa Polstereimaschinen GmbH.-ítélet 24/76, EU:C:1976:177, 12. pont.
 [17] Coreck Maritime GmbH kontra Handelsveem BV és társai- ítélet, C 387/98, EU:C:2000:606, 15. pont.
 [18] Nikolaus Meeth kontra Glacetal-ítélet, 23/78, EU:C:1978:198, 5. pont, El Majdoub-ítélet, 26. pont.
 [19] Ítélet 47. pont.
 [20] Ítélet 48.pont


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 2.3.2018
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 60/5
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/307
 z dne 28. februarja 2018
 o razširitvi posebnih jamstev v zvezi s salmonelo, določenih v Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, na meso, pridobljeno iz brojlerjev (Gallus gallus), ki je namenjeno na Dansko
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (1) in zlasti člena 8(3)(b) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Uredba (ES) št. 853/2004 posebna pravila za higieno živil živalskega izvora za nosilce živilske dejavnosti ter posebna jamstva za nekatera živila živalskega izvora, namenjena na finski in švedski trg. Zato morajo nosilci živilske dejavnosti, ki nameravajo v navedenih državah članicah dati na trg meso iz opredeljenih živali, izpolnjevati nekatera pravila v zvezi s salmonelo. Poleg tega mora biti pošiljkam takega mesa priložena trgovinska listina, ki navaja, da so bili mikrobiološki preskusi negativni v skladu z zakonodajo Unije.
 (2)
 Poleg tega Uredba Komisije (ES) št. 1688/2005 (2) določa navedena posebna jamstva ter pravila za vzorčenje takega mesa in mikrobiološke metode za pregledovanje navedenih vzorcev. Določa tudi vzorec trgovinske listine, ki mora biti priloženo pošiljkam mesa.
 (3)
 Danska veterinarska in živilska uprava je 5. oktobra 2007 Komisiji poslala vlogo za odobritev posebnih jamstev za Dansko v zvezi s salmonelo v mesu, pridobljenem iz brojlerjev (Gallus gallus), in sicer za celotno ozemlje Danske v skladu z Uredbo (ES) št. 853/2004. Vloga vključuje opis danskega programa nadzora salmonele za meso, pridobljeno iz brojlerjev (Gallus gallus).
 (4)
 Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali se je na sestanku 18. junija 2008 dogovoril o delovnem dokumentu služb Komisije z naslovom „Smernice za minimalne zahteve za programe nadzora salmonele, ki se bodo šteli za enakovredne tistim, odobrenim za Švedsko in Finsko v zvezi z mesom in jajci Gallus gallus“ (3) (v nadaljnjem besedilu: smernice).
 (5)
 Danski program nadzora salmonele za meso, pridobljeno iz brojlerjev (Gallus gallus), se šteje za enakovrednega tistemu, odobrenemu za Švedsko in Finsko, in je v skladu s smernicami. Vendar je bila prevalenca salmonele pri danskih matičnih jatah Gallus gallus višja od zgornje meje, predlagane v smernicah, zato je ni bilo mogoče šteti za enakovredno razmeram na Finskem in Švedskem.
 (6)
 Danska veterinarska in živilska uprava je 6. februarja 2017 poslala podatke o prevalenci salmonele pri vzrejnih matičnih jatah, odraslih matičnih jatah, brojlerjih in mesu Gallus gallus za obdobje 2011–2016. Prevalence za obdobje 2015–2016 so v skladu z zgornjimi mejami, določenimi v smernicah.
 (7)
 Posebna jamstva bi zato bilo treba razširiti na pošiljke mesa, pridobljenega iz brojlerjev (Gallus gallus), ki so namenjene na Dansko. Poleg tega bi se morala za take pošiljke uporabljati pravila iz Uredbe (ES) št. 1688/2005 v zvezi z vzorčenjem takega mesa, mikrobiološkimi metodami za pregledovanje navedenih vzorcev ter trgovinsko listino.
 (8)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Danski se odobri uporaba posebnih jamstev v zvezi s salmonelo, določenih v členu 8(2) Uredbe (ES) št. 853/2004, za pošiljke mesa, pridobljenega iz brojlerjev (Gallus gallus), ki so namenjene na Dansko, kot je opredeljeno v točki 1.1 Priloge I k navedeni uredbi.
 Člen 2
 Pošiljkam mesa iz člena 1 je priložena trgovinska listina, ki je skladna z vzorcem iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1688/2005.
 Člen 3
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 28. februarja 2018
 Za Komisijo
 Predsednik
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) UL L 139, 30.4.2004, str. 55.
 (2) Uredba Komisije (ES) št. 1688/2005 z dne 14. oktobra 2005 o izvajanju Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih jamstvih v zvezi s salmonelo za pošiljke nekaterih vrst mesa in jajc na Finsko in Švedsko (UL L 271, 15.10.2005, str. 17).
 (3) https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/biosafety_food-borne-disease_salmonella_guidance_min-req_eggs-poultry-meat.pdf


text:
 Avis juridique important
 |
 32004L0030
 Richtlinie 2004/30/EG der Kommission vom 10. März 2004 zur Änderung der Richtlinie 91/414/EWG des Rates zwecks Aufnahme der Wirkstoffe Benzoesäure, Flazasulfuron und Pyraclostrobin (Text von Bedeutung für den EWR)
 Amtsblatt Nr. L 077 vom 13/03/2004 S. 0050 - 0053
 Richtlinie 2004/30/EG der Kommissionvom 10. März 2004zur Änderung der Richtlinie 91/414/EWG des Rates zwecks Aufnahme der Wirkstoffe Benzoesäure, Flazasulfuron und Pyraclostrobin(Text von Bedeutung für den EWR)DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN -gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft,gestützt auf die Richtlinie 91/414/EWG des Rates vom 15. Juli 1991 über das Inverkehrbringen von Pflanzenschutzmitteln(1), insbesondere auf Artikel 6 Absatz 1,in Erwägung nachstehender Gründe:(1) Die deutschen Behörden haben am 25. Mai 1998 gemäß Artikel 6 Absatz 2 der Richtlinie 91/414/EWG von Menno Chemie Vertriebs-Ges. einen Antrag auf Aufnahme des Wirkstoffs Benzoesäure in Anhang I der Richtlinie erhalten. Mit der Entscheidung 98/676/EG der Kommission(2) wurde bestätigt, dass die Unterlagen vollständig sind und somit grundsätzlich die Anforderungen der Anhänge II und III der Richtlinie 91/414/EWG hinsichtlich der Daten und Informationen erfuellen.(2) Die spanischen Behörden haben am 16. Dezember 1996 gemäß Artikel 6 Absatz 2 der Richtlinie 91/414/EWG von ISK Biosciences Europa S.A. einen Antrag für Flazasulfuron erhalten. Dieser Antrag wurde mit der Entscheidung 97/865/EG der Kommission(3) für vollständig erklärt.(3) Die deutschen Behörden haben am 28. Februar 2000 gemäß Artikel 6 Absatz 2 der Richtlinie 91/414/EWG von der BASF AG einen Antrag für Pyraclostrobin (früherer Name BAS 500F) erhalten. Dieser Antrag wurde mit der Entscheidung 2000/540/EG der Kommission(4) für vollständig erklärt.(4) Die Auswirkungen dieser Wirkstoffe auf die menschliche Gesundheit und auf die Umwelt wurden gemäß Artikel 6 Absätze 2 und 4 der Richtlinie 91/414/EWG für die von den Antragstellern vorgeschlagenen Anwendungen geprüft. Die Bericht erstattenden Mitgliedstaaten haben der Kommission jeweils am 22. November 2000 (Benzoesäure), 1. August 1999 (Flazasulfuron) und 23. November 2001 (Pyraclostrobin) Entwürfe der Bewertungsberichte über die Wirkstoffe übermittelt.(5) Die Entwürfe der Bewertungsberichte wurden von den Mitgliedstaaten und der Kommission im Rahmen des Ständigen Ausschusses für die Lebensmittelkette und Tiergesundheit geprüft. Die Prüfung wurde am 3. Oktober 2003 in Form des Beurteilungsberichts der Kommission für Benzoesäure, Flazasulfuron und Pyraclostrobin abgeschlossen.(6) Bei der Prüfung von Benzoesäure, Flazasulfuron und Pyraclostrobin traten keine offenen Fragen oder Bedenken auf, die eine Konsultation des Wissenschaftlichen Ausschusses "Pflanzen" erfordert hätten.(7) Die verschiedenen Untersuchungen haben ergeben, dass davon ausgegangen werden kann, dass Pflanzenschutzmittel, die die betreffenden Wirkstoffe enthalten, im Allgemeinen die Anforderungen gemäß Artikel 5 Absatz 1 Buchstaben a) und b) und Artikel 5 Absatz 3 der Richtlinie 91/414/EWG erfuellen, insbesondere hinsichtlich der geprüften und in den Beurteilungsberichten der Kommission genannten Anwendungen. Um sicherzustellen, dass Zulassungen von Pflanzenschutzmitteln mit diesen Wirkstoffen in allen Mitgliedstaaten gemäß den Bestimmungen der Richtlinie erteilt werden können, sollten Benzoesäure, Flazasulfuron und Pyraclostrobin in Anhang I der genannten Richtlinie aufgenommen werden.(8) Nach der Aufnahme ist den Mitgliedstaaten eine angemessene Frist einzuräumen, um die Bestimmungen der Richtlinie 91/414/EWG über Pflanzenschutzmittel, die Benzoesäure, Flazasulfuron oder Pyraclostrobin enthalten, umzusetzen und insbesondere bereits bestehende vorläufige Zulassungen zu überprüfen und diese gemäß der Richtlinie 91/414/EWG spätestens vor Ablauf der Frist in endgültige Zulassungen umzuwandeln, zu ändern oder zu widerrufen.(9) Die Richtlinie 91/414/EWG ist daher entsprechend zu ändern.(10) Die in dieser Richtlinie vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Ständigen Ausschusses für die Lebensmittelkette und Tiergesundheit -HAT FOLGENDE RICHTLINIE ERLASSEN:Artikel 1Anhang I der Richtlinie 91/414/EWG wird gemäß dem Anhang der vorliegenden Richtlinie geändert.Artikel 2(1) Die Mitgliedstaaten erlassen und veröffentlichen bis spätestens 30. November 2004 die erforderlichen Rechts- und Verwaltungsvorschriften, um dieser Richtlinie nachzukommen. Sie teilen der Kommission unverzüglich den Wortlaut dieser Rechtsvorschriften mit und fügen eine Entsprechungstabelle dieser Rechtsvorschriften und der vorliegenden Richtlinie bei.Sie wenden diese Vorschriften ab 1. Dezember 2004 an.Bei Erlass dieser Vorschriften nehmen die Mitgliedstaaten in den Vorschriften selbst oder durch einen Hinweis bei der amtlichen Veröffentlichung auf diese Richtlinie Bezug. Die Mitgliedstaaten regeln die Einzelheiten dieser Bezugnahme.(2) Die Mitgliedstaaten teilen der Kommission den Wortlaut der wichtigsten innerstaatlichen Rechtsvorschriften mit, die sie auf dem unter diese Richtlinie fallenden Gebiet erlassen.Artikel 3(1) Die Mitgliedstaaten überprüfen die Zulassung jedes einzelnen Pflanzenschutzmittels, das Benzoesäure, Flazasulfuron oder Pyraclostrobin enthält, um sicherzustellen, dass die in Anhang I der Richtlinie 91/414/EWG festgelegten Bedingungen für diese Wirkstoffe eingehalten wurden. Die Zulassungen werden erforderlichenfalls gemäß der Richtlinie 91/414/EWG bis spätestens 30. November 2004 geändert oder widerrufen.(2) Die Mitgliedstaaten unterziehen jedes zugelassene Pflanzenschutzmittel, welches Benzoesäure, Flazasulfuron oder Pyraclostrobin als einzigen Wirkstoff enthält, einer Neubewertung nach den einheitlichen Grundsätzen gemäß Anhang VI der Richtlinie 91/414/EWG und anhand von Unterlagen, die die Anforderungen von Anhang III der genannten Richtlinie erfuellen. Sie entscheiden auf der Grundlage dieser Bewertung, ob das Pflanzenschutzmittel die Bedingungen gemäß Artikel 4 Absatz 1 Buchstaben b), c), d) und e) der Richtlinie 91/414/EWG erfuellt. Erforderlichenfalls wird die Zulassung der betreffenden Pflanzenschutzmittel bis spätestens 30. November 2005 geändert oder widerrufen.(3) Nach den einheitlichen Grundsätzen gemäß Anhang VI der Richtlinie 91/414/EWG und anhand von Unterlagen, die die Anforderungen von Anhang III der genannten Richtlinie erfuellen, unterziehen die Mitgliedstaaten jedes zugelassene Pflanzenschutzmittel, das Benzoesäure, Flazasulfuron oder Pyraclostrobin zusammen mit einem anderen Wirkstoff oder mehreren Wirkstoffen enthält, die in Anhang I der Richtlinie 91/414/EWG aufgelistet sind, einer Neubewertung. Sie entscheiden auf der Grundlage dieser Bewertung, ob das Pflanzenschutzmittel die Bedingungen gemäß Artikel 4 Absatz 1 Buchstaben b), c), d) und e) der Richtlinie 91/414/EWG erfuellt. Erforderlichenfalls wird die Zulassung der betreffenden Pflanzenschutzmittel bis zu einer dafür in den entsprechenden Richtlinien zur Änderung von Anhang I festgelegten Frist geändert oder widerrufen. Enthalten die jeweiligen Richtlinien verschiedene Fristen, so gilt die letzte der festgelegten Fristen.Artikel 4Diese Richtlinie tritt am 1. Juni 2004 in Kraft.Artikel 5Diese Richtlinie ist an die Mitgliedstaaten gerichtet.Brüssel, den 10. März 2004Für die KommissionDavid ByrneMitglied der Kommission(1) ABl. L 230 vom 19.8.1991, S. 1. Richtlinie zuletzt geändert durch die Richtlinie 2003/119/EG der Kommission (ABl. L 325 vom 12.12.2003, S. 41).(2) ABl. L 317 vom 26.11.1998, S. 47.(3) ABl. L 351 vom 23.12.1997, S. 67.(4) ABl. L 230 vom 12.9.2000, S. 14.ANHANG IIn Anhang I der Richtlinie 91/414/EWG werden folgende Einträge am Ende der Tabelle angefügt:">PLATZ FÜR EINE TABELLE>"


text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,23.11.2015
 COM(2015) 805 final
 2015/0271(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta, milles käsitletakse Eurocontroli alalises komisjonis vastuvõetavaid otsuseid seoses Eurocontroli missiooni ja ülesannete ning tsentraliseeritud teenustega
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 1.1.Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Üldist
 Käesolevas ettepanekus käsitletakse Eurocontroli alalises komisjonis võetavat seisukohta ühest küljest seoses Eurocontroli (Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon) missiooni ja ülesannete kindlaksmääramisega ja teisest küljest seoses tsentraliseeritud teenuste valdkonnas toimuva Eurocontroli tegevusega. Alalise komisjoni koosolek toimub 8. ja 9. detsembril ning seal käsitletakse osutatud kahte punkti.
 Ettepanek on vajalik, sest Eurocontroli tegevus omab erilist positsiooni, mis kohati kattub liidu tegevusega liidu õigusaktidega kaetud valdkondades.
 Viimase kümne aasta jooksul on võetud meetmeid sellise kattumise vältimiseks ja parimate võimalike tulemusteni jõudmiseks mõlema institutsiooni olemasolevaid vahendeid silmas pidades. Selle tulemusena täidab Eurocontrol oma ülesanded ühtse Euroopa taeva (Single European Sky, SES) õigusaktide alusel. Eurocontroli ülesanded (missioon) on jaotatud kolme suuremasse valdkonda:
 (1)tehnilise toe pakkumine Euroopa Komisjonile ja Euroopa Lennundusohutusametile (edaspidi „EASA”), et nad saaksid täita oma tavapäraseid ülesandeid vastavalt 29. oktoobril 2012 sõlmitud ELi-Eurocontroli kõrgetasemelisele kokkuleppele;
 (2)tulemuslikkuse hindamise asutuse ülesannete täitmine, et aidata komisjonil välja töötada ja rakendada tulemuskava (komisjon määras selle ülesande kuni 2016. aasta lõpuni);
 (3)tegutsemine võrgustiku haldusasutusena Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonide täitmisel (komisjon määras selle ülesande kuni 2019. aasta lõpuni).
 Lisaks sellele on Eurocontrol koos ELiga ühisettevõte SESAR asutajaliige (SESAR asutati 2007. aastal).
 2012. aastal sõlmitud ELi-Eurocontroli kõrgetasemelises kokkuleppes on tunnustatud iga organisatsiooni panust Euroopa lennuliikluse korraldamisse. Kokkuleppes kinnitati üle, et ELi vastav ülesanne on toimida ühtse üleeuroopalise reguleerijana ja Eurocontroli ülesanne on pakkuda tehnilist tuge ühtse Euroopa taeva poliitiliste põhimõtetega seatud eesmärkide saavutamisel.
 Kõnealuseid punkte tuleb vaadelda kontekstis, mis hõlmab Eurocontroli missioone ja ülesandeid. See on esimene teema, mida alalise komisjoni eespool nimetatud koosolekul arutama hakatakse.
 Praegu on Eurocontroli tegevus põhimõtteliselt kindlaks määratud rahvusvahelises konventsioonis, milles käsitletakse lennuliikluse ohutuse alast koostööd ja mida on muudetud Brüsselis 12. veebruaril 1981. aastal allkirjastatud protokolliga (edaspidi „muudetud konventsioon”). Konventsiooniosalised allkirjastasid 27. juunil 1997. aastal protokolli konsolideeritud versiooni, millega muu hulgas sooviti muuta ka Eurocontroli ülesandeid. Kõnealuse protokolliga muudetud konventsioonile osutatakse tavaliselt kui „läbivaadatud konventsioonile”. Samas ei ole konsolideeritud protokoll siiani jõustunud.
 9. detsembril 1997. aastal võeti Eurocontroli alalises komisjonis vastu otsus nr 71, milles on käsitletud läbivaadatud konventsiooni artikli 2 lõike 1 peatset rakendamist ja määratud kindlaks Eurocontroli täidetavad ülesanded.
 Eurocontroli reformimisega tegeleva uurimisrühma tegevust laiendati ka selles suhtes. Kõnealuse uurimisrühma 6. koosolekul, mis peeti 19. oktoobril 2015, seadis uurimisrühm Eurocontroli ülesandeks valmistada ette alalise komisjoni otsuse eelnõu, milles määrataks kindlaks organisatsiooni edasine missioon, tema ülesanded ja funktsioonid ning mis esitataks ja võetaks vastu alalise komisjoni järgmisel koosolekul, mis toimub 8. ja 9. detsembril 2015.
 Kõnealune alalise komisjoni otsus saaks olema õiguslikult siduv. Muudetud konventsioonis sätestatud ja Eurocontroli puhul kohaldatava institutsioonilise raamistiku kohaselt on alalise komisjoni ülesanne „organisatsiooni üldise poliitika formuleerimine”.
 Alalise komisjoni poolt kindlaks määratud missioon ja ülesanded oleksid omakorda suunaks Eurocontroli edasisele tegevusele ja kajastaks tingimata ka seda, mida organisatsioon käsitleb seadusliku tegevusena. Selles osas tehtavad otsused on siduvad nii Eurocontroli liikmetele kui ka ELi liikmesriikidele.
 Sellega seoses tuleb märkida, et alalise komisjoni otsusel võivad olla tagajärjed ELi õigusaktide kohaldamise suhtes, eelkõige ELi pädevuste terviklikkuse ja usaldusväärsuse suhtes, sest liidu õigusaktid hõlmavad väga olulisi valdkondi, kus Eurocontrol tegutseb. Mõnikord sõltub Eurocontroli missioon ja tegevus otsustest, mida tuleb võtta liidu tasandil (vt allpool). Seepärast on oluline tagada, et Eurocontroli missiooni ja ülesannete kindlaksmääramisel ei mindaks vastuollu ELi õigusaktidega, eelkõige ELi pädevustega, ja et sellega ei piirataks ELi edasist tegevust.
 Teine teema, mida alalise komisjoni eespool nimetatud koosolekul arutama hakatakse, hõlmab Eurocontroli tegevust tsentraliseeritud teenuste valdkonnas. Täpsemalt võib eeldada seda, et võetakse vastu otsus teatavate tsentraliseeritud teenuste rahastamise kohta. Seda tsentraliseeritud teenuste küsimust tuleks vaadelda liidu nende meetmete kontekstis, mis on sätestatud määruses (EL) nr 677/2011 ja milles käsitletakse ühtse Euroopa taeva Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) projekti ja võrgustiku haldamise funktsioone. Sellega seoses tuleb rõhutada, et kõnealuste tsentraliseeritud teenuste osutamine ühendab vajaduse korral Euroopa lennuliikluse korraldamiseks (ATM) vajaliku taristu kättesaadavuse nii tsentraalsel, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil. Kõnealuse taristu kasutuselevõtt ja käitamine sõltub otsustest, mis SESARi kontekstis tuleb võtta liidu tasandil, seda eelkõige maapealsete sidesüsteemide ja õhk-maa-sidesüsteemidega seonduvate otsuste puhul. Need otsused tehakse kulude ja tulude, juhtimissüsteemide, investeeringute, julgeoleku ja kaitseküsimuste põhjaliku analüüsimise alusel ning tehes kindlaks selliste teenuste tsentraalsest osutamisest tuleneva lisandväärtuse, sealhulgas võttes arvesse neid teenuseid, mida vähesel määral juba osutatakse. Lisaks võib kõnealuste tsentraliseeritud teenuste osutamise puhul olla vajalik liidu tasandi otsuste vastuvõtmine selles valdkonnas, mis ülesandeid täidab võrgustiku haldusasutusena tegutsev Eurocontrol, et osutada neid tsentraliseeritud teenuseid. Nimetatud asjaoludel on Eurocontroli võetav otsus teatavate tsentraliseeritud teenuste rahastamise kohta praeguses etapis ennatlik ning võib mõjutada Eurocontroli edasist tegevust viisil, mis võib olla liidu asjakohase tegevusega vastuolus, seda eelkõige SESARiga seonduvalt. Seega on vaja selle otsuse tegemine edasi lükata, sest liidu kasutuses ei ole praegu piisavalt teavet olukorra hindamiseks. .
 Eurocontroli juhtorganid ei võimalda liidul olla alalises komisjonis esindatud, samas saavad seda teha Eurocontroli liikmeks olevad riigid, sh ELi liikmesriigid. Seega on käesolevas ettepanekus sätestatud seisukoht esitatud selleks, et seda kaitseksid alalises komisjoni osalevad liikmesriigid.
 Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 3 kohaselt on liikmesriigid (nagu ka liidu institutsioonid) kohustatud kaitsma samu seisukohti Eurocontroli ajutises nõukogus, mis on antud küsimuses pädev ettevalmistav organ.
 Eurocontroli missiooni ja ülesannetega seonduv taust
 2013. aastal algatas Eurocontrol arutelud organisatsiooni reformimise teemal. 4. detsembril 2013 asutas Eurocontroli alaline komisjon organisatsioonisisese uurimisrühma, kes pidi uurima, mis küsimustes tuleks muuta Eurocontroli konventsiooni, et kohandada seda vastavalt Euroopa territooriumi kohal toimuva lennuliikluse korralduses tehtavatele muudatustele.
 Arutelusid on peetud viimase kahe aasta jooksul. Eurocontroli uurimisrühma viimasel koosolekul, mis toimus 19. oktoobril 2015, ütles rühma juhataja, et Eurocontrol peaks koostama ettepaneku Eurocontroli poolt osutatavate teenuste, organisatsiooni missiooni ja ülesannete kohta, nagu on sätestatud Eurocontroli liikmeks olevate riikide esitatud dokumendi (Eurocontrol Study Group of Alternates discussion paper CN-SG-6-2015-2: „Future role and tasks of the Organisation”) 4. peatükis, ja mille osas juhataja leidis, et uurimisrühm on jõudnud piisaval määral üksmeelele.
 Eurocontroli alalise komisjoni otsus organisatsiooni missiooni ja ülesannete kohta on kavas vastu võtta alalise komisjoni 9. detsembril 2015 toimuval ajutise nõukogu 44. koosolekul. Selle otsusega täiendatakse praegust 9. detsembri 1997. aasta otsust nr 71, milles on käsitletud läbivaadatud konventsiooni artikli 2 lõike 1 peatset rakendamist.
 Euroopa lennuliikluse korraldamise valdkonna tsentraliseeritud teenuste väljatöötamisega seonduv taust
 Tsentraliseeritud teenuste valdkonnas on Eurocontroli tegevus olnud alates nende teenuste algatamisest 2012. aastal väga edukas. Eurocontroli alaline komisjon andis 2014. aasta veebruaris Eurocontrolile loa algatada etapiviisiline lähenemine kõnealuste võimalike tsentraliseeritud teenuste talitlusliku, tehnilise ja finantsilise teostatavuse hindamiseks ja tutvustamiseks, arvestades seda, et need teenused on erineva valmidusastmega. Pärast seda on Eurocontrol pidanud mitu töökohtumist ja töötanud mitme tsentraliseeritud teenuse jaoks välja tegevuskontseptsioonid. On tehtud ka üldine kulude ja tulude analüüs, mille tegemiseks kaasati sõltumatu konsultant, ent selle analüüsi üksikasju ei ole avalikult kontrollitud.
 Eurocontroli alalise komisjoni otsus tsentraliseeritud teenuste rahastamise kohta on kavas vastu võtta alalise komisjoni 9. detsembril 2015 toimuval ajutise nõukogu 44. koosolekul. Otsusega algatataks teatavate tsentraliseeritud teenuste tutvustamise etapp.
 2.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Eelnevalt kirjeldatu põhjal ja tuginedes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõikele 9 on tehtud ettepanek võtta vastu liidu nimel võetav seisukoht Eurocontroli alalises komisjonis vastuvõetavate otsuste kohta seoses Eurocontroli missiooni ja ülesannete ning tsentraliseeritud teenustega.
 2015/0271 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta, milles käsitletakse Eurocontroli alalises komisjonis vastuvõetavaid otsuseid seoses Eurocontroli missiooni ja ülesannete ning tsentraliseeritud teenustega
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 ja artikli 218 lõiget 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Eurocontroli alaline komisjon on oma 4. detsembril 2013. aastal vastuvõetud otsusega nr 123 asutanud Eurocontroli uurimisrühma, et uurida, mis küsimustes võib olla vaja muuta Eurocontroli konventsiooni, et kohandada seda vastavalt Euroopa territooriumi kohal toimuva lennuliikluse korralduse arengule.
 (2)Kõnealune uurimisrühm tegi 19. oktoobril 2015. aastal Eurocontrolile ülesandeks valmistada ette Eurocontroli alalise komisjoni otsuse eelnõu, milles määrataks kindlaks organisatsiooni edasine missioon, ülesanded ja funktsioonid.
 (3)Organisatsiooni missiooni ja ülesandeid käsitleva Eurocontroli alalise komisjoni otsuse eelnõu heakskiitmine on võetud alalise komisjoni 8. ja 9. detsembril 2015 toimuva koosoleku päevakorda.
 (4)See otsus on õiguslikult siduv. Eurocontroli rahvusvahelises konventsioonis, mida on muudetud Brüsselis 12. veebruaril 1981. aastal allkirjastatud protokolliga (edaspidi „muudetud konventsioon”), on sätestatud, et organisatsiooni institutsioonilise raamistiku kohaselt on Eurocontroli ajutise komisjoni ülesanne „organisatsiooni üldise poliitika formuleerimine”. Alalise komisjoni poolt kindlaks määratud missioon ja ülesanded oleksid omakorda suunaks Eurocontroli edasisele tegevusele ja kajastaks tingimata ka seda, mida organisatsioon käsitleb seadusliku tegevusena. Selles osas tehtavad otsused on siduvad nii Eurocontroli liikmetele kui ka ELi liikmesriikidele.
 (5)Alalise komisjoni otsuse alusel Eurocontroli missiooni ja ülesannete kindlaks määramine võib avaldada mõju ELi õigusaktide kohaldamisele, eelkõige ELi pädevuste terviklikkusele ja usaldusväärsusele, sest liidu õigusaktid hõlmavad väga olulisi valdkondi, kus tegutseb Eurocontrol. Mõnikord sõltub Eurocontroli missioon ja tegevus otsustest, mis tuleb võtta liidu tasandil.
 (6)Seepärast on oluline tagada, et Eurocontroli missiooni ja ülesannete kindlaksmääramisel ei mindaks vastuollu ELi õigusaktidega, eelkõige ELi pädevustega, ja et sellega ei piirataks ELi edasist tegevust.
 (7)Samal alalise komisjoni koosolekul võidakse vastu võtta otsus tsentraliseeritud teenuste kohta.
 (8)Kõnealuses otsuses käsitletaks ilmselt teatavate tsentraliseeritud teenuste rahastamist. Liidu käsutuses ei ole praegu piisavalt teavet selle otsuse sisu hindamiseks. Kõnealune otsus võib mõjutada Eurocontroli edasist tegevust viisil, mis võib olla vastuolus liidu tegevusega asjaomases valdkonnas, seda eelkõige ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamisega seonduvalt. Otsuse tegemine kõnealuses küsimuses tuleks seega edasi lükata.
 (9)Tuleks vastu võtta Eurocontroli alalises komisjonis liidu nimel võetav seisukoht,
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Liikmesriikide poolt liidu nimel Eurocontroli alalises komisjonis võetav seisukoht, milles käsitletakse Eurocontroli missiooni ja ülesandeid ning tsentraliseeritud teenuseid, on sätestatud käesoleva otsuse lisas.
 Liikmesriigid tegutsevad liidu huvides ühiselt.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,23.11.2015
 COM(2015) 805 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta, milles käsitletakse Eurocontroli alalises komisjonis vastuvõetavaid otsuseid seoses Eurocontroli missiooni ja ülesannete ning tsentraliseeritud teenustega
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta, milles käsitletakse Eurocontroli alalises komisjonis vastuvõetavaid otsuseid seoses Eurocontroli missiooni ja ülesannete ning tsentraliseeritud teenustega
 I. Eurocontroli missioon ja ülesanded
 Liit nõuab, et ettepanekus sisalduv Eurocontroli osutatavaid teenuseid, tema missiooni ja ülesandeid käsitlev tekst ei mõjutaks mingil juhul liidu pädevusi ega piiraks liidu edasist tegevust. Seal kus Eurocontrol täidab praegu ajutiselt liidu õigusaktide raames konkreetseid ülesandeid, ei tuleks neid ülesandeid esitada sõltumatuna liidu otsustest.
 Eurocontroli tegevuskava CN-SG-6-2015 (organisatsiooni missioon ja ülesanded, 16. november 2015) lisas kavandatud Eurocontroli missiooni ja ülesannete loetellu palub liit teha järgmised muudatused.
 (1)Artikli 2 lõige 1 „Funktsioonid ja teenused”:
 (a)Lennuliikluse tsentraalne lennuvoogude juhtimine;
 (b)lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonid, kui neid täidab Euroopa Liit mida tehakse Euroopa Liidu nimel;
 (c)lennuliikluse korraldamise (ATM) funktsioonid ülesanded Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nimel Euroopa ja Põhja-Atlandi (EUR/NAT) piirkonnas;
 (d)aeronavigatsioonitasude kehtestamine, arvestamine ja kogumine;
 (e)lennuliiklusteenuste osutamine MUACi keskkonnas vastavalt liikmesriikide ja EUROCONTROLi vaheliste arutelude tulemustele;
 (f)tsentraalsed funktsioonid ja teenused, näiteks EAD, ARTAS/CAMOS, ja muud tsentraalsed teenused, mida võidakse kokkuleppel ELiga teha ülesandeks alalisele komisjonile.
 (2)Artikli 2 lõige 2 „Missioon”:
 (a)„toetusega” seoses tuleb muuta järgmist:
 i.toetus oma liikmesriikidele, riiklikele järelevalveasutustele ja aeronavigatsiooniteenuse osutajatele ning muudele asjakohastele huvirühmadele;
 ii.toetus ELile ELi organitele, sh regulaarlennundusalase ekspertiisi pakkumine kooskõlas vastavalt 29. oktoobri 2012. aasta ELi ja Eurocontroli kõrgetasemelisele kokkuleppelekõnealuste organite nõudmisel;
 iii.lennuliikluse korraldamise küsimustega seonduvalt Euroopa huvide kaitsmise lihtsustamine ja edendamine riikide hulgas, kes ei osale Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi tegevuses. See toimub tihedas koostöös selle liikmeks olevate riikide, nende riikide aeronavigatsiooniteenuse osutajate ja lennundusvaldkonnaganing ELiga,, va valdkondades, mis on hõlmatud ELi eeskirjadega ja mille osas tuleb respekteerida ELi pädevusi;
 iv.kaastöö SESARile (teadus- ja uurimistegevus, Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava hoidmine ja rakendamine). Koostöö aluseks on lennuliikluse korraldamise kogemused, üleeuroopaline mõõde, tsiviil- ja militaarvaldkonnaga arvestamine ja tsentraalsete lennuvoogude võrgustiku juhtimine kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega;
 v.uurimistegevuseks ja sellega seonduvaks simulatsiooniks vajalike vahendite andmine, nt SESARi jaoks, lisaks SESARile tehtav uurimistegevus ja õhuruumi muutmisega seonduv uurimistegevus kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega, kui need on olemas;
 vi.liikmesriikide organisatsioonide koolitamine / väljaõpe;
 (b)„koostöömehhanismidega” seoses tuleb muuta järgmist:
 i.tsiviil- ja militaarvaldkonna koordineerimise lihtsustamine ja edendamine lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste arendamisel;
 ii.liikmesriikidele vajaliku toe pakkumine Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) töös, respekteerides seejuures ELi pädevusi;
 iii.liikmesriikide nõusolekul koostöö maailma muude piirkondadega, tagades selle koostöö koordineerimise ELiga;
 iv.rahvusvaheline koostöö / koordineerimine (ICAO, FAA, NATO jne) selliste organisatsiooni liikmeks olevate riikide nimel, kes ei ole ELi liikmesriigid;
 v.nõustamine ELi mittekuuluvate nende organisatsiooni liikmeks olevate riikide taotluse korral, kes ei ole ELi liikmesriigid ega ole sõlminud liiduga kokkleppeid lennuliikluse korraldamise ohutuse ja toimivuse küsimustes, kasutades kooskõlas ICAO eeskirjadega, olles koordineerinud oma tegevust ELiga ning respekteerides ELi pädevusi selles valdkonnas kehtivate ELi ja EASA eeskirjade kohaselt ja selleks, et teavitada neid ühtlustamise, ohutuse, toimivuse tõhususe ja mastaabisäästu suurendamisest.;
 (c)sättega „Üleeuroopalist lennuliikluse korraldamist käsitlevad andmed ja informatsioon” seoses tuleb muuta järgmist:
 i.andmete (sh õhusõidukite suutlikkusenäitajad, ohutusnäitajad jne) kogumine ja analüüs, selleks et „hoida” süsteemid käigus ja säilitada andmeid regulatiivse tegevuse jaoks) nende riikide puhul, kes ei ole ELi liikmesriigid, ja kui EL annab organisatsioonile vastava ülesande, siis ELi liikmesriikide puhul;
 ii.aruannete (teabe) esitamine kogutud andmete kohta (nt ACE, PRR) ja andmete analüüs nende riikide puhul, kes ei ole ELi liikmesriigid, ja kui EL annab organisatsioonile vastava ülesande, siis ELi liikmesriikide puhul;
 iii.ühtse Euroopa taeva ja ühtse kohaliku taeva rakendamiseprotsesside juhtimine, kui Euroopa Liit on andnud sellkohase ülesande;
 iv., sealhulgas aruannete esitamine Rahvusvahelisele Tsiviillennunduse Organisatsioonile (ICAO) ülemaailmse aeronavigatsioonialase kava (GANP) ja lennuliikluse tugisüsteemi üldise ajakohastamise kavade (ASBU) rakendamise kohtaja tagades aruandluse kokkusobivus ELi aruandlusmehhanismidega kokkuleppel Euroopa Liiduga;
 v.lennuliiklust käsitlevate andmete kogumine ja STATFORi prognooside esitamine.
 II. Tsentraliseeritud teenused
 Liidu seisukoht on, et praeguses etapis tuleks tsentraliseeritud teenuseid käsitleva otsuse tegemine edasi lükata.
 Liidu käsutuses ei ole praegu piisavalt teavet selle otsuse sisu hindamiseks. Kõnealune otsus võib mõjutada Eurocontroli edasist tegevust viisil, mis võib olla vastuolus liidu tegevusega asjaomases valdkonnas, seda eelkõige ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamisega seonduvalt.


type: contracts

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 12008M/PRO/23
 Līguma par Eiropas Savienību konsolidētā versija - PROTOKOLI - 23. protokols: par dalībvalstu ārlietām attiecībā uz ārējo robežu šķērsošanu
 Oficiālais Vēstnesis 115 , 09/05/2008 Lpp. 0304 - 0304
 23. PROTOKOLSPAR DALĪBVALSTU ĀRLIETĀM ATTIECĪBĀ UZ ĀRĒJO ROBEŽU ŠĶĒRSOŠANUAUGSTĀS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES,ŅEMOT VĒRĀ to, ka dalībvalstīm jānodrošina efektīvas kontroles pie ārējām robežām, vajadzības gadījumā sadarbībā ar trešām valstīm,IR VIENOJUŠĀS par šādu noteikumu, ko pievieno Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību:Līguma par Eiropas Savienības darbību IV sadaļas 77. panta 2. punkta b) apakšpunkta noteikumi par pasākumiem attiecībā uz ārējo robežu šķērsošanu neskar dalībvalstu kompetenci rīkot sarunas un slēgt nolīgumus ar trešām valstīm, ja dalībvalstis ievēro Savienības tiesību aktus un citus attiecīgus starptautiskus nolīgumus.--------------------------------------------------


text:
 16.4.2021
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 131/123
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2021/622 НА КОМИСИЯТА
 от 15 април 2021 година
 за определяне на технически стандарти за изпълнение за прилагането на Директива 2014/59/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на единните образци за докладване, указанията и методиката за докладване относно минималното изискване за собствени средства и приемливи задължения
 (текст от значение за ЕИП)
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Директива 2014/59/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. за създаване на рамка за възстановяване и преструктуриране на кредитни институции и инвестиционни посредници и за изменение на Директива 82/891/ЕИО на Съвета и директиви 2001/24/ЕО, 2002/47/ЕО, 2004/25/ЕО, 2005/56/ЕО, 2007/36/ЕО, 2011/35/ЕС, 2012/30/ЕС и 2013/36/ЕС и на регламенти (ЕС) No 1093/2010 и (ЕС) No 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 45й, параграф 2, трета алинея от нея,
 като има предвид, че:
 (1)
 На органите за преструктуриране е възложена задачата да определят минимални изисквания за собствени средства и приемливи задължения (МИПЗ) в съответствие с изискванията и процедурите, предвидени в членове 45—45и от Директива 2014/59/ЕС. С цел да се подпомогнат усилията на Европейския банков орган (ЕБО) за насърчаване на сближаването в рамките на Съюза при определянето на МИПЗ, органите за преструктуриране трябва съгласно член 45й от посочената директива да информират ЕБО, в координация с компетентните органи, за определените от тях МИПЗ.
 (2)
 В Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/308 на Комисията (2) се определят форматите и образците, посредством които органите за преструктуриране предават на ЕБО информацията относно решенията за определяне на МИПЗ. След приемането на посочения регламент за изпълнение изискванията, свързани с капацитета за поемане на загуби и рекапитализация, и по-конкретно предвидените в Директива 2014/59/ЕС специфики и методики за определяне на МИПЗ на кредитните институции и инвестиционните посредници, бяха изменени и допълнително уточнени с Директива (ЕС) 2019/879 на Европейския парламент и на Съвета (3).
 (3)
 С цел да се улесни наблюдението от страна на ЕБО на решенията за МИПЗ и да се създадат условия за съдържателно оценяване на сближаването в рамките на Съюза във връзка с определянето на МИПЗ, форматите и образците за определяне на информацията относно МИПЗ от органите за преструктуриране и нейното предаване на ЕБО следва да бъдат адаптирани предвид измененията на Директива 2014/59/ЕС, свързани по-специално с равнищата на подчиненост на МИПЗ и с МИПЗ, прилагани за субекти, които сами по себе си не са субекти за преструктуриране.
 (4)
 По отношение на групите, за които МИПЗ се прилага на консолидирана основа, е необходимо да се изясни кой орган за преструктуриране следва да предава на ЕБО информацията за МИПЗ. Поради това органите за преструктуриране, отговарящи за дъщерните предприятия на групи, съвместно с компетентните органи, следва да информират ЕБО за МИПЗ, определено за всяка институция под тяхната юрисдикция. Тази информация следва да включва МИПЗ, определено въз основа на съвместно решение между органа за преструктуриране на субекта за преструктуриране, органа за преструктуриране на ниво група, когато е различен от първия, и органа за преструктуриране, отговарящ за дъщерното предприятие на индивидуална основа. При липса на съвместно решение тази информация следва да включва и решенията за определяне на МИПЗ, взети от органа за преструктуриране на дъщерното предприятие в съответствие, когато е приложимо, с решението, което ЕБО може да вземе в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) No 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (4).
 (5)
 С цел насърчаване на сближаването на практиките по отношение на решенията за МИПЗ и укрепване на мониторинговата функция на ЕБО следва да бъдат установени периодите на докладване и датите на предаване на информацията, която органите за преструктуриране трябва да предават на ЕБО в рамките на пълното и на опростеното докладване.
 (6)
 За да се подобри качеството на данните и да се гарантира тяхната съпоставимост, данните в образците за докладване следва да съответстват на единния модел за данни, използван при докладването за целите на надзора. Единният информационен модел следва да се състои от структурно представени данни, да разграничава всички приложими стопански модели за целите на съгласуваното докладване на решенията за МИПЗ и да съдържа всички съответни спецификации, необходими за по-нататъшното разработване на стандартизирани информационнотехнологични решения за докладване на информация. По същата причина форматът за обмен на данни следва да бъде определен в системата за докладване на ЕБО (EUCLID).
 (7)
 За да се гарантира качеството, последователността и точността на докладваните данни, те следва да подлежат на общи правила за утвърждаване.
 (8)
 Предвид мащаба на необходимите изменения на Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/308 и от съображения за яснота, прозрачност и правна сигурност е целесъобразно посоченият регламент за изпълнение да бъде отменен и да бъде заменен с нов регламент за изпълнение.
 (9)
 Настоящият регламент е изготвен въз основа на проектите на технически стандарти за изпълнение, представени на Комисията от ЕБО.
 (10)
 ЕБО проведе открити обществени консултации по проектите на технически стандарти за изпълнение, въз основа на които е изготвен настоящият регламент, анализира потенциалните разходи и ползи и поиска становище от Групата на участниците от банковия сектор, създаден в съответствие с член 37 от Регламент (ЕС) No 1093/2010,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Информация, която се предава на ЕБО
 Органите за преструктуриране, съгласувано с компетентните органи, предават на ЕБО информацията, посочена в образците в приложения I и II към настоящия регламент, във връзка с определянето на МИПЗ в съответствие с членове 45—45з и член 45м от Директива 2014/59/ЕС.
 Член 2
 Изискване за опростено докладване за институциите, подлежащи на освобождаване, и институциите, чийто размер на рекапитализацията е нулев
 1. За институциите, които съгласно член 45е, параграфи 3 и 4 или член 45ж от Директива 2014/59/ЕС са освободени от прилагането на МИПЗ, органите за преструктуриране предават на ЕБО само информацията, посочена в колони 0010—0100 и 0270 от приложение I към настоящия регламент.
 2. За институциите, за които размерът на рекапитализацията, определен в съответствие с член 45в, параграф 2 от Директива 2014/59/ЕС, е нула, и когато не се правят корекции на размера за покриване на загубите в съответствие със същия параграф, органите за преструктуриране предават на ЕБО само информацията, посочена в колони 0010—0080 и 0270 от приложение I към настоящия регламент.
 Член 3
 Докладващ орган и докладвана информация във връзка с групи
 За групи, за които МИПЗ се прилага на консолидирана основа в съответствие с член 45д, член 45е, параграф 1, трета алинея и член 45е, параграф 4, буква б) от Директива 2014/59/ЕС, информацията по членове 1 и 2 се подава от следните органи, както следва:
 а)
 органът за преструктуриране на ниво група, съгласувано с надзорния орган на ниво група, информира ЕБО за определеното на консолидирана основа МИПЗ на предприятието майка от Съюза;
 б)
 органите за преструктуриране, които вземат решенията за определяне на МИПЗ, информират, съгласувано с компетентния орган, ЕБО за МИПЗ, което ще се прилага по отношение на дъщерните дружества на групата в рамките на тяхната юрисдикция на консолидираното равнище на групата за преструктуриране и на индивидуална основа, според случая.
 Член 4
 Периоди на докладвана и дати на предаване на информацията
 До 31 май всяка година органите за преструктуриране предават информацията по членове 1 и 2 за МИПЗ, приложимо от 1 май на същата година.
 Член 5
 Формати за обмен на данни и информация, придружаваща подаването на данни
 1. Органите за преструктуриране предоставят информацията по членове 1 и 2 във формàта за обмен на данни и в съответствие с техническите спецификации и представяне, определени в системата за докладване на ЕБО (EUCLID).
 2. Когато предоставят информацията по членове 1 и 2, органите за преструктуриране спазват определенията на данните в модела за данни и правилата за утвърждаване, описани в приложение III, както и следните спецификации:
 а)
 в подадените данни не се включва информация, която не е изискана или не е приложима;
 б)
 числените стойности се подават, както следва:
 i)
 данните от тип „паричен“ се отчитат с минимална точност до хиляди единици;
 ii)
 данните от тип „процент“ се представят за единица с минимална точност до четири десетични знака;
 iii)
 данните от тип „цяло число“ се докладват като цели числа с точност до съответната единица;
 в)
 институциите, застрахователните предприятия и юридическите субекти се идентифицират с техния идентификационен код на правния субект (ИКПС), ако има такъв.
 Член 6
 Отмяна
 Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/308 се отменя.
 Член 7
 Влизане в сила
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 15 април 2021 година.
 За Комисията
 Председател
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) ОВ L 173, 12.6.2014 г., стр. 190.
 (2) Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/308 на Комисията от 1 март 2018 година за установяване на техническите стандарти за изпълнение по Директива 2014/59/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на форматите, таблиците и определенията за откриване и предаване на информация от органите за преструктуриране с оглед информиране на Европейския банков орган относно минималното изискване за собствени средства и приемливи задължения (ОВ L 60, 2.3.2018 г., стр. 7).
 (3) Директива (ЕС) 2019/879 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2019 г. за изменение на Директива 2014/59/ЕС по отношение на капацитета за поемане на загуби и рекапитализация на кредитните институции и инвестиционните посредници и на Директива 98/26/ЕО (ОВ L 150, 7.6.2019 г., стр. 296).
 (4) Регламент (ЕС) No 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски банков орган), за изменение на Решение No 716/2009/ЕО и за отмяна на Решение 2009/78/ЕО на Комисията (ОВ L 331, 15.12.2010 г., стр. 12).
 ПРИЛОЖЕНИЕ I
 M 20.00 — Докладване на решенията за МИПЗ
 ИНСТИТУЦИЯ
 КОД НА СУБЕКТА
 ВИД КОД
 КОД НА СУБЕКТА ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
 ВИД КОД
 ПЕРИМЕТЪР НА КОНСОЛИДАЦИЯТА
 ВИД ИНСТИТУЦИЯ
 ВЪТРЕШНО ИЛИ ВЪНШНО МИПЗ
 ОПРОСТЕНО ДОКЛАДВАНЕ
 ОСВОБОЖДАВАНЕ
 ПРИЧИНА ЗА ОСВОБОЖДАВАНЕТО
 СТРАТЕГИЯ И ИНСТРУМЕНТИ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
 СТРАТЕГИЯ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
 ОСНОВЕН ИНСТРУМЕНТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ (ПРЕДПОЧИТАНА СТРАТЕГИЯ)
 ВТОРИ ИНСТРУМЕНТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ (ПРЕДПОЧИТАНА СТРАТЕГИЯ)
 ОСНОВЕН ИНСТРУМЕНТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ (РАЗНОВИДНОСТ НА СТРАТЕГИЯТА)
 ВТОРИ ИНСТРУМЕНТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ (РАЗНОВИДНОСТ НА СТРАТЕГИЯТА)
 0010
 0020
 0030
 0040
 0050
 0060
 0070
 0080
 0090
 0100
 0110
 0120
 0130
 0140
 0150
 ИНСТИТУЦИЯ
 ДАННИ ОТ БАЛАНСА, ИЗПОЛЗВАНИ ЗА КАЛИБРИРАНЕ НА МИПЗ
 ДОПЪЛНИТЕЛНО КАПИТАЛОВО ИЗИСКВАНЕ И КОМБИНИРАНО ИЗИСКВАНЕ ЗА БУФЕР
 РЕФЕРЕНТНА ДАТА
 ПРЕДИ ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
 СЛЕД ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
 РЕФЕРЕНТНА ДАТА
 ДОПЪЛНИТЕЛНО КАПИТАЛОВО ИЗИСКВАНЕ КАТО % ОТ ОРЕ
 КОМБИНИРАНО ИЗИСКВАНЕ ЗА БУФЕР
 В Т.Ч.: АНТИЦИКЛИЧЕН КАПИТАЛОВ БУФЕР
 ОРЕ
 ОПСС
 МОЕ
 ОРЕ
 ОПСС
 МОЕ
 0160
 0170
 0180
 0190
 0200
 0210
 0220
 0230
 0240
 0250
 0260
 РЕШЕНИЕ ЗА МИПЗ
 ДАТА НА РЕШЕНИЕТО
 ДАТА НА ПРИВЕЖДАНЕ В СЪОТВЕТСТВИЕ
 ИЗИСКВАНЕ КАТО % ОТ ОРЕ
 В Т.Ч.: МОЖЕ ДА БЪДЕ ПОКРИТО С ГАРАНЦИИ
 ИЗИСКВАНЕ КАТО % ОТ МОЕ
 В Т.Ч.: МОЖЕ ДА БЪДЕ ПОКРИТО С ГАРАНЦИИ
 ОБЩА ПОДЧИНЕНОСТ КАТО % ОТ ОРЕ
 ОБЩА ПОДЧИНЕНОСТ КАТО % ОТ ОMЕ
 ПРИЗНАВАНЕ НА ПЪРВОСТЕПЕНЕН ДЪЛГ
 ПРИЗНАВАНЕ DE MINIMIS
 ИЗИСКВАНЕ ЗА ЗАДЪЛЖИТЕЛНА ПОДЧИНЕНОСТ
 ИЗИСКВАНЕ ЗА ДИСКРЕЦИОННА ПОДЧИНЕНОСТ
 ИЗИСКВАНЕ ЗА ЗАДЪЛЖИТЕЛНА ПОДЧИНЕНОСТ
 ИЗИСКВАНЕ ЗА ДИСКРЕЦИОННА ПОДЧИНЕНОСТ
 0270
 0280
 0290
 0300
 0310
 0320
 0330
 0340
 0350
 0360
 0370
 0380
 КОРЕКЦИИ
 ПРЕХОДЕН ПЕРИОД
 КОРЕКЦИИ ЗА КАЛИБРИРАНЕ НА РАЗМЕРА ЗА ПОЕМАНЕ НА ЗАГУБИ
 КОРЕКЦИИ ЗА КАЛИБРИРАНЕ НА РАЗМЕРА НА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА КАТО % ОТ ОРЕ
 КОРЕКЦИИ ЗА КАЛИБРИРАНЕ НА РАЗМЕРА НА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА КАТО % ОТ МОЕ
 МЕЖДИННА ЦЕЛ
 КОРЕКЦИИ НА ДОПЪЛНИТЕЛНОТО КАПИТАЛОВО ИЗИСКВАНЕ
 КОРЕКЦИИ НА БУФЕРА НА ПАЗАРНО ДОВЕРИЕ
 КОРЕКЦИИ В РЕЗУЛТАТ НА ПРОМЯНА В СЧЕТОВОДНИЯ БАЛАНС СЛЕД ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
 КОРЕКЦИИ В РЕЗУЛТАТ НА ПРОМЯНА В СЧЕТОВОДНИЯ БАЛАНС СЛЕД ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
 КАТО % ОТ ОРЕ
 КАТО % ОТ МОЕ
 КАТО % ОТ ОРЕ
 КАТО % ОТ МОЕ
 НАГОРЕ
 НАДОЛУ
 НАГОРЕ
 НАДОЛУ
 НАГОРЕ
 НАДОЛУ
 НАГОРЕ
 НАДОЛУ
 РАВНИЩЕ НА МИПЗ
 ПОДЧИНЕНОСТ
 ДАТА НА ПРИЛАГАНЕ
 РАВНИЩЕ НА МИПЗ
 ПОДЧИНЕНОСТ
 ДАТА НА ПРИЛАГАНЕ
 0390
 0400
 0410
 0420
 0430
 0440
 0450
 0460
 0470
 0480
 0490
 0500
 0510
 0520
 0530
 0540
 ПРИЛОЖЕНИЕ II
 УКАЗАНИЯ ЗА ПОПЪЛВАНЕ НА ОБРАЗЦИТЕ ЗА ДОКЛАДВАНЕ ОТНОСНО РЕШЕНИЯТА ЗА МИПЗ
 ЧАСТ I
 ОБЩИ УКАЗАНИЯ
 1.
 Настоящото приложение обхваща указанията за докладване в съответствие с член 45й от Директива 2014/59/ЕС относно определеното от органите за преструктуриране минимално изискване за собствен капитал и приемливи задължения (МИПЗ).
 2.
 Всеки орган за преструктуриране, съвместно с компетентните органи, информира ЕБО за МИПЗ, определено за всяка институция в рамките на неговата юрисдикция. По отношение на групите за преструктуриране органът за преструктуриране на ниво група предава съответната информация за предприятието майка от Съюза на консолидирана основа. Всеки орган за преструктуриране предава информацията относно МИПЗ, определено по отношение на групи за преструктуриране и дъщерни предприятия.
 3.
 За групи, които са установени или имат дъщерни предприятия в рамките на банковия съюз, Единният съвет за преструктуриране ще докладва за решенията, взети по отношение на всички субекти, попадащи в неговата юрисдикция съгласно определението в член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 806/2014 на Европейския парламент и на Съвета (1).
 4.
 Когато базовите данни са във валута, различна от евро, органите използват референтните обменни курсове на еврото на Европейската централна банка (https://www.ecb.europa.eu/stats/policy_and_exchange_rates/euro_reference_exchange_rates/html/index.en.html) към датата на решението за МИПЗ и докладват всички суми в евро.
 5.
 Когато дадена институция е освободена от МИПЗ, това се посочва в колона 0090 и органът за преструктуриране може да избере опростено докладване само на информацията в колони 0010—0100. Когато размерът на рекапитализацията на дадена институция е нула и не е направена корекция на размера на покриване на загубите, органът за преструктуриране може да избере опростено докладване само на информацията в колони 0010—0080.
 1. Обхват на уведомлението
 6.
 Институциите (в това число инвестиционните посредници съгласно определението в член 2, параграф 1, точка 23 от Директива 2014/59/ЕС) и субектите по член 1, параграф 1, букви б), в) и г) от Директива 2014/59/ЕС, за които се прилагат разпоредбите на член 45, параграф 1 от същата директива, с изключение на ипотечните кредитни институции, финансирани с обезпечени облигации, които са освободени от МПИЗ в съответствие с член 45а от Директива 2014/59/ЕС.
 2. Обхват на консолидацията
 7.
 Базовите данни се докладват на индивидуална основа за всеки субект във всяка държава членка или на някое от следните равнища:
 а)
 на предприятието майка от Съюза на консолидирана основа, когато периметърът на консолидация за предприятието майка от Съюза е идентичен с този на групата за преструктуриране;
 б)
 в случаите, различни от посоченото в буква а), за всеки субект за преструктуриране — на консолидираното равнище на групата за преструктуриране в съответствие с член 45д от Директива 2014/59/ЕС;
 в)
 когато е приложимо, за предприятие майка — на консолидирана основа в съответствие с член 45е, параграф 4, буква б) или член 45е, параграф 1, трета алинея от Директива 2014/59/ЕС.
 3. Краен срок за подаване
 8.
 Органите за преструктуриране предават до 31 май всяка година информацията за МИПЗ, приложимо към 1 май на същата година.
 ЧАСТ II
 УКАЗАНИЯ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ОБРАЗЕЦА
 4. M 20.00 — Докладване относно решенията за МИПЗ
 4.1. Указания за определени колони
 Колона
 Препратки към правни норми и указания
 0010
 КОД НА СУБЕКТА
 Код на субекта, за който е взето решението за МИПЗ. За институции кодът е 20-знаковият буквено-цифров идентификационен код на правния субект (ИКПС). За други субекти кодът е 20-знаковият буквено-цифров ИКПС; или ако такъв не е наличен — код съгласно уеднаквената кодификация, приложима в Съюза, а ако няма такъв — национален код.
 Кодът трябва да съответства на кода, докладван за същата институция съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/1624 на Комисията (2). Полето с кода трябва винаги да бъде попълнено. Този код е уникалният идентификатор за всяка колона за съответния субект.
 0020
 ВИД КОД
 Докладващият орган обозначава вида на кода, докладван в колона 0010, като „ИКПС“ или „код, различен от ИКПС“. Видът на кода винаги се посочва.
 0030
 КОД НА СУБЕКТА ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
 Код на субекта за преструктуриране, към който субектът принадлежи. Този код е същият като отбелязаният в колона 0010, ако докладваното решение е решение за група. За институции кодът е 20-знаковият буквено-цифров ИКПС. За други субекти кодът е 20-знаковият буквено-цифров ИКПС; или ако такъв не е наличен — код съгласно уеднаквената кодификация, приложима в Съюза, а ако няма такъв — национален код.
 Кодът трябва да съответства на кода, докладван за същата институция съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/1624.
 0040
 ВИД КОД
 Докладващият орган обозначава вида на кода, докладван в колона 0030, като „ИКПС“ или „код, различен от ИКПС“. Видът на кода винаги се посочва.
 0050
 ПЕРИМЕТЪР НА КОНСОЛИДАЦИЯТА
 Докладващите органи докладват за МИПЗ в един от следните периметри на консолидация:
 а)
 на равнището на групата за преструктуриране;
 б)
 на равнището на предприятието майка в съответствие с член 45е, параграф 4, буква б) или член 45е, параграф 1, трета алинея от Директива 2014/59/ЕС;
 в)
 на индивидуално равнище.
 0060
 ВИД ИНСТИТУЦИЯ
 Докладващите органи докладват едно от следните:
 а)
 глобална системно значима институция (Г-СЗИ) съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 133 от Регламент (ЕС) No 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3);
 б)
 субект за преструктуриране, посочен в член 45в, параграф 5 от Директива 2014/59/ЕС, който е част от група за преструктуриране, чиито общи активи надхвърлят 100 милиарда евро на равнището на групата за преструктуриране;
 в)
 субект за преструктуриране, посочен в член 45в, параграф 6 от Директива 2014/59/ЕС, който е част от група за преструктуриране, чиито общи активи са под 100 милиарда евро, и за който органът за преструктуриране е преценил, че има разумна вероятност да породи системен риск в случай на неизпълнение на задълженията си;
 г)
 друга кредитна институция;
 д)
 инвестиционен посредник;
 е)
 всеки друг субект, посочен в член 1, параграф 1, буква б), в) или г) от Директива 2014/59/ЕС.
 0070
 ВЪТРЕШНО ИЛИ ВЪНШНО
 Докладващите органи докладват едно от следните:
 а)
 вътрешно: МИПЗ се прилага за субекти, които не са субекти за преструктуриране съгласно член 45е от Директива 2014/59/ЕС, или за субектите за преструктуриране, посочени в член 45е, параграф 1, четвърта алинея от същата директива, които не попадат в обхвата на член 45д, параграф 3 от същата директива.
 б)
 външно: МИПЗ се прилага за субекти, които са субекти за преструктуриране съгласно член 45д от Директива 2014/59/ЕС.
 0080
 ОПРОСТЕНО ДОКЛАДВАНЕ
 Докладващите органи посочват дали се прилага опростено докладване за институциите, за които размерът на рекапитализацията е нула и за които не е направена корекция на сумата за покриване на загуби:
 —
 Да
 —
 Не
 0090
 ОСВОБОЖДАВАНЕ
 Докладващите органи посочват дали освобождаването е предоставено въз основа на следните разпоредби на Директива 2014/59/ЕС или не е предоставено освобождаване:
 а)
 член 45e, параграф 3;
 б)
 член 45е, параграф 4;
 в)
 член 45ж;
 г)
 без освобождаване.
 0100
 ПРИЧИНА ЗА ОСВОБОЖДАВАНЕТО
 Когато в колона 0090 е докладван вариант, различен от „Не“, докладващите органи описват причината за прилагане на освобождаването.
 0110–0150
 СТРАТЕГИЯ И ИНСТРУМЕНТИ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
 0110
 СТРАТЕГИЯ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
 Докладващите органи докладват едно от следните:
 а)
 една входна точка;
 б)
 множество входни точки;
 в)
 ликвидация.
 0120
 ОСНОВЕН ИНСТРУМЕНТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ (ПРЕДПОЧИТАНА СТРАТЕГИЯ)
 Докладващите органи докладват едно от следните:
 а)
 открита банкова рекапитализация чрез вътрешни източници;
 б)
 мостова институция;
 в)
 обособяване на активи;
 г)
 продажба на стопанска дейност;
 д)
 не се прилага.
 Когато в колона 0110 е отбелязано „ликвидация“, в колона 0120 се отбелязва „не се прилага“.
 00130
 ВТОРИ ИНСТРУМЕНТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ (ПРЕДПОЧИТАНА СТРАТЕГИЯ)
 Докладващите органи докладват едно от следните:
 а)
 открита банкова рекапитализация чрез вътрешни източници;
 б)
 мостова институция;
 в)
 обособяване на активи;
 г)
 продажба на стопанска дейност;
 д)
 не се прилага.
 Когато в колона 0110 е отбелязано „ликвидация“ или не е определена алтернативна стратегия, в тази колона се отбелязва „не се прилага“.
 0140
 ОСНОВЕН ИНСТРУМЕНТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ (РАЗНОВИДНОСТ НА СТРАТЕГИЯТА)
 Докладващите органи докладват едно от следните (когато е приложимо):
 а)
 открита банкова рекапитализация чрез вътрешни източници;
 б)
 мостова институция;
 в)
 обособяване на активи;
 г)
 продажба на стопанска дейност;
 д)
 не се прилага.
 Когато в колона 0110 е отбелязано „ликвидация“, в тази колона се отбелязва „не се прилага“.
 0150
 ВТОРИ ИНСТРУМЕНТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ (РАЗНОВИДНОСТ НА СТРАТЕГИЯТА)
 Докладващите органи докладват едно от следните:
 а)
 открита банкова рекапитализация чрез вътрешни източници;
 б)
 мостова институция;
 в)
 обособяване на активи;
 г)
 продажба на стопанска дейност;
 д)
 не се прилага.
 Когато в колона 0110 е отбелязано „ликвидация“ или не е определена алтернативна стратегия, в тази колона се отбелязва „не се прилага“.
 0160—0190
 ДОПЪЛНИТЕЛНО КАПИТАЛОВО ИЗИСКВАНЕ И КОМБИНИРАНО ИЗИСКВАНЕ ЗА БУФЕР
 Информацията за допълнителното капиталово изискване съгласно член 104а от Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (4), използвана за калибриране на МПИЗ, трябва да се основава на последните налични данни за капиталовите изисквания, съобщени от компетентния орган към момента на калибриране на МПИЗ.
 0160
 РЕФЕРЕНТНА ДАТА
 Датата, на която компетентният орган е съобщил на институцията допълнителните капиталови изисквания и комбинираното изискване за буфер.
 0170
 ИЗИСКВАНЕ КАТО ПРОЦЕНТ ОТ ОБЩАТА РИСКОВА ЕКСПОЗИЦИЯ (ОРЕ)
 Допълнителното капиталово изискване съгласно член 104а от Директива 2013/36/ЕС, използвано за калибриране на МИПЗ или изчислено в съответствие с регулаторните технически стандарти, приети съгласно член 45в, параграф 4 от Директива 2014/59/ЕС.
 0180
 КОМБИНИРАНО ИЗИСКВАНЕ ЗА БУФЕР
 Комбинираното изискване за буфер, посочено в член 128, параграф 1, точка 6 от Директива 2013/36/ЕС. Докладваната стойност представлява размерът на собствените средства, необходим за изпълнение на съответните изисквания за капиталов буфер или изчислен в съответствие с регулаторните технически стандарти, приети съгласно член 45в, параграф 4 от Директива 2014/59/ЕС.
 0190
 В Т.Ч.: АНТИЦИКЛИЧЕН КАПИТАЛОВ БУФЕР
 Член 128, точка 2, член 130 и членове 135—140 от Директива 2013/36/ЕС. Докладваната стойност е размерът на собствените средства, необходими за изпълнение на съответните изисквания за капиталов буфер, използван за калибриране на МИПЗ.
 0200—0260
 БАЛАНСОВИ ДАННИ, ИЗПОЛЗВАНИ ЗА КАЛИБРИРАНЕ НА МИПЗ
 0200
 РЕФЕРЕНТНА ДАТА
 Референтна дата на данните, докладвани в колони 0210 —0260.
 0210—0230
 ПРЕДИ ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
 Балансови данни, използвани за калибриране на МИПЗ преди преструктурирането
 0240—0260
 СЛЕД ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
 Балансови данни, използвани за калибриране на МИПЗ след преструктурирането
 0210 , 0240
 ОРЕ
 Общата рискова експозиция в съответствие с член 45, параграф 2, буква а) от Директива 2014/59/ЕС и член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) No 575/2013.
 0220, 0250
 ОБЩО ПАСИВИ И СОБСТВЕНИ СРЕДСТВА (ОПСС)
 Сборът на всички задължения и собствени средства на докладващия субект. По отношение на деривати се използва сборът на нетните позиции в пасива при съблюдаване на правилата за пруденциално нетиране.
 Тази позиция съответства на информацията, докладвана в ред 0600 на образец Z 02.00 от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/1624.
 0230, 0260
 МЯРКА ЗА ОБЩАТА ЕКСПОЗИЦИЯ (MОЕ)
 Мярката за общата експозиция в съответствие с член 45, параграф 2, буква б) от Директива 2014/59/ЕС, както и член 429, параграф 4 и член 429а от Регламент (ЕС) No 575/2013.
 0270—0380
 РЕШЕНИЕ ЗА МИПЗ
 0270
 ДАТА НА РЕШЕНИЕТО
 Датата, на която органът за преструктуриране е взел решението за МИПЗ или е приел решение за освобождаване.
 0280
 ДАТА НА ПРИВЕЖДАНЕ В СЪОТВЕТСТВИЕ
 Датата, от която институцията изпълнява МИПЗ или решението за освобождаване.
 0290
 ИЗИСКВАНЕ КАТО ПРОЦЕНТ ОТ ОРЕ
 Докладващите органи докладват МИПЗ, изразено като процент от ОРЕ, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) No 575/2013.
 0300
 В Т.Ч.: МОЖЕ ДА БЪДЕ ПОКРИТО С ГАРАНЦИИ
 Частта от изискването, докладвано в колона 0290, която след получаване на разрешение от съответния орган за преструктуриране може да бъде покрита с гаранция, предоставена от субекта за преструктуриране в съответствие с член 45е, параграф 5 от Директива 2014/59/ЕС, изразено като процент от ОРЕ, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) No 575/2013.
 0310
 ИЗИСКВАНЕ КАТО ПРОЦЕНТ ОТ МОЕ
 МИПЗ на субекта, изразено като процент от МОЕ, изчислена в съответствие с член 429, параграф 4 и член 429а от Регламент (ЕС) No 575/2013.
 0320
 В Т.Ч.: МОЖЕ ДА БЪДЕ ПОКРИТО С ГАРАНЦИИ
 Частта от изискването, докладвано в колона 0310, която след получаване на разрешение от съответния орган за преструктуриране може да бъде покрита с гаранция, предоставена от субекта за преструктуриране в съответствие с член 45е, параграф 5 от Директива 2014/59/ЕС, изразено като процент от МОЕ, изчислена в съответствие с член 429, параграф 4 и член 429а от Регламент (ЕС) No 575/2013.
 0330—0340
 ОБЩА ПОДЧИНЕНОСТ КАТО ПРОЦЕНТ ОТ ОРЕ
 Докладващите органи докладват равнищата на изискването за подчиненост, изразени като процент от ОРЕ (100 % за вътрешно МИПЗ).
 0350—0360
 ОБЩА ПОДЧИНЕНОСТ КАТО ПРОЦЕНТ ОТ МОЕ
 Докладващите органи докладват равнищата на изискването за подчиненост, изразени като процент от МОЕ (100 % за вътрешно МИПЗ).
 0330, 0350
 ЗАДЪЛЖИТЕЛНО ИЗИСКВАНЕ ЗА ПОДЧИНЕНОСТ
 Докладващите органи докладват равнищата на изискванията за подчиненост в съответствие с член 45в, параграфи 5 и 6 и член 45 г., параграф 2, буква а) от Директива 2014/59/ЕС, включително всяко въздействие от прилагането на член 45б, параграф 4 от Директива 2014/59/ЕС.
 0340, 0360
 ДИСКРЕЦИОННО ИЗИСКВАНЕ ЗА ПОДЧИНЕНОСТ
 Докладващите органи докладват равнищата на изискването за подчиненост в съответствие с член 45б, параграф 5 или 7 от Директива 2014/59/ЕС.
 0370
 ПРИЗНАВАНЕ НА ПЪРВОСТЕПЕНЕН ДЪЛГ
 За Г-СЗИ докладващите органи докладват дела на пасивите, за които е разрешено да се считат за инструменти на приемливите задължения, до обща сума, която не надвишава 3,5 % от ОРЕ, изчислена в съответствие с член 92, параграфи 3 и 4 от Регламент (ЕС) No 575/2013.
 0380
 ПРИЗНАВАНЕ DE MINIMIS
 За Г-СЗИ докладващите органи докладват дела на изключените пасиви, посочени в член 72а, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 575/2013, за които е разрешено при несъстоятелност да заемат ранг, равностоен или по-нисък от приемливите задължения на институцията в съответствие с член 72б, параграф 4 от Регламент (ЕС) No 575/2013.
 0390—0480
 КОРЕКЦИИ
 0390—0400
 КОРЕКЦИИ ЗА КАЛИБРИРАНЕ НА РАЗМЕРА ЗА ПОКРИВАНЕ НА ЗАГУБИ КАТО ПРОЦЕНТ ОТ ОРЕ И MОЕ
 Корекции на размера за покриване на загуби съгласно член 45в, параграф 2, втора алинея от Директива 2014/59/ЕС, изразени като процент от ОРЕ и MОЕ.
 0410—0460
 КОРЕКЦИИ ЗА КАЛИБРИРАНЕ НА РАЗМЕРА ЗА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ КАТО ПРОЦЕНТ ОТ ОРЕ И MОЕ
 Корекции на размера на рекапитализацията съгласно член 45в, параграф 3, първа алинея, буква а), подточка ii) или член 45в, параграф 7, първа алинея, буква а), подточка ii) от Директива 2014/59/ЕС, изразени като процент от ОРЕ.
 0410—0420
 КОРЕКЦИИ НА ДОПЪЛНИТЕЛНОТО КАПИТАЛОВО ИЗИСКВАНЕ
 Въвежда се всяка корекция на допълнителното капиталово изискване, посочено в член 104а от Директива 2013/36/ЕС, съгласно член 45в, параграф 3, пета алинея, буква б) или член 45в, параграф 7, пета алинея, буква б) от Директива 2014/59/ЕС.
 0430—0440
 КОРЕКЦИИ, СВЪРЗАНИ С БУФЕРА НА ПАЗАРНО ДОВЕРИЕ
 Корекции съгласно член 45в, параграф 3, шеста алинея или член 45в, параграф 7, шеста алинея от Директива 2014/59/ЕС.
 0450—0460
 КОРЕКЦИИ В РЕЗУЛТАТ НА ПРОМЯНА В СЧЕТОВОДНИЯ БАЛАНС СЛЕД ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
 Корекции съгласно член 45в, параграф 3, пета алинея, буква а) или 45в, параграф 7, пета алинея, буква а) от Директива 2014/59/ЕС.
 0470—0480
 КОРЕКЦИИ ЗА КАЛИБРИРАНЕ НА РАЗМЕРА НА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ КАТО ПРОЦЕНТ ОТ MОЕ
 Корекции на размера на рекапитализацията в резултата на промени в балансовия отчет след преструктурирането съгласно член 45в, параграф 3, първа алинея, буква б), подточка ii) или член 45в, параграф 7, първа алинея, буква б), подточка ii) от Директива 2014/59/ЕС, изразени като процент от ОРЕ.
 0410 , 0430, 0450, 0470
 НАГОРЕ
 0420, 0440, 0460, 0480
 НАДОЛУ
 0490—0540
 ПРЕХОДЕН ПЕРИОД
 Докладващите органи посочват всички междинни цели, които може да са определили за годините след датата на докладване. Целта се изразява както като процент от ОРЕ, така и като процент от МОЕ.
 0490, 0520
 РАВНИЩЕ НА МИПЗ
 Докладващите органи посочват общото равнище на МИПЗ, което институциите трябва да достигнат към междинната дата.
 0500, 0530
 ПОДЧИНЕНОСТ
 Докладващите органи посочват общото равнище на подчиненост, което институциите трябва да достигнат към междинната дата.
 0510 , 0540
 ДАТА НА ПРИЛАГАНЕ
 Докладващите органи посочват датите на преминаване към изпълнение на МИПЗ.
 (1) Регламент (ЕС) No 806/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 15 юли 2014 г. за установяването на еднообразни правила и еднообразна процедура за преструктурирането на кредитни институции и някои инвестиционни посредници в рамките на Единния механизъм за преструктуриране и Единния фонд за преструктуриране и за изменение на Регламент (ЕС) No 1093/2010 (ОВ L 225, 30.7.2014 г., стр. 1).
 (2) Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/1624 на Комисията от 23 октомври 2018 година за определяне на технически стандарти за изпълнение по отношение на процедурите, стандартните формуляри и образците за предоставянето на информация за целите на плановете за преструктуриране на кредитни институции и инвестиционни посредници в съответствие с Директива 2014/59/ЕС на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/1066 на Комисията (ОВ L 277, 7.11.2018 г., стр. 1).
 (3) Регламент (ЕС) No 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници и за изменение на Регламент (ЕС) No 648/2012 (ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 1).
 (4) Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 338).
 ПРИЛОЖЕНИЕ III
 Единен информационен модел и правила за утвърждаване
 ЧАСТ ПЪРВА
 Единен информационен модел
 Всички позиции за данни, изложени в приложения I и II, се прехвърлят в единен информационен модел, въз основа на който са изградени съгласуваните информационни системи на органите за преструктуриране.
 Единният информационен модел отговаря на следните критерии:
 а)
 в него се представят по структуриран начин всички позиции за данни, изложени в приложения I и II;
 б)
 прави се разграничение между всички стопански понятия, изложени в приложения I и II;
 в)
 осигурява речник на данните, в който са определени обозначенията на таблиците, обозначенията на ординатата, обозначенията на оста, обозначенията на областта, обозначенията на показателя и обозначенията на параметъра;
 г)
 включени са допълнителни показатели, определящи свойствата или стойността на данните;
 д)
 осигурява определения на данните, които се изразяват като съвкупност от характеристики, позволяващи финансовата концепция да бъде еднозначно установена;
 е)
 съдържат се всички съответни технически спецификации, необходими за разработването на информационнотехнологични решения за стандартизирано докладване на информация за преструктурирането.
 ЧАСТ ВТОРА
 Правила за утвърждаване
 По отношение на позициите за данни, изложени в приложения I и II, се прилагат правила за утвърждаване, осигуряващи качеството и съгласуваността на данните.
 Правилата за утвърждаване отговарят на следните критерии:
 а)
 определят логическата връзка между съответните данни;
 б)
 съдържат филтри и предварителни условия за определяне на набора от данни, спрямо които се прилагат;
 в)
 проверяват съгласуваността на докладваните данни;
 г)
 проверяват точността на докладваните данни;
 д)
 определят стойностите по подразбиране, които се прилагат, когато съответната информация не е била предоставена.