text:
A propaganda a latin propagare szóból ered, melynek jelentése „terjeszteni”. Amíg a hasonló jelentéstartalommal bíró fogalomként a reklám hirdetései a cégek által kereskedelembe hozott termékek és szolgáltatások ismertségét szándékoznak növelni a profitgyarapítás elérésért, a propaganda célja általában bizonyos ideológiák, nézetek elterjesztése, a befogadók véleményének befolyásolása, meggyőzése. A történelemben és a jelenben egyaránt leggyakrabban a politikai kommunikáció használja, de egy termék, sport, vagy szemlélet (felfogás) népszerűsítésére is alkalmazzák. A politikai szereplők – többé kevésbé burkolt – haszonszerzését kivéve többnyire közérdekű tevékenység.
 A szó eredete
 Maga a kifejezés latin eredetű. Eredetileg a szó a katolikus egyház 1622-ben létrehozott adminisztratív szerve, az úgynevezett Congregatio de Propaganda Fide nevéből származik. A szervezet tevékenységének középpontjában a nem katolikus országokban való hittérítés állt.
 Az 1790-es évektől fogva a kifejezést a világi propagandatevékenységre is alkalmazták. A propaganda kifejezés negatív konnotációja a 19. század közepén alakult ki, amikor a politikai szférában használni kezdték.
 Fogalma, meghatározásai
 Csepeli György a propaganda lényegéről szólva abból indul ki, hogy: „Az emberi közlés – különösen az intézmények által szervezett és továbbított közlés – sohasem véletlenszerű, mindig szándékok, érdekek vannak mögötte. A közlőnek mindig valamilyen célja van a közleménnyel és ez a célba juttató akarat voltaképpen nem esik távol a »szaporítás, ültetés« kertészeti képétől”.
 Típusai és módszerei
 A propaganda célja egy célcsoport meggyőzése, ennek érdekében készítői felhasználják a kommunikációval, viselkedéskutatással és pszichológiával kapcsolatos korszerű ismereteket. Maguk az információterjesztési stratégiák akkor számítanak propagandának, ha propagandisztikus üzenettel párosulnak. A propagandának több módszere is jól ismert:
 Az argumentum ad hominem (latinul „személy elleni érvelés”, „személyeskedés”), vagy röviden ad hominem olyan érvelési hiba, amely a vitapartner személyét, tulajdonságait, vagy személyes érdekeit veszi célba, esetleg cselekedeteit, szavait használja fel vele szemben, gyakran elvonva a figyelmet arról, amit a másik fél állít.
 A félelemre való rájátszás, az érzelmek, személyes érdekek és a pánik kihasználása elterjedt propagandafogásnak számít.
 Előfordul, hogy a megfoghatatlan fenyegetést egyetlen, démonizált személyhez kötik, a veszélyesnek tartott politika erőhöz egy ismert arcot társítanak. A sztálini Szovjetunióban Trockijt vádolták valamennyi ellenzéki, rendszerellenes tevékenység szervezésével, és ez az elfogult Trockij-kép szolgálhatott Orwell számára mintául Emmanuel Goldstein megalkotásakor. Újabban több publicista is felhívta a figyelmet az Oszáma bin Láden és Goldstein közötti párhuzamosságra. Magyarországon a harmadik Orbán-kormány Soros György ellen folytatott kampányát hasonlították egyesek az Orwell-regénybeli állami kampányhoz.
 A náci kártya, más szóval Hitlerrel való párhuzamba állítás (reductio ad Hitlerum) széles körben alkalmazott retorikai fogásnak számít, mely alkalmas a vitapartner vagy a más véleményen álló politikai erő megbélyegzésére. (A „nemzetiszocialista” terminus helyett – Sztálin nézőpontjának megfelelően – a „fasiszta” vagy „hitlerista” kifejezés vált elterjedtté, így a politikai közbeszédben a nácizással egyenértékű a fasisztázás.) A módszer logikai hibái ellenére alkalmas arra, hogy az alapján vessenek el egy elképzelést vagy tevékenységet, hogy azt a nemzetiszocialisták is magukénak vallották.
 Egyes politikai döntések esetében vagy nagy veszteséggel járó háborúknál a mindenkori véleményformálók nagy hangsúlyt fektetnek az ellenség démonizálására, dehumanizálására, az atrocitások felnagyítására. Szinte minden történelmi korból adódhat példa: a Magyarország elleni 1521-es török támadást például Behram csausz – a valóságban meg nem történt – meggyilkolásával vagy megkínzásával magyarázták.
 Valótlan állítások tényekkel való szándékos keverése, melynek célja a széles tömegek félre tájékoztatása, valamely fél lejáratása. Például a második világháborút követően a szovjet propaganda úgy állította be a Képes Figyelő hasábjain Krudy Ádám egykori kassai repülőtér-parancsnok visszaemlékezéseiben a kassai bombázást, mintha azt egyértelműen beazonosított német gépek követték volna el, holott a valóságban nem sikerült teljes bizonyossággal megállapítani a támadó bombázók felségjelét. A feltételezések alapján szovjet, vagy román gépek voltak.
 Alapjai
 A propaganda kezdetei elválaszthatatlanok a mindenkori vezető réteg legitimáló szándékaitól és a politikai nyilvánosság megszületésétől. Az ókorban nagy számban keletkeztek mind képi ábrázolások (szobrok, emlékművek, éremveretek), mind irodalmi művek (dicsőítő versek, dalok), melyek az uralkodó vagy az elitcsoportok melletti kiállásra és az ellenséggel szembeni harcra buzdítottak. Az I. Dárajavaus perzsa király Kr. e. 520 körül keletkezett behisztuni feliratát is korai propagandaterméknek tekintik.
 A politikai propaganda megszületésének a késő középkort és a kora újkort tekintjük, amikor egyrészt létrejött egy korábbinál szélesebb világi értelmiségi réteg, másrészt megjelent a könyvnyomtatás. Utóbbinak a röplapok, pamfletek és az első újságok révén óriási véleményformáló ereje volt, hasonlóan a metszetekhez és a nyomtatásban terjedő térképekhez. A korábban többnyire dinasztikus céllal alkalmazott propagandát a 16–17. század vallási és ideológiai küzdelmei tették a mindennapok részévé: egyfelől katolikusok és protestánsok álltak egymással szemben, másrészt ekkoriban fenyegette a nyugati kereszténység területeit az Oszmán Birodalom. Különösen a harmincéves háború idején számított elterjedtnek az eltérő felekezetű ellenség által elkövetett atrocitások középpontba állítása, így Magdeburg 1631-es elfoglalásáról 20 újság, 200 pamflet és 40 képes nyomtatvány adott hírt.
 A modern propaganda felfedezése a filléres sajtó és egyben a tömegkommunikáció megszületése után történt, mikor először figyelhették meg, milyen hatása van egy cikknek, képnek, szövegnek az emberekre, a közvéleményre. Az első (még nem tudatos) propaganda Joseph Pulitzer és William Randolph Hearst lapmágnások között kitört verseny eredményeként született, Pulitzer a lapjain keresztül olyan mértékű spanyolellenes hangulatot teremtett, hogy az 1898-ban a spanyol–amerikai háború kitöréséhez vezetett.
 A propaganda hatékony fegyver volt egy háborúban. Miután felismerték a fent említett háború kitörésében a propaganda szerepét, tudatos formában először az első világháborúban használtak. Képes elemberteleníteni és gyűlöletet szítani a külső vagy belső ellenség ellen. Technikája: speciális szavak használata vagy éppen bizonyos szavak elkerülése, mellyel az ellenség által (általában) el nem követett bűnöket tudatosítja az emberekben, és egyúttal félelmet kelt, általában mozgósítja őket a cselekvésre.
 Modern propaganda
 19. század
 A 19. században a propaganda modern jelenségnek számított, elválaszthatatlan volt a társadalom iskolázottabb és politikailag aktív rétegeinek megerősödésétől. A korabeli kormányzatok politikájuk során rászorultak a közvélemény támogatására. Figyelemre méltó példának számított az 1857-es indiai felkelés, melynek során a Brit Kelet-indiai Társaság uralma ellen fellázadt szipolyokat angol nők és lányok elleni nemi erőszakkal vádolták. A brit tömegsajtó nem minden esetben valós tudósításai elősegítették azon vélemények kialakítását, mely szerint az indiaiak a brit gyarmatosítók civilizációjára szoruló vademberek.
 Gabriel Tarde 1890-es, valamint Gustave Le Bon 1897-ben kiadott munkája írta körül először a kor propaganda-technikáit, elképzeléseik sok író véleményére gyakoroltak hatást, többek között Sigmund Freudra és Hitlerre, akit jelentősen befolyásolt Le Bon elmélete.
 A 19. század egyik legjelentősebb és legszéleskörűbb propagandisztikus tevékenysége az abolicionisták Egyesült Államok-béli és Nagy-Britannia területén való működése volt, melynek legjellemzőbb és máig ható példája, hogy a déli államok (Konföderáció) megtörését a rabszolgaság elleni küzdelemként interpretálták, holott a polgárháború kitörésében kevés része volt a fekete rabszolgák ügyének. Az abolicionisták érzelmekre ható és széles rétegekhez forduló tevékenységének példája a Tamás bátya kunyhója, mely a déli államokban a polgárháború előtt valóságos Tamás bátya-ellenes irodalmat váltott ki.
 Első világháborús propaganda
 A modern propaganda fontos állomásának tekinthetjük az első világháborút. Az első totális háborúban – melyet állampolgárok tömegeinek frontra vezénylése, a rendkívül súlyos harctéri veszteségek és a hátország létrejötte jellemzett – mindkét katonai tömb fontos feladatnak tartotta a katonák és civilek meggyőzését. Az antant háborús propagandájának fontos részét képezte a központi hatalmak által elkövetett vélt vagy valós atrocitások gyakori és nem egy esetben igaztalan felemlegetése. Ilyen háborús propagandának számított többek között „Belgium megerőszakolása” a németek által, mely a semleges országok szimpátiájának megnyerését szolgálta. Szintén az első világháború alatt, 1917 áprilisában a The Times azt állította, hogy a németek megfőzik halott katonáik testét, és szappant és egyéb termékeket készítenek belőle. 1925-ben Austen Chamberlain akkori brit külügyi államtitkár elismerte, hogy a „tetemgyár” története hazugság volt. A központi hatalmak atrocitásaira építő első világháborús brit propaganda mozgósítóerejét mutatta, hogy később a nácik sok brit propaganda-technikát alkalmaztak.
 Bár a németekénél csekélyebb számban, de több esetben kapott sajtónyilvánosságot az osztrák–magyar alakulatok kivégzéseinek említése. Ezzel szemben az osztrák–magyar propaganda középpontjában az orosz hadsereg által elkövetett atrocitások álltak; többek között az ausztriai zsidó újságok foglalkoztak az oroszok erőszakos galíciai viselkedésével.
 Totalitárius rendszerek
 Az általános választójog bevezetése (Németországban és Angliában 1918-ban) és a tömegpártok megjelenése – az első ilyen a 19. század végi szociáldemokrata párt volt – a politikai mondanivaló leegyszerűsítését vonta maga után, maga az 1920-as években megjelenő hitleri propaganda a tömegek erre való hajlamát használta ki. A modern értelemben vett propaganda az 1930-as években született, megteremtője Joseph Goebbels volt, utóbbi céljának a Harmadik Birodalomban élő közellenség (a zsidók) lejáratása, a tömegek fanatizálása számított. Ez a fajta tevékenység oly mértékben elkülönült minden addigi kormányzati munkakörtől, hogy a Birodalom külön propagandaminisztériumot hozott létre, melynek vezetője Joseph Goebbels lett. Soha azelőtt nem foglalkoztak ennyire behatóan a kommunikációval. Az általa kitalált rendszer oly tökéletesen működött és működik mind a mai napig, hogy például a sztálini majd a valamivel enyhébb szocialista propaganda, csakúgy mint az amerikai, vagy bármely más, szinte minimális változtatásokkal vette át, és alkalmazta, alkalmazza napjainkban is. Csupán a jelszavak és a képek változtak tájanként, országonként, pártonként stb.
 Az 1917 utáni Szovjet-Oroszországra, majd a későbbi Szovjetunióra sajátos kettősség volt jellemző, ugyanis egymással párhuzamosan létezett a nagyorosz nacionalizmus, az orosz nagyhatalmi terjeszkedő politika és azt kiszolgáló diplomáciai testület, másrészről az európai szélsőbaloldali erők hatalomátvételét célzó forradalmi agitáció és antikapitalista retorika. A sztálinizmus szigorúan centralizált propagandáját gyakran jellemezték éles irányváltások, mint a szociáldemokraták „szociálfasiszta” megítélésével szakító népfrontpolitika vagy az 1939–1941 közötti német-szovjet együttműködés során. A szocializmus idején az ifjúsági szervezetekben kötelező jelleggel volt „agitprop”, azaz agitáció és propaganda felelős, aki a szocialista eszmék terjesztésével foglalkozott. A kommunista propaganda annyiban tért el a modern propagandától, hogy a befogadóközönséget nemcsak meggyőzni kívánta, hanem átalakítani is: a cél a szocialista embertípus létrehozása volt.
 Második világháborús propaganda
 A második világháború folyamán mindkét fél élt a propaganda eszközeinek szinte teljes tárházával.
 Az Amerikai Egyesült Államok több mint különböző fajtájú plakátot nyomtatott. Ezeket a plakátokat legtöbbször közintézmények környékén helyezték ki, és témái között a toborzás, a haditermelés növelése szerepeltek. Számos képregény is született propaganda célból. Superman a német nyugati falat (Siegfried-vonal) támadta meg. Az ország olyan szórólapokat nyomtatott, amelyeket repülőgépekkel juttattak el ellenséges területre, hogy az ottani lakosságot és katonaságot megadásra késztesse. Hollywoodban filmeket is készítettek, ahol az olaszokat, németeket, japánokat ellenszenves tulajdonsággal ruházták fel. Bemutattak olyan filmet, ami a kémek ténykedéséről szólt; volt olyan film is, amelyben egy angliai háziasszony háborús éveit jelenítették meg. A rádiót arra is használták, hogy a kódolt üzeneteket célba juttassák.
 A britek is hasonló módszereket használtak. A rádióban 23 nyelven sugározták propaganda-anyagaikat.
 A németek is előszeretettel használták a plakátokat, amelyeket heroikus realista stílusban készítettek. A Völkischer Beobachter (Népi figyelő) című újság volt a nácik hivatalos lapja, amelyben a nácik hőseit dicsőítették. Számos filmet is készítettek, de ezek többségét a háború előtt forgatták. A híradók nem az igazságról, hanem a németek igazságáról tájékoztattak.
 Jegyzetek
 Források
 További információk
 A háborús propaganda aranykora – Index, 2014. december 23.
 A nagy átverés: az első világháborús propaganda – Konfliktuskutato.hu
 Kitalált ellenségek démonizálásával formálják át a magyar társadalmat – 24.hu, 2018. március 27.
 Pákh Miklós–Variházy Zoltán: Értékesítés, reklám, propaganda, vevőszolgálati tevékenység, minőségellenőrzés; GTE, Bp., 1990 (Minőségügyi kiskönyvtár)
 Propaganda a mai médiában. Írások az internet és a média világából, 2004; szerk. Csermely Ákos, Sükösd Miklós; Média Hungária, Bp., 2004 (Média Hungária könyvek)
 Portré és imázs. Politikai propaganda és reprezentáció a kora újkorban; szerk. G. Etényi Nóra, Horn Ildikó; Transylvania Emlékeiért Tudományos Egyesület, Bp., 2008
 G. Etényi Nóra: Pamflet és politika. A hatalmi egyensúly és Magyarország a 17. századi német propagandában; L'Harmattan, Bp., 2009
 Győrffy Gábor: Cenzúra és propaganda a kommunista Romániában. A romániai magyar nyilvánosság korlátozása a kommunista diktatúra időszakában; Korunk–Komp-Press, Kolozsvár, 2009
 Kosztyó Gyula: Az Osztrák-Magyar Monarchia propaganda-tevékenysége 1914–1915-ben a korabeli "kárpátaljai" magyar sajtóban; Intermix, Ungvár–Bp., 2010 (Kárpátaljai magyar könyvek)
 Sz. I. Filonyenko–M. I. Filonyenko: Lélektani háború a Donnál. A fasiszta propaganda mítoszai, 1942–1943; ford. Székely Ervin; L'Harmattan, Bp., 2012
 Krasznai Zoltán: Földrajztudomány, oktatás és propaganda. A nemzeti terület reprezentációja a két világháború közötti Magyarországon; Publikon, Pécs, 2012
 Kultusz és propaganda; szerk. Ballabás Dániel; EKF Líceum, Eger, 2012 (Az Eszterházy Károly Főiskola Történelemtudományi Doktori Iskolájának kiadványai. Konferenciák, műhelybeszélgetések)
 Halász Csilla: A nép művelése. Agitáció és propaganda a népművelésben a Rákosi-rendszer idején; MNL Pest Megyei Levéltár, Bp., 2013 (Pest megye múltjából)
 Toth Szilárd: A hidegháború története. Kultúra, propaganda és stratégiai politikák; Kolozsvári Egyetemi, Cluj-Napoca, 2014
 Vörös Boldizsár: Történelemhamisítás és politikai propaganda. Illés Béla elmeszüleményei a magyar szabadságküzdelmek orosz támogatásáról; MTA BTK Történettudományi Intézet, Bp., 2014 (Magyar történelmi emlékek. Értekezések)
 Kruppa Tamás: Tradíció és propaganda keresztútján. Fejezetek Báthory Zsigmond udvarának kultúrájából; Balassi–MTA BTK ITI Reneszánsz Osztály, Bp., 2015 (Humanizmus és reformáció)
 Propaganda. Politika, hétköznapi és magas kultúra, művészet és média a nagy háborúban; szerk. ifj. Bertényi Iván, Boka László, Katona Anikó; OSZK, Bp., 2016
 Propaganda az I. világháborúban. Az Országos Széchényi Könyvtár kiállítása, 2015. október 16–2016. április 9.; szerk. ifj. Bertényi Iván, Boka László; OSZK, Bp., 2016
 Barkóczi Janka: Ezerszemű filmhíradó. Vizuális propaganda Magyarországon, 1930–1944; MMA MMKI–L'Harmattan, Bp., 2017 (MMA ösztöndíjas tanulmányok)
 Tamás Ágnes: Propagandakarikatúrák ellenségképei Szarajevótól Párizsig; Kalligram, Bp., 2017
 Vörös Boldizsár: Eszmék, eszközök, hatások. Tanulmányok a magyarországi propagandáról, 1914–1919; MTA BTK, Bp., 2018 (Médiatudományi könyvek)
 Lénárt András: A spanyol film a Franco-diktatúrában. Ideológia, propaganda és filmpolitika; 2. bőv. kiad.; JATEPress, Szeged, 2018
 Jobst Ágnes: Hatalmi diskurzus az államszocializmus kiépítésének időszakában. Önmegjelenítés és ellenségkép a Szabad Nép vezércikkeiben; GlobEdit, Beau Bassin, 2018
 Moritz Föllmer: A Harmadik Birodalom kultúrtörténete; ford. Kurdi Imre; Corvina, Bp., 2018
 Farkas Gyöngyi: Megszállás vagy segítségnyújtás. A Csehszlovákia elleni intervenció fogadtatása Magyarországon 1968-ban; Kronosz–ÁBTL, Pécs–Bp., 2019 (Közelmúltunk hagyatéka)
 Kádár Judit: Az Új Idők az első világháború alatt, 1914–1918. Képes történelmi-kulturális olvasókönyv; OSZK, Bp., 2018
 Szabó Viktor: A kommunizmus bűvöletében. A Magyarországi Tanácsköztársaság propagandája; TIT Teleki László Ismeretterjesztő Egyesület, Bp., 2019
 Paglo Hidalgo: Star wars. Propaganda. A meggyőzés gépezete; ford. Habony Gábor; Kolibri, Bp., 2019
 Plihál Katalin: Kard és térkép. Hadi események és propaganda a Magyarországról megjelent térképeken, 1528–1718; Zrínyi, Bp., 2020
 A propaganda propagandája. Propagandaszociológiai szöveggyűjtemény; szerk. Sólyomfi A. Hanna, Virányi Péter; Gondolat, Bp., 2020
 Tamás Ágnes: "Talpra magyar, hí az urna!". Választások és választási kampányeszközök élclapokban, 1867–1875; Bálint Sándor Szellemi Örökségéért Alapítvány, Szeged, 2020
 Federico Finchelstein: Fasiszta hazugságok; ford. Nagy Gergely; 21. Század, Bp., 2020
 Nagy Levente: A király, a zsarnok és a propaganda. Mátyás király és a 15. századi Drakula-történetek; Szépirodalmi Figyelő Alapítvány, Bp., 2021
 Tóth Judit: Kulákbánat. Kulákellenes propaganda a Ludas Matyiban; Világok, Székesfehérvár, 2021
 Kapcsolódó szócikkek
 A nagy hazugság
 Lélektani hadviselés


type: wikipedia

text:
Zeppeliner er betegnelsen for en klasse af styrbare kæmpeluftskibe konstrueret med en stiv ramme. Disse luftskibe er opkaldt efter konstruktøren Graf von Zeppelin.
 Første Verdenskrig
 I 1909 oprettede den kejserlige tyske hær Heeresluftschiffe-Abteilung med zeppelinere. De skulle bruges til rekognoscering over slagmarken. I 1912 oprettede den kejserlige tyske flåde Marineluftschiffe-Abteilung til maritim rekognoscering. Da 1. verdenskrig brød ud i 1914, havde Tyskland 20-25 operative zeppelinere. Under de indledende rekognosceringer på Vestfronten genemhullede de franske tropper tre zeppelinere, så de mistede bæregassen og lagde sig ned på jorden. Derefter blev de afløst af rekognosceringsbiplaner.
 Fra januar 1915 begyndte zeppelinere fra hæren og flåden at terrorbombe Paris og London. Dette blev gjort om natten for at mindske tyskernes tab. De ustadige vinde i højden gjorde det besværligt at bombe disse byer, og præcisionen var dårlig. Modreaktionen var opstilling af luftværnskanoner og projektører. Franske Nieuport 11-jagerfly blev udrustet med otte Le Prieur-raketter og udnyttede zeppelinernes brandfarlige bæregas, brint. Britiske fly kastede bomber ovenpå zeppelinerne. Cirka 60 ud af 88 zeppelinere gik tabt under angrebene, især i 1916.
 Hæren forsøgte også, at anvende zeppelinere til at bringe forsyninger og forstærkninger til de tyske tropper i Afrika, men efter 1917 overførte hæren alle sine zeppelinere til flåden. Flåden anvendte sine zeppelinere dygtigt til at skygge Ententemagternes konvojer og den britiske Home Fleet ved Scapa Flow. I 1919 bestemte Versaillestraktaten, at Tyskland ikke måtte have militære zeppelinere, og de overlevende blev udleveret til sejrherrerne som krigsskadeserstatning.
 Efter første verdenskrig
 LZ 129 Hindenburg var et tysk luftskib (Zeppeliner), der mod aftalen blev bygget i 1935.
 USA ville ikke levere den inaktive luftart helium til Nazityskland.
 Sammen med søsterskibet LZ 130 Graf Zeppelin var det det største luftfartøj på den tid.
 Nazityskland fortsatte med hydrogen/brint. Det fik katastrofale følger.
 LZ 129 Hindenburg forulykkede 6. maj 1937 i New Jersey i USA og afsluttede anvendelsen af brint som opdriftsmiddel i luftskibe.
 Museer
 Zeppelin- & Garnisonsmuseum Tønder ved Tønder
 Zeppelin Museum i Friedrichshafen (hjemby for Ferdinand von Zeppelin)
 Albert-Sammt-Zeppelin-Museum i Niederstetten med udstilling over den sidste tyske luftskibkaptajn Albert Sammt
 Aeronauticum in Nordholz – luftskibs- og marineflyvermuseum
 Se også
 Luftskibsbasen i Tønder
 Luftfartens historie
 Eksterne henvisninger
 Zeppelin Luftschifftechnik – Airship Resources
 Zeppelin NT
 Luftskibe
 Luftfartshistorie


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 21998D0709(12)
 Hivatalos Lap L 193 , 09/07/1998 o. 0051 - 0051
 Az EGT-Vegyesbizottság 95/97 határozata(1997. december 9.)az EGT-megállapodás II. mellékletének (műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításárólAZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra (a továbbiakban: a Megállapodás), és különösen annak 98. cikkére,mivel a Megállapodás II. mellékletét a 16/97 EGT-vegyesbizottsági határozat [1] módosította;mivel a kristályüvegre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1969. december 15-i 69/493/EGK tanácsi irányelvet [2] be kell építeni a Megállapodásba,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Megállapodás II. mellékletének XIX. fejezete a 3f. pontot (3052/95/EGK európai parlamenti és tanácsi határozat) követően a következő ponttal egészül ki:"3g. 369 L 0493: A Tanács 1969. december 15-i 69/493/EGK irányelve a kristályüvegre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 326., 1969.12.29., 36. o.)."2. cikkA 69/493/EGK tanácsi irányelv izlandi és norvég nyelvű szövegei, melyek e határozat megfelelő nyelvi változatának mellékletét képezik, hitelesek.3. cikkEz a határozat 1997. december 10-én lép hatályba, amennyiben a Megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz.4. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésében közzé kell tenni.Kelt Brüsszelben, 1997. december 9-én.az EGT-Vegyesbizottság részérőlaz elnökE. Bull[1] HL L 182., 1997.7.10., 49. o.[2] HL L 326., 1969.12.29., 36. o.--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 12.8.2006
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 190/25
 Klage, eingereicht am 19. Juni 2006 – Estancia Piedra/HABM — Franciscan Vineyards (ESTANCIA PIEDRA)
 (Rechtssache T-159/06)
 (2006/C 190/46)
 Sprache der Klageschrift: Englisch
 Parteien
 Klägerin: Estancia Piedra SL (Toro, Spanien) (Prozessbevollmächtigter: B. Cordery, Solicitor)
 Beklagter: Harmonisierungsamt für den Binnenmarkt (Marken, Muster und Modelle)
 Andere Beteiligte im Verfahren vor der Beschwerdekammer: Franciscan Vineyards Inc. (St. Helena, USA)
 Anträge der Klägerin
 —
 Aufhebung der Entscheidung der Zweiten Beschwerdekammer des Harmonisierungsamts für den Binnenmarkt (HABM) vom 28. März 2006 (Sache R 363/2005-2);
 —
 Verurteilung des Harmonisierungsamts in die Kosten des Verfahrens.
 Klagegründe und wesentliche Argumente
 Eingetragene Gemeinschaftsmarke, deren Nichtigerklärung beantragt wurde: Bildmarke „ESTANCIA PIEDRA“ für Dienstleistungen in Klasse 35 (Informations- und Beratungsdienstleistungen für den Einzelhandel über weltweite Computernetze; Import-Export von Weinen) — Gemeinschaftsmarke Nr. 2 127 868.
 Inhaber der Gemeinschaftsmarke: Klägerin.
 Antragstellerin im Nichtigkeitsverfahren: Franciscan Vineyards Inc.
 Im Nichtigkeitsverfahren geltend gemachte Marke der Antragstellerin: Gemeinschaftswortmarke „ESTANCIA“ für Waren in den Klassen 29, 30 und 33 (Fleisch, Fisch, Kaffee, Tee, alkoholische Getränke u. a.).
 Entscheidung der Nichtigkeitsabteilung: Nichtigerklärung der Gemeinschaftsmarke.
 Entscheidung der Beschwerdekammer: Zurückweisung der Beschwerde.
 Klagegründe: Erstens liege ein Verstoß gegen Artikel 8 Absatz 1 Buchstabe b der Verordnung Nr. 40/94 des Rates vor, denn es sei zu Unrecht Verwechslungsgefahr zwischen der älteren Marke und der Marke „ESTANCIA PIEDRA“ angenommen worden. Zweitens liege ein Verstoß gegen verfahrensrechtliche Anforderungen vor, da die Beschwerdekammer eine ungültige und verspätet eingereichte Vollmacht von Franciscan Vineyards für ihre Prozessbevollmächtigten akzeptiert habe und die Frist für die Einreichung der Vollmacht rechtswidrig verlängert worden sei.


text:
 16.1.2017
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 14/48
 Acțiune introdusă la 9 noiembrie 2016 – Timberland Europe/Comisia
 (Cauza T-782/16)
 (2017/C 014/58)
 Limba de procedură: engleza
 Părțile
 Reclamantă: Timberland Europe BV (Enschede, Țările de Jos) (reprezentant: E. Vermulst, avocat)
 Pârâtă: Comisia Europeană
 Concluziile
 Reclamanta solicită Tribunalului:
 —
 anularea Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2016/1395 al Comisiei din 18 august 2016 de reinstituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de anumite tipuri de încălțăminte cu fețe din piele originare din Republica Populară Chineză și produse de Buckinghan Shoe Mfg Co., Ltd., Buildyet Shoes Mfg., DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd, Dongguan Stella Footwear Co Ltd, Dongguan Taiway Sports Goods Limited, Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co., Jianle Footwear Industrial, Sihui Kingo Rubber Shoes Factory, Synfort Shoes Co. Ltd., Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd., Wei Hao Shoe Co. Ltd., Wei Hua Shoe Co. Ltd., Win Profile Industries Ltd, și de punere în aplicare a hotărârii Curții de Justiție în cauzele conexate C-659/13 și C-34/14 (JO 2016 L 225, p. 52);
 —
 anularea Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2016/1647 al Comisiei din 13 septembrie 2016 de reinstituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite asupra importurilor de anumite tipuri de încălțăminte cu fețe din piele originare din Vietnam și produse de Best Royal Co., Ltd, Lac Cuong Footwear Co., Ltd, Lac Ty Co., Ltd, Saoviet Joint Stock Company (Megastar Joint Stock Company), VMC Royal Co., Ltd, Freetrend Industrial Ltd. și societatea sa afiliată Freetrend Industrial A (Vietnam) Co., Ltd, Fulgent Sun Footwear Co., Ltd., General Shoes Ltd., Golden Star Co., Ltd., Golden Top Company Co., Ltd., Kingmaker Footwear Co., Ltd, Tripos Enterprise Inc., Vietnam Shoe Majesty Co., Ltd., și de punere în aplicare a hotărârii Curții de Justiție în cauzele conexate C-659/13 și C-34/14 (JO 2016 L 245, p. 16);
 —
 anularea Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2016/1731 al Comisiei din 28 septembrie 2016 de reinstituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite asupra importurilor de anumite tipuri de încălțăminte cu fețe din piele originare din Republica Populară Chineză și Vietnam și produse de General Footwear Ltd (China), Diamond Vietnam Co. Ltd și Ty Hung Footgearmex/Footwear Co. Ltd și de punere în aplicare a hotărârii Curții de Justiție în cauzele conexate C-659/13 și C-34/14 (JO 2016 L 262, p. 4) și
 —
 obligarea Comisiei Europene la plata cheltuielilor de judecată efectuate de reclamantă.
 Motivele și principalele argumente
 În susținerea acțiunii, reclamanta invocă cinci motive.
 1.
 Primul motiv, întemeiat în primul rând pe lipsa de competență a Comisiei în adoptarea regulamentelor contestate.
 2.
 Al doilea motiv, întemeiat pe faptul că Comisia a omis să furnizeze temeiul juridic concret pentru adoptarea regulamentelor contestate, cu încălcarea articolului 296 TFUE și că aceasta a încălcat dreptul reclamantei la apărare și la protecție jurisdicțională efectivă.
 3.
 Al treilea motiv, întemeiat pe faptul că redeschiderea procedurii privind încălțămintea, care fusese încheiată, și instituirea retroactivă a taxelor antidumping expirate pentru furnizorii reclamantei i) sunt lipsite de temei juridic, sunt întemeiate pe o eroare vădită în aplicarea articolului 266 TFUE și a regulamentului de bază, îl încalcă pe acesta din urmă și ii) nu sunt conforme cu articolul 266 TFUE, încalcă articolul 5 alineatul (4) și sunt întemeiate pe un abuz de putere săvârșit de Comisie.
 4.
 Al patrulea motiv, întemeiat pe faptul că impunerea retroactivă a taxelor prin intermediul celor trei regulamente contestate constituie o discriminare față de reclamantă.
 5.
 Al cincilea motiv, întemeiat pe faptul că modul în care au fost examinate cererile privind tratamentul rezervat societăților care funcționează în condițiile economiei de piață și tratamentul individual, formulate de furnizorii reclamantei, era discriminatoriu și întemeiat pe un abuz de putere săvârșit de Comisie.


text:
 23.12.2004
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 376/29
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 102/2004
 af 9. juli 2004
 om ændring af bilag VI (social sikring) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag VI til aftalen blev ændret ved aftalen om Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks deltagelse i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, som blev undertegnet den 14. oktober 2003 i Luxembourg (1).
 (2)
 Afgørelse nr. 189 af 18. juni 2003 om udskiftning af de blanketter, der skal benyttes ved anvendelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 og (EØF) nr. 574/72 i forbindelse med tilkendelse af sygehjælp under et midlertidigt ophold i en anden medlemsstat end den kompetente stat eller bopælsstaten, med et europæisk sygesikringskort (2) skal indarbejdes i aftalen.
 (3)
 Afgørelse nr. 190 af 18. juni 2003 om de tekniske specifikationer for det europæiske sygesikringskort (3) skal indarbejdes i aftalen.
 (4)
 Afgørelse nr. 191 af 18. juni 2003 om udskiftning af blanket E 111 og E 111 B med det europæiske sygesikringskort (4) skal indarbejdes i aftalen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkter indsættes efter punkt 3.64 (afgørelse nr. 188) i bilag VI til aftalen:
 »3.65.
 32003 D 0751: Afgørelse nr. 189 af 18. juni 2003 om udskiftning af de blanketter, der skal benyttes ved anvendelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 og (EØF) nr. 574/72 i forbindelse med tilkendelse af sygehjælp under et midlertidigt ophold i en anden medlemsstat end den kompetente stat eller bopælsstaten, med et europæisk sygesikringskort (EUT L 276 af 27.10.2003, s. 1).
 3.66.
 32003 D 0752: Afgørelse nr. 190 af 18. juni 2003 om de tekniske specifikationer for det europæiske sygesikringskort (EUT L 276 af 27.10.2003, s. 4).
 Afgørelsens bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasning:
 I overensstemmelse med punkt 3.3.2 i bilaget til afgørelsen indeholder det europæiske sygesikringskort, der udstedes i EØS-/EFTA-medlemsstater, ikke europaflagets stjerner. En EØS/EFTA-medlemsstat skal dog have mulighed for at tilføje stjernerne på et senere tidspunkt, hvis det bliver nødvendigt.
 3.67.
 32003 D 0753: Afgørelse nr. 191 af 18. juni 2003 om udskiftning af blanket E 111 og E 111 B med det europæiske sygesikringskort (EUT L 276 af 27.10.2003, s. 19).«
 Artikel 2
 Teksterne til afgørelse nr. 189, 190 og 191 på islandsk og norsk, der offentliggøres i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 10. juli 2004, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (5).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 9. juli 2004.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Kjartan JÓHANNSSON
 Formand
 (1) EUT L 130 af 29.4.2004, s. 3.
 (2) EUT L 276 af 27.10.2003, s. 1.
 (3) EUT L 276 af 27.10.2003, s. 4.
 (4) EUT L 276 af 27.10.2003, s. 19.
 (5) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


type: other

text:
L-obbligu tal-ġenituri li jieħdu ħsieb il-bżonnijiet tat-tfal tagħhom.
 Il-ġenituri huma obbligati li jieħdu ħsieb il-bżonnijiet tat-tfal minuri tagħhom. Il-mod u l-forma ta’ manteniment jiġu ddeterminati permezz ta’ ftehim reċiproku tal-ġenituri. L-ammont ta’ manteniment irid ikun proporzjonat mal-bżonnijiet tal-minuri u mas-sitwazzjoni finanzjarja tal-ġenituri tagħhom; dan irid jissalvagwardja l-kundizzjonijiet meħtieġa għall-iżvilupp tat-tfal. Iż-żewġ ġenituri jridu jipprovdu appoġġ għat-tfal minuri tagħhom f’konformità mas-sitwazzjoni finanzjarja tagħhom stess (l-Artikolu 3.192 tal-Kodiċi Ċivili (Civilinis kodeksas)). F’ċerti ċirkostanzi speċifikati mil-liġi, il-ġenituri jridu jieħdu ħsieb il-bżonnijiet tat-tfal adulti tagħhom (sal-età ta’ 24 sena), meta jkunu jistgħu jagħmlu dan (l-Artikolu 3.192(1) tal-Kodiċi Ċivili).
 L-obbligu tat-tfal adulti li jieħdu ħsieb il-bżonnijiet tal-ġenituri tagħhom.
 It-tfal adulti huma obbligati li jieħdu ħsieb il-bżonnijiet tal-ġenituri tagħhom li jkunu tilfu l-kapaċità li jaqilgħu l-għajxien u li jeħtieġu appoġġ. Il-manteniment għandu jiġi pprovdut (mogħti mill-qorti) fil-forma ta’ pagament kull xahar ta’ ammont fiss (l-Artikolu 3.205 tal-Kodiċi Ċivili).
 L-obbligu ta’ manteniment reċiproku bejn il-konjuġi.
 Meta toħroġ ordni ta’ separazzjoni, il-qorti tista’ tordna lill-parti mill-konjuġi li jkollha t-tort biex tħallas manteniment lill-parti l-oħra li tkun teħtieġu, sakemm il-kwistjonijiet ta’ manteniment ma jkunux issolvew permezz ta’ ftehim reċiproku tal-konjuġi. Il-manteniment jista’ jiġi ordnat bħala somma f’daqqa jew pagamenti ta’ manteniment kull xahar jew trasferiment ta’ proprjetà (l-Artikolu 3.78 tal-Kodiċi Ċivili). Fil-każ ta’ żwieġ li jkun ġie annullat, il-parti mill-konjuġi li ma jkollhiex tort u li tkun teħtieġ manteniment għandha dritt li tfittex manteniment mingħand il-parti mill-konjuġi li jkollha t-tort għal massimu ta’ tliet snin (l-Artikolu 3.47 tal-Kodiċi Ċivili).
 L-obbligu ta’ manteniment reċiproku bejn konjuġi preċedenti.
 Meta toħroġ l-ordni ta’ divorzju, il-qorti tagħti manteniment favur il-parti mill-konjuġi li tkun teħtieġ manteniment, sakemm il-kwistjoni tal-manteniment ma tkunx issolviet permezz tal-ftehim bejn il-konjuġi dwar l-effetti tad-divorzju. Konjuġi ma jkollhiex dritt għal manteniment jekk l-assi jew l-introjtu tagħha jkunu biżżejjed biex isostnuha kompletament. Il-manteniment jitqies li huwa meħtieġ jekk il-konjuġi tkun qed trabbi wild minuri miż-żwieġ jew ma tkunx tista’ taħdem minħabba l-età jew l-istat tas-saħħa tiegħu jew tagħha. Il-konjuġi responsabbli għad-divorzju ma għandu l-ebda dritt għal manteniment. Meta toħroġ l-ordni ta’ manteniment u tiddeċiedi dwar l-ammont ta’ manteniment, il-qorti tqis it-tul taż-żwieġ, il-ħtieġa għall-manteniment, l-assi li huma proprjetà tal-konjuġi preċedenti, l-istat tas-saħħa tagħhom, l-età, il-kapaċità għax-xogħol, kemm huwa probabbli li l-konjuġi ssib impjieg u fatturi importanti oħrajn. Il-manteniment jista’ jiġi ordnat bħala somma f’daqqa jew pagamenti ta’ manteniment kull xahar jew trasferiment ta’ proprjetà (l-Artikolu 3.72 tal-Kodiċi Ċivili).
 Obbligi ta’ manteniment reċiproku bejn membri oħrajn tal-familja.
 Fejn ikun possibbli, xi ħadd mill-aħwa adulti jrid jieħu ħsieb il-bżonnijiet ta’ ħuh jew oħtu minuri li jeħtieġ/teħtieġ appoġġ, li ma għandux/għandhiex ġenituri jew li ma jistax/tistax jikseb/tikseb manteniment mingħandhom (l-Artikolu 3.236 tal-Kodiċi Ċivili). In-neputijiet adulti f’pożizzjoni li jagħmlu dan iridu jħallsu l-manteniment lin-nanniet tagħhom jekk dawn ma jkunux jistgħu jaħdmu u jkunu jeħtieġu l-appoġġ. In-nanniet li jkunu f’pożizzjoni li jagħmlu dan iridu jħallsu l-manteniment lin-neputijiet minuri tagħhom li ma jkollhomx ġenituri jew li ma jkunux jistgħu jiksbu manteniment mingħandhom (l-Artikolu 3.237 tal-Kodiċi Ċivili).
 Kuntratt ta’ manteniment u kuntratt ta’ vitalizju
 Taħt kuntratt ta’ manteniment, parti waħda, il-pagatur tal-manteniment (debitur) jimpenja ruħu, mingħajr ħlas jew bi skambju għal trasferiment ta’ kapital għall-pussess tiegħu, li jagħmel ħlasijiet perjodiċi lill-parti l-oħra, jiġifieri l-benefiċjarju tal-manteniment, ta’ somma ta’ flus iddeterminata fil-kuntratt ta’ manteniment, jew inkella li jagħti manteniment lill-benefiċjarju bi kwalunkwe mod ieħor. Id-dmir li jitħallas il-manteniment jista’ jiġi stabbilit mhux biss permezz ta’ kuntratt, iżda bl-istess mod permezz ta’ liġi, sentenza tal-qorti jew testment (l-Artikolu 6.439 tal-Kodiċi Ċivili). Taħt kuntratt ta’ vitalizju, il-benefiċjarju tar-renta, persuna fiżika, jittrasferixxi dar, appartament, biċċa art jew proprjetà immobbli oħra li tappartjeni lilu għas-sjieda tal-pagatur tal-annwalità, filwaqt li dan tal-aħħar huwa obbligat li jagħti manteniment lill-benefiċjarju tar-renta u/jew lil persuna oħra jew persuni oħrajn speċifikati minnu matul ħajjithom (l-Artikoli 6.460 u 6.461 tal-Kodiċi Ċivili).
 Il-ġenituri huma obbligati li jieħdu ħsieb il-bżonnijiet tat-tfal minuri tagħhom. Il-proċedura u l-forma tal-manteniment jiġu ddeterminati permezz ta’ ftehim reċiproku tal-ġenituri. L-ammont ta’ manteniment irid ikun proporzjonat mal-bżonnijiet tat-tfal minuri u mas-sitwazzjoni finanzjarja tal-ġenituri tagħhom; dan irid jissalvagwardja l-kundizzjonijiet meħtieġa għall-iżvilupp tat-tfal (l-Artikolu 3.192 tal-Kodiċi Ċivili). B’hekk, fil-prinċipju, il-ġenituri huma obbligati li jieħdu ħsieb il-bżonnijiet tat-tfal tagħhom sakemm isiru adulti (18-il sena) fil-każijiet kollha.
 Id-dmir li huma jieħdu ħsieb il-bżonnijiet tat-tfal sakemm jilħqu l-età ta’ 24 sena jiddependi minn għadd ta’ ċirkostanzi. Meta jkunu f’pożizzjoni li jagħmlu dan, il-ġenituri jridu jieħdu ħsieb il-bżonnijiet tat-tfal adulti tagħhom sa 24 sena li jkunu rreġistrati fi programm ta’ edukazzjoni sekondarja jew fi programm ta’ taħriġ vokazzjonali formali biex jiksbu kwalifika inizjali jew fi skola ta’ edukazzjoni għolja taħt programm full-time, jekk ikunu jeħtieġu assistenza finanzjarja bbażata fuq is-sitwazzjoni finanzjarja tat-tfal adulti, l-introjtu tagħhom, il-possibbiltà li jiksbu introjtu weħidhom u fatturi importanti oħrajn. Il-ġenituri mhumiex meħtieġa li jieħdu ħsieb il-bżonnijiet tat-tfal adulti li jkunu qed jistudjaw għal edukazzjoni għolja jew kwalifiki professjonali addizzjonali (l-Artikolu 3.192(1) tal-Kodiċi Ċivili). Ir-rekwiżiti li jikkonċernaw il-forma u l-ammont ta’ manteniment ta’ tfal minuri u adulti ma jvarjawx u jiddependu minn ċirkostanzi speċifiċi.
 Jekk il-manteniment ma jitħallasx lil tifel jew tifla, dan jingħata permezz ta’ proċedura ġudizzjarja. Jekk il-ġenitur(i) jonqsu milli jaqdu d-dmir tagħhom li jmantnu lit-tfal minuri tagħhom, il-qorti tista’ toħroġ ordni ta’ manteniment f’azzjoni miġjuba minn ġenitur jew tutur (kustodju) tat-tifel/tifla jew mill-istituzzjoni tal-Istat għall-protezzjoni tad-drittijiet tat-tifel/tifla. Tista’ tinħareġ ukoll ordni ta’ manteniment mill-qorti jekk, wara divorzju jew separazzjoni, il-ġenituri ma jkunux qablu fuq il-manteniment tat-tfal minuri tagħhom (l-Artikolu 3.194 tal-Kodiċi Ċivili). Jekk il-ġenitur(i) ta’ tifel/tifla adult(a) jonqsu milli jirrispettaw l-obbligu tal-manteniment tat-tfal, it-tifel/tifla jista’/tista’ jressaq/tressaq kawża ġudizzjarja għall-manteniment (l-Artikolu 3.192(1) tal-Kodiċi Ċivili). Il-konjuġi, il-konjuġi preċedenti u membri oħrajn tal-familja jistgħu wkoll jingħataw manteniment skont il-proċedura ġudizzjarja.
 Il-kawżi ta’ manteniment jinstemgħu mill-qrati distrettwali fil-Litwanja. Ir-rikorsi jiġu ppreżentati lill-qorti abbażi tal-post tar-residenza tal-konvenut. Meta l-post tar-residenza tal-konvenut ma jkunx magħruf, ir-rikors jista’ jiġi ppreżentat abbażi tal-post fejn il-konvenut ikollu l-assi tiegħu jew abbażi tal-aħħar residenza magħrufa. Meta l-konvenut ma jkollux post tar-residenza magħrufa fir-Repubblika tal-Litwanja, ir-rikors jista’ jiġi ppreżentat abbażi tal-post fejn il-konvenut ikollu l-assi tiegħu jew abbażi tal-aħħar post tar-residenza magħruf tal-konvenut fir-Repubblika tal-Litwanja. Kawża għall-manteniment tista’ titressaq ukoll skont il-post tar-residenza tar-rikorrent (l-Artikoli 26, 29 u 30 tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili).
 L-Istat jipprovdi manteniment lill-minuri li ma jkunux irċevew, għal perjodu ta’ aktar minn xahar, manteniment mingħand il-ġenituri tagħhom jew qraba stretti adulti li jkunu f’pożizzjoni li jieħdu ħsieb il-bżonnijiet tagħhom (l-Artikolu 3.204 tal-Kodiċi Ċivili). L-allowances tal-manteniment jiġu allokati u mħallsa mill-Bord tal-Fond tal-Assigurazzjoni Soċjali tal-Istat taħt il-Ministeru tas-Sigurtà Soċjali u tax-Xogħol. Meta jitlob għall-allowance, ir-rikorrent (il-ġenitur mogħti l-kustodja tat-tifel/tifla mill-qorti jew it-tutur/il-kuratur) irid jissottometti d-dokumenti li ġejjin: ir-rikors għall-allowance, id-deċiżjoni tal-qorti jew il-kuntratt iċċertifikat mill-qorti għall-manteniment tat-tfal, jew kopji ċċertifikati, traskrizzjonijiet jew siltiet minnhom, li jispeċifikaw l-ammont stabbilit ta’ manteniment meħtieġ tat-tfal, u d-dokumenti li juru li: il-wild huwa ċittadin Litwan, persuna apolida jew persuna barranija residenti b’mod permanenti fil-Litwanja; il-wild ma rċeviex manteniment tat-tfal, jew irċieva biss porzjon mill-manteniment, għal perjodu ta’ aktar minn xahar; ir-rikorrent huwa ċittadin Litwan, persuna apolida jew persuna barranija residenti b’mod permanenti fil-Litwanja (fejn l-istituzzjoni ma tkunx tista’ tikseb l-imsemmija dokumenti jew data minn reġistri istituzzjonali jew tal-Istat jew minn sistemi ta’ informazzjoni tal-Istat). Billi jħallas l-allowance tal-manteniment f’konformità mal-proċedura stipulata, il-Bord tal-Fond tal-Assigurazzjoni Soċjali tal-Istat taħt il-Ministeru tas-Sigurtà Soċjali u tax-Xogħol, jikseb id-dritt, sa mill-mument li titħallas l-allowance, li jirkupra mingħand id-debitur l-ammonti mħallsin, flimkien mal-imgħax impost fuq l-ammont dovut fir-rigward tad-dewmien ta’ kull jum. Deċiżjoni dwar l-irkupru tal-ammonti tal-allowance imħallsa u/jew tal-imgħax flimkien jikkostitwixxu strument ta’ infurzar.
 Iva. Rikors f’isem persuna minuri jista’ jiġi ppreżentat mir-rappreżentanti legali tagħha (ġenituri, ġenituri adottivi, tuturi, kustodji). Hija tista’ tiġi ppreżentata wkoll minn individwu eliġibbli biex jaġixxi taħt awtorizzazzjoni bħala rappreżentant ta’ persuna fiżika fil-qorti (avukat, assistent legali, eċċ.). Il-persuni fiżiċi jistgħu wkoll ikunu rrappreżentati fil-qorti taħt awtorizzazzjoni minn persuni li jkollhom edukazzjoni universitarja fil-liġi, sakemm ikunu jirrappreżentaw il-qraba stretti jew il-konjuġi (ko-abitant) tagħhom. Qraba stretti jinkludu qraba lineali sa u inkluż it-tieni grad (ġenituri u tfal, nanniet u neputijiet) u qraba kollaterali tat-tieni grad (aħwa) (l-Artikolu 3.135 tal-Kodiċi Ċivili).
 Il-kawżi ta’ manteniment jinstemgħu mill-qrati distrettwali fil-Litwanja. Ir-rikorsi jiġu ppreżentati lill-qorti abbażi tal-post tar-residenza tal-konvenut. Meta l-post tar-residenza tal-konvenut ma jkunx magħruf, ir-rikors jista’ jiġi ppreżentat abbażi tal-post fejn il-konvenut ikollu l-assi tiegħu jew abbażi tal-aħħar residenza magħrufa. Meta l-konvenut ma jkollux post tar-residenza fir-Repubblika tal-Litwanja, dan jista’ jiġi ppreżentat abbażi tal-post fejn il-konvenut ikollu l-assi tiegħu jew abbażi tal-aħħar residenza magħrufa fir-Repubblika tal-Litwanja. Kawża għall-manteniment tista’ titressaq ukoll skont il-post tar-residenza tar-rikorrent (l-Artikoli 26, 29 u 30 tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili).
 Meta jressaq azzjoni ġudizzjarja, ir-rikorrent mhuwiex meħtieġ li juża s-servizzi ta’ avukat jew kwalunkwe intermedjarju ieħor. Ara wkoll il-mistoqsijiet 3 u 4.
 L-ispejjeż legali jinkludu t-taxxa tal-boll u l-ispejjeż tas-smigħ tal-kawża (l-Artikolu 79 tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili). L-ammonti tat-taxxa tal-boll tal-qorti mitluba għall-preżentazzjoni ta’ azzjoni tal-qorti huma rregolati mill-Artikolu 80 tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili. F’tilwim dwar proprjetà, l-ammont tat-taxxa tal-boll tal-qorti jiġi kkalkolat fuq il-bażi tal-valur tal-pretensjoni: għal pretensjonijiet sa EUR 30 000 – 3 %, iżda mhux inqas minn EUR 20; għal pretensjonijiet minn EUR 30 000 sa EUR 100 000 – EUR 900 flimkien ma’ 2 fil-mija tal-ammont tal-pretensjoni li jaqbeż it-EUR 30 000; għal pretensjonijiet ta’ aktar minn EUR 100 000 – EUR 2 300 flimkien ma’ 1 fil-mija tal-ammont li jaqbeż il-EUR 100 000. L-ammont totali tat-taxxa tal-boll tal-qorti f’tilwim dwar proprjetà ma jistax ikun ta’ aktar minn EUR 15 000 (l-Artikolu 80 tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili).
 L-ammont tal-pretensjoni fil-każ ta’ kawża għal manteniment permezz ta’ pagament perjodiku jiġi stabbilit abbażi tal-ammont annwali totali ta’ pagamenti (l-Artikolu 85 tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili). F'kawżi għal manteniment, ir-rikorrenti huma eżentati mit-taxxa tal-boll tal-qorti (l-Artikolu 83 tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili).
 Meta r-riżorsi finanzjarji ta’ persuna ma jkunux biżżejjed, din tista’ tikkwalifika għal għajnuna legali ggarantita mill‐Istat skont il-proċedura preskritta mil-Liġi dwar l-Għajnuna Legali ggarantita mill-Istat. L-għajnuna legali sekondarja ggarantita mill-Istat tkopri wkoll ir-rimborż tal-ispejjeż legali mġarrba fil-proċedimenti ċivili.
 Obbligi ta’ manteniment reċiproku bejn il-ġenituri u t-tfal
 Il-qorti tista’ toħroġ ordni ta’ manteniment li tobbliga lil wieħed mill-ġenituri jew liż-żewġ ġenituri li jkunu naqsu milli jagħtu manteniment lit-tfal tagħhom biex jipprovdu manteniment lit-tfal tagħhom bil-modi li ġejjin: (1) bħala pagament ta’ kull xahar; (2) bħala somma f’daqqa; (3) bħala trasferiment ta’ proprjetà lit-tifel/tifla. Sakemm joħroġ l-eżitu tal-każ, il-qorti tista’ tordna ħlas provviżorju ta’ manteniment. L-ammont ta’ manteniment irid ikun proporzjonat mal-bżonnijiet tat-tfal u s-sitwazzjoni finanzjarja tal-ġenituri tagħhom; dan irid jissalvagwardja l-kundizzjonijiet meħtieġa għall-iżvilupp tat-tfal. Iż-żewġ ġenituri jridu jipprovdu manteniment lit-tfal tagħhom f’konformità mas-sitwazzjoni finanzjarja tagħhom stess (l-Artikoli 3.192 u 3.196 tal-Kodiċi Ċivili).
 F’kawża mressqa minn tifel/tifla, mill-ġenitur tat-tifel/tifla, mill-istituzzjoni tal-Istat għall-protezzjoni tad-drittijiet tat-tfal jew minn prosekutur pubbliku, il-qorti tista’ tnaqqas jew iżżid l-ammont ta’ manteniment jekk, wara l-għoti tal-ordni ta’ manteniment, is-sitwazzjoni finanzjarja tal-partijiet tkun inbidlet b’mod fundamentali. Tista’ tiġi ordnata żieda fl-ammont ta’ manteniment jekk ikun hemm spejjeż addizzjonali relatati mal-kura tat-tfal (mard, korriment, kura ta’ infermiera jew kura full-time). Jekk ikun meħtieġ, il-qorti tista’ toħroġ ordni biex tkopri l-ispejjeż futuri relatati mat-trattament tat-tfal. Fuq talba tal-persuni msemmija hawn fuq, il-qorti tista’ tbiddel il-forma stabbilita preċedentement ta’ kif jiġi pprovdut il-manteniment (l-Artikolu 3.201 tal-Kodiċi Ċivili).
 Il-manteniment għat-tfal adulti jitħallas (jingħata) lill-ġenituri fil-forma ta’ pagament fiss ta’ kull xahar. L-ammont ta’ manteniment jiġi ddeterminat mill-qorti wara li din tqis is-sitwazzjoni finanzjarja tat-tfal u tal-ġenituri, kif ukoll iċ-ċirkostanzi importanti l-oħrajn tal-każ. Meta tistabbilixxi l-ammont tal-manteniment, il-qorti trid tqis l-obbligu li jingħata manteniment lit-tfal adulti kollha tal-ġenitur, irrispettivament minn jekk tkunx tressqet kawża għall-manteniment fir-rigward tat-tfal kollha jew ta’ wieħed/waħda minnhom biss (l-Artikolu 3.205 tal-Kodiċi Ċivili).
 Fil-każ li l-manteniment jingħata fil-forma ta’ pagamenti perjodiċi, l-ammont ta’ manteniment jiġi indiċjat kull sena taħt il-proċedura stabbilita mill-Gvern f’konformità mar-rata tal-inflazzjoni (l-Artikolu 3.208 tal-Kodiċi Ċivili).
 Obbligu ta’ manteniment reċiproku bejn il-konjuġi.
 Meta toħroġ l-ordni ta’ manteniment u tiddetermina l-ammont, il-qorti trid tqis it-tul taż-żwieġ, il-ħtieġa għall-manteniment, is-sitwazzjoni finanzjarja taż-żewġ konjuġi, l-istat tas-saħħa tagħhom, l-età u l-kapaċità tal-qligħ tal-għajxien, iċ-ċansijiet tal-konjuġi qiegħda li ssib impjieg u ċirkostanzi importanti oħrajn. Il-manteniment jista’ jiġi ordnat bħala somma f’daqqa fissa, pagamenti ta’ kull xahar jew trasferiment ta’ proprjetà. Meta l-manteniment jingħata fil-forma ta’ pagamenti perjodiċi, fil-każ ta’ bidla fundamentali fiċ-ċirkostanzi, kwalunkwe waħda mill-konjuġi tista’ titlob żieda, tnaqqis jew terminazzjoni tal-pagamenti. Il-pagamenti perjodiċi jiġu indiċjati fuq bażi annwali skont il-proċedura preskritta mill-Gvern (l-Artikolu 3.78 tal-Kodiċi Ċivili).
 Obbligu ta’ manteniment reċiproku bejn konjuġi preċedenti.
 Meta toħroġ ordni ta’ manteniment u tiddeċiedi dwar l-ammont tiegħu, il-qorti trid tqis it-tul taż-żwieġ, il-ħtieġa għall-manteniment, is-sitwazzjoni finanzjarja taż-żewġ konjuġi preċedenti, l-istat tas-saħħa tagħhom, l-età, il-kapaċità għax-xogħol, iċ-ċansijiet tal-konjuġi qiegħda li ssib impjieg u ċirkostanzi importanti oħrajn. Il-manteniment jitnaqqas, isir temporanju jew jiġi rrifjutat jekk tkun teżisti mill-inqas waħda miċ-ċirkostanzi li ġejjin:
 (1) iż-żwieġ ikun dam inqas minn sena; (2) il-konjuġi intitolat(a) għall-manteniment ikun/tkun ikkommetta/ikkommettiet reat kontra l-konjuġi l-ieħor/l-oħra jew il-qraba stretti tiegħu/tagħha; (3) il-konjuġi intitolat(a) għall-manteniment ikun/tkun ġab(et) is-sitwazzjoni finanzjarja prekarja tiegħu/tagħha permezz tal-azzjonijiet kolpevoli tiegħu/tagħha stess; (4) il-konjuġi li jkun/tkun qed jitlob/titlob il-manteniment ma jkunx/tkunx ikkontribwixxa/ikkontribwixxiet għall-assi konġunti tagħhom jew ikun/tkun aġixxa/aġixxiet volontarjament kontra l-interessi tal-konjuġi l-ieħor/oħra jew tal-familja matul iż-żwieġ. Il-manteniment jista’ jiġi ordnat bħala somma f’daqqa fissa, pagamenti ta’ kull xahar jew trasferiment ta’ proprjetà.
 Meta l-manteniment jingħata fil-forma ta’ pagamenti perjodiċi, fil-każ ta’ bidla fundamentali fiċ-ċirkostanzi, kwalunkwe waħda mill-konjuġi tista’ titlob żieda, tnaqqis jew terminazzjoni tal-pagamenti. Il-pagamenti perjodiċi jitħallsu matul il-ħajja tal-kreditur u jiġu indiċjati skont l-inflazzjoni kull sena skont il-proċedura stipulata mill-Gvern. Meta l-konjuġi preċedenti li jkun/tkun ta(t) il-manteniment imut/tmut jew jerġa’/terġa’ jiżżewweġ/tiżżewweġ, il-ħlas tal-manteniment jiġi tterminat (l-Artikolu 3.72 tal-Kodiċi Ċivili).
 Fejn ikun possibbli, xi ħadd mill-aħwa adulti jrid jieħu ħsieb il-bżonnijiet ta’ ħuh jew oħtu minuri li jeħtieġ/teħtieġ appoġġ, li ma għandux/għandhiex ġenituri jew li ma jistax/tistax jikseb/tikseb manteniment mingħandhom (l-Artikolu 3.236 tal-Kodiċi Ċivili). Meta jkunu f’pożizzjoni li jagħmlu dan, in-neputijiet adulti jridu jieħdu ħsieb il-bżonnijiet tan-nanniet tagħhom meta dawn ma jkunux jistgħu jaħdmu u jkunu jeħtieġu l-appoġġ. Meta jkunu f’pożizzjoni li jagħmlu dan, in-nanniet iridu jieħdu ħsieb il-bżonnijiet tan-neputijiet minuri tagħhom li ma jkollhomx ġenituri jew li ma jkunux jistgħu jiksbu manteniment mingħandhom (l-Artikolu 3.237 tal-Kodiċi Ċivili). Id-dispożizzjonijiet tal-Kodiċi Ċivili li jirregolaw l-obbligi ta’ manteniment reċiproku bejn it-tfal u l-ġenituri huma applikabbli mutatis mutandis.
 Id-debitur tal-manteniment għandu jħallas il-manteniment lill-kreditur tal-manteniment. Meta rikors f’isem it-tifel/tifla minuri titressaq minn ġenitur, il-manteniment jitħallas lill-ġenitur minflok lit-tifel/tifla. Jekk tifel/tifla jitqiegħed/titqiegħed taħt tutela/f’kustodja, il-manteniment jitħallas lit-tutur jew lill-kustodju, li min-naħa tiegħu jrid jużah esklussivament fl-interessi tat-tifel/tifla.
 It-talbiet għall-infurzar tad-deċiżjonijiet tal-qorti jridu jiġu indirizzati lil uffiċjal ġudizzjarju. Il-bażi għall-azzjoni ta’ infurzar hija l-istrument ta’ infurzar kif ippreżentat. L-istrumenti ta’ infurzar jinkludu, inter alia, ordnijiet ta’ infurzar maħruġa abbażi ta’ deċiżjoni tal-qorti, kif ukoll ordnijiet ġudizzjarji. Ladarba d-deċiżjoni infurzabbli tkun saret finali, il-qorti tal-prim’istanza toħroġ l-ordni ta’ infurzar lill-kreditur abbażi ta’ talba bil-miktub.
 L-evitar tal-obbligu ta’ manteniment għat-tfal huwa punibbli skont il-liġi kriminali: L-Artikolu 164 tal-Kodiċi Kriminali jistabbilixxi li persuna li tevita l-obbligu impost mill-qorti li tieħu ħsieb lil binha/bintha, li tħallas il-manteniment tat-tfal jew li tipprovdi appoġġ finanzjarju meħtieġ ieħor għal binha/bintha għandha tiġi kkastigata b’servizz fil-komunità, restrizzjoni tal-libertà, arrest, jew sentenza ta’ kustodja sa massimu ta’ sentejn. In-nuqqas ta’ konformità ma’ deċiżjoni tal-qorti ta’ natura differenti jista’ jkun soġġett ukoll għal responsabbiltà kriminali: skont l-Artikolu 245 tal-Kodiċi Kriminali, persuna li ma kkonformatx ma’ deċiżjoni mhux punittiva tal-qorti tkun ikkommettiet imġiba ħażina, li tiġi kkastigata b’servizz fil-komunità, multa, restrizzjoni tal-libertà jew arrest.
 Fil-każ ta’ rkupru minn persuni fiżiċi, l-irkupru ma jistax jiġi infurzat kontra xi unità domestika, materjal tax-xogħol jew tat-taħriġ jew proprjetà oħra li huma meħtieġa għall-għajxien tad-debitur jew tal-familja tiegħu/tagħha jew l-impjieg jew it-taħriġ professjonali tiegħu/tagħha. Il-lista tal-proprjetà msemmija hawn fuq hija stabbilita fil-Manwal tal-Infurzar tad-Deċiżjoni. Barra minn hekk, l-irkupru ma jistax jiġi infurzat fir-rigward ta’ somma ta’ flus sal-paga minima ta’ kull xahar stabbilita mill-Gvern jew fir-rigward ta’ kwalunkwe oġġett meħtieġ mit-tfal u mill-persuni b’diżabbiltà (l-Artikolu 668 tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili).
 It-tnaqqis mill-porzjon tas-sehem tal-pagi jew ta’ pagamenti u allowances ekwivalenti tad-debitur sal-paga minima fix-xahar stabbilita mill-Gvern isir abbażi tal-istrumenti ta’ infurzar, sakemm l-ammonti li għandhom jiġu rkuprati jiġu koperti kompletament: meta jiġi infurzat il-manteniment permezz ta’ ħlas perjodiku jew kumpens għad-danni kkawżati minn mutilazzjoni jew minn indeboliment ieħor fis-saħħa jew mewt tal-persuna prinċipali li taqla’ l-għajxien tal-familja, ir-rata għandha tkun ta’ 30 fil-mija, sakemm ma jkunx stipulat mod ieħor mill-ordni ta’ infurzar jew rikjest mil-liġijiet jew mill-qorti. It-tnaqqis mill-parti tal-pagi u mill-pagamenti u l-allowances ekwivalenti li jaqbżu l-paga minima fix-xahar stabbilita mill-Gvern għandu jkun ugwali għal 50 fil-mija, sakemm ma jkunx rikjest mod ieħor mil-liġijiet jew mill-qorti (l-Artikolu 736 tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili). L-Artikolu 739 tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili jiddefinixxi wkoll l-ammonti ta’ flus li mhumiex soġġetti għall-irkupru (pereżempju, il-benefiċċji tal-maternità u tal-paternità, il-benefiċċji tal-indukrar tat-tfal, eċċ.).
 L-irkupru tal-flus mill-assi tad-debitur mhuwiex permess jekk id-debitur ikun issottometta lill-uffiċjal ġudizzjarju evidenza li turi li l-ammont rikuperabbli u l-ispejjeż tal-eżekuzzjoni jistgħu jiġu rkuprati fi żmien sitt xhur jew, fil-każ ta’ rkupru mill-unika dar fejn jirrisjedi d-debitur, fi żmien 18-il xahar permezz ta’ tnaqqis tal-ammonti speċifikati fl-Artikolu 736 tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili mill-pagi, il-pensjoni, l-għotja ta’ student jew introjtu ieħor tad-debitur.
 L-ordnijiet ta’ infurzar ibbażati fuq deċiżjonijiet tal-qorti jistgħu jiġu sottomessi għall-eżekuzzjoni fi żmien ħames snin mid-dħul fis-seħħ tad-deċiżjoni tal-qorti. Jekk id-deċiżjoni tal-qorti tkun teħtieġ irkupru fil-pagamenti perjodiċi, l-istrumenti ta’ infurzar jibqgħu validi matul il-perjodu ta’ rkupru, bid-data tal-għeluq stabbilita tibda fil-jum li fih tiskadi d-data tal-għeluq għal kull pagament (l-Artikolu 605 tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili).
 L-Istat jieħu ħsieb il-bżonnijiet tat-tfal minuri li ma jkunux irċevew manteniment mingħand il-ġenituri tagħhom jew qraba stretti adulti li jkunu f’pożizzjoni li jagħtu manteniment lit-tifel/tifla (l-Artikolu 3.204 tal-Kodiċi Ċivili) għal perjodu ta’ aktar minn xahar. L-allowances tal-manteniment jiġu allokati u mħallsa mill-Bord tal-Fond tal-Assigurazzjoni Soċjali tal-Istat taħt il-Ministeru tas-Sigurtà Soċjali u tax-Xogħol. Meta jitlob l-allowance, ir-rikorrent (il-ġenitur assenjat il-kustodja tat-tifel/tifla mill-qorti jew it-tutur/il-kustodju) irid jippreżenta d-dokumenti li ġejjin: ir-rikors għall-allowance, id-deċiżjoni tal-qorti jew il-kuntratt iċċertifikat mill-qorti għall-manteniment tat-tfal, jew kopji ċċertifikati, traskrizzjonijiet jew siltiet minnhom, li jispeċifikaw l-ammont stabbilit ta’ manteniment tat-tfal meħtieġ, u d-dokumenti li juru li: il-wild huwa ċittadin Litwan, persuna apolida jew persuna barranija residenti b’mod permanenti fil-Litwanja; il-wild ma rċeviex fondi ta’ manteniment tat-tfal, jew irċieva biss porzjon mill-manteniment, għal perjodu ta’ aktar minn xahar;ir-rikorrent huwa ċittadin Litwan, persuna apolida jew persuna barranija residenti b’mod permanenti fil-Litwanja (fejn l-istituzzjoni ma tkunx tista’ tikseb l-imsemmija dokumenti jew data minn reġistri istituzzjonali jew tal-Istat jew minn sistemi ta’ informazzjoni tal-Istat). Billi jħallas l-allowance tal-manteniment f’konformità mal-proċedura stipulata, il-Bord tal-Fond tal-Assigurazzjoni Soċjali tal-Istat taħt il-Ministeru tas-Sigurtà Soċjali u tax-Xogħol, jikseb id-dritt, sa mill-mument li titħallas l-allowance, li jirkupra mingħand id-debitur l-ammonti mħallsin, flimkien mal-imgħax impost fuq l-ammont dovut fir-rigward tad-dewmien ta’ kull jum. Deċiżjoni dwar l-irkupru tal-ammonti tal-allowance mħallsa u/jew tal-imgħax flimkien jikkostitwixxu infurzar.
 Ara l-Mistoqsija 12.
 Is-Servizz ta’ Għajnuna Legali ggarantit mill-Istat huwa l-awtorità ċentrali awtorizzata biex twettaq il-funzjonijiet speċifikati fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 4/2009 tat-18 ta’ Diċembru 2008 dwar il-ġuriżdizzjoni, il-liġi applikabbli, ir-rikonoxximent u l-infurzar tad-deċiżjonijiet u l-kooperazzjoni f’materji li jirrigwardjaw l-obbligi ta’ manteniment (li minn hawn ’il quddiem issir referenza għalih bħala r-“Regolament dwar il-Manteniment”).
 Meta r-rikorsi jkunu jikkonċernaw l-obbligi ta’ manteniment ta’ persuni taħt il-21 sena li jirriżultaw mir-relazzjonijiet bejn il-ġenituri u t-tfal, il-funzjonijiet tal-awtorità ċentrali msemmija fl-Artikolu 51 tar-Regolament dwar il-Manteniment jitwettqu mill-Bord tal-Fond tal-Assigurazzjoni Soċjali tal-Istat taħt il-Ministeru tas-Sigurtà Soċjali u tax-Xogħol.
 Dettalji ta’ kuntatt tas-Servizz ta’ Għajnuna Legali ggarantit mill-Istat:
 Indirizz: Odminių g. 3, 01122 Vilnius, tel. +370 700 00 211, fax +370 700 35 006, posta elettronika: teisinepagalba@vgtpt.lt
 Dettalji ta’ kuntatt tal-Bord tal-Fond tal-Assigurazzjoni Soċjali tal-Istat taħt il-Ministeru tas-Sigurtà Soċjali u tax-Xogħol:
 Il-Fergħa ta’ Mažeikai tal-Bord tal-Fond tal-Assigurazzjoni Soċjali tal-Istat, indirizz: Vasario 16-osios g. 4, LT-89225 Mažeikiai, tel. +370 (443) 26659, fax +370 (443) 27341, posta elettronika: mazeikiai@sodra.lt
 Ara l-Mistoqsija 14.
 Il-Protokoll tal-Aja tal-2007 huwa applikabbli fil-Litwanja.
 Meta japplika r-Regolament dwar il-Manteniment, l-għajnuna legali tiġi pprovduta f’konformità mal-Artikoli 44-47 tar-Regolament dwar il-Manteniment u mal-Artikolu 31-5 tal-Liġi dwar l-implimentazzjoni tal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni Ewropea u dik internazzjonali li tirregola l-proċedimenti ċivili u l-Liġi dwar l-għajnuna legali ggarantita mill-Istat. Ir-rikorsi għal għajnuna legali ggarantita mill-Istat jintbagħtu direttament lill-awtoritajiet kompetenti responsabbli għall-għajnuna legali ggarantita mill-Istat (is-Servizz ta’ Għajnuna Legali ggarantit mill-Istat u l-fergħat lokali tiegħu).
 Sabiex jiġu implimentati d-dispożizzjonijiet tar-Regolament dwar il-Manteniment, ġew adottati emendi għal-Liġi Litwana dwar l-implimentazzjoni tal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni Ewropea u dik internazzjonali li tirregola l-proċedimenti ċivili. Dawn jiddefinixxu l-istituzzjonijiet awtorizzati biex iwettqu l-funzjonijiet tal-Awtorità Ċentrali skont ir-Regolament dwar il-Manteniment u l-proċedura biex tiġi pprovduta għajnuna legali u jawtorizzaw lill-istituzzjonijiet li jwettqu r-rwol tal-Awtorità Ċentrali biex jiksbu, mingħajr ħlas, mingħand istituzzjonijiet Statali u muniċipali, korpi oħrajn, banek u istituzzjonijiet ta’ kreditu u finanzjarji oħrajn, u minn reġistri tal-Istat u sistemi ta’ informazzjoni oħrajn, id-data meħtieġa biex jitwettqu l-funzjonijiet stabbiliti fir-Regolament dwar il-Manteniment.


type: legislation

text:
 9.8.2021
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 284/15
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2021/1310
 zo 6. augusta 2021,
 ktorým sa opravujú určité jazykové znenia nariadenia (EÚ) č. 1178/2011, ktorým sa ustanovujú technické požiadavky a administratívne postupy týkajúce sa posádky civilného letectva podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008
 (Text s významom pre EHP)
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1139 zo 4. júla 2018 o spoločných pravidlách v oblasti civilného letectva, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre bezpečnosť letectva a ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005, (ES) č. 1008/2008, (EÚ) č. 996/2010, (EÚ) č. 376/2014 a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/30/EÚ a 2014/53/EÚ a zrušujú nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 a (ES) č. 216/2008 a nariadenie Rady (EHS) č. 3922/91 (1), a najmä na jeho článok 23 ods. 1 a článok 27 ods. 1,
 keďže:
 (1)
 Švédske jazykové znenie nariadenia Komisie (EÚ) č. 1178/2011 (2) obsahuje v podčasti A ustanovení FCL.025 písm. b) bode 4 prílohy I [časť FCL] text navyše, ktorý možno chápať tak, že sa uplatňuje ďalšia podmienka.
 (2)
 Francúzske jazykové znenie nariadenia (EÚ) č. 1178/2011 obsahuje v podčasti J oddiele 2 ustanovení FCL.905.FI písm. c) úvodnej vete prílohy I [časť FCL] chybu, ktorá mení význam textu.
 (3)
 Nemecké jazykové znenie nariadenia (EÚ) č. 1178/2011 obsahuje v oddiele 1 bodoch 1.5, 1.6 a 1.7 tabuľky v časti B bode 7 „Kvalifikačné kategórie na triedu (voda)“ dodatku 9 k prílohe I [časť FCL] a v podčasti B oddiele 2 ustanovení MED.B.070 písm. c) bode 3 prvej vete prílohy IV [časť MED] chyby, ktoré menia význam textu.
 (4)
 Nemecké, francúzske a švédske jazykové znenie nariadenia (EÚ) č. 1178/2011 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom opraviť. Ostatných jazykových znení sa to netýka.
 (5)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru uvedeného v článku 127 nariadenia (EÚ) 2018/1139,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 (netýka sa slovenského znenia)
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 6. augusta 2021
 Za Komisiu
 predsedníčka
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) Ú. v. EÚ L 212, 22.8.2018, s. 1.
 (2) Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1178/2011 z 3. novembra 2011, ktorým sa ustanovujú technické požiadavky a administratívne postupy týkajúce sa posádky civilného letectva podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Ú. v. EÚ L 311, 25.11.2011, s. 1).


text:
Suņu dzimtas (Canidae) dzīvnieki ir plēsēji, un tie iedalās trīs daļās: suņu ciltī (Canini), lapsu ciltī (Vulpini) un dzimtas pamatciltī (Basal Caninae), kas ir primitīvākā no visām trijām, tajā ir iedalītas divas suņu dzimtas ģintis (lielausu lapsas un jenotsuņi), kas īsti neiederas nedz suņu ciltī, nedz lapsu ciltī.
 Suņu dzimtas dzīvnieki dzīvo visos kontinentos izņemot Antarktīdu, tie apdzīvo dažādas biomas, ieskaitot tuksnešus, augstus kalnus, mežus, zālainos līdzenumus un arktiskos apgabalus. Latvijā dzīvo 3 suņu dzimtas sugas: jenotsuņu (Nyctereutes procyonides) pasuga Usūrijas jenotsuns (Nyctereutes procyonoides ussuriensis), pelēkā vilka (Canis lupus) pasuga Eirāzijas pelēkais vilks (Canis lupus lupus) un rudās lapsas (Vulpes vulpes) pasuga Eiropas rudā lapsa (Vulpes vulpes crucigera).
 Evolūcija
 Eocēns
 Pirms 55 miljoniem gadu paleocēna beigās no miacoīdiem attīstījās plēsēji, kas pirms 50 miljoniem gadu sadalījās divās lielās grupās: suņveidīgajos (Caniformia) un kaķviedīgajos (Feliformia) dzīvniekos. Pirms 40 miljoniem gadu izveidojās pirmais dzīvnieks, kuru varētu pieskaitīt pie suņu dzimtas. Tas bija prohesperokons (Prohesperocyon), kura fosilie kauli ir atrasti Teksasas dienvidrietumos.
 Suņu dzimta eocēna laikā sadalījās trīs apakšdzimtās: Hesperocyoninae, Borophaginae un Caninae, kurā ietilpst visi mūsdienās sastopamaie suņu dzimtas dzīvnieki; gan suņi, gan lapsas. Visām šīm dzīvnieku grupām attīstoties, pieauga to ķermeņa izmēri un masa, tomēr līdz mūsdienām izdzīvoja tikai Caninae apakšdzimta.
 Oligocēns
 Visvecākā suņu dzimtas apakšdzimta ir hesperocioni Hesperocyoninae. Viens no šīs grupas dzīvniekiem bija koijotam līdzīgais mesacions Mesocyon, kas dzīvoja oligocēna laikā pirms 38 - 24 miljoniem gadu. Hesperocioni (Hesperocyoninae) izmira, izņemot tā divi zari - Nothocyon un Leptocyon, no kuriem izveidojās pirmatnējie borophagīni Borophaginae, kas arī vēlāk izmira.
 Miocēns
 Pirms 10-9 miljoniem gadu miocēna beigās Ziemeļamerikas kontinentā radās suņi, lapsas un pelēkās lapsas, kas pirms 8 miljoniem gadu šķērsoja Beringa jūras šaurumu un izplatījās Eirāzijā.
 Pleistocēns
 Pleistocēna laikā pirms 5—4 miljoniem gadu Ziemeļamerikā radās Canis lepophagus. Tas bija neliels, koijotam līdzīgs dzīvnieks. Zinātnieki uzskata, ka koijots (Canis latrans) ir attīstījies no Canis lepophagus. Pirms 1,8-1,5 miljoniem gadu Eiropā un Ziemeļamerikā radās dažādi vilki. Viens no tiem Amerikas kontinentā bija Canis edwardii, no kura iespējams ir radies sarkanais vilks (Canis rufus).
 Pirms 800 000 gadiem Ziemeļamerikā radās Canis ambrusteri, no kura vēlāk attīstījās briesmīgais vilks (Canis dirus).
 Bet pirms 300 000 gadiem Eiropā un Āzijā bija pilnībā izveidojies pelēkais vilks (Canis lupus), kas šķērsoja Beringa jūras šaurumu un ieņēma Ameriku. Kādu laiku Amerikā dzīvoja gan briesmīgais vilks, gan pelēkais vilks. Pirms apmēram 8000 gadiem briesmīgais vilks izmira.
 Izskats un ieradumi
 Suņu dzimtas dzīvnieku izmērs ir ļoti dažāds. Ķermeņa garums var būt neliels kā fenekam 30 cm garš, sverot apmēram 1 kg, gan ķermeņa garums var būt liels kā pelēkajam vilkam, kurš ir apmēram 2 m garš, un vilks var svērt 80 kg.
 Visiem suņu dzimtas dzīvniekiem ir relatīvi garas kājas un viegli ķermeņi. Medījot viņi ātri un ilgstoši skrien, to ķermeņa uzbūve ir piemērota ilgai upura vajāšanai. Viņu iegarenais galvaskauss veidots tā, lai varētu satvert upuri skrējienā. Visi suņu dzimtas dzīvnieki staigā uz pirkstiem, un uz priekškājām tiem ir liekais pirksts. To nagi nodrošina skrējiena solim spēcīgāku un stabilāku atspērienu. Nagus suņu dzimtas dzīvnieki atšķirībā no kaķveidīgajiem dzīvniekiem nevar ievilkt un paslēpt ķepās. Visiem suņu dzimtas dzīvniekiem ir kuplas astes. Mazuļi pēc piedzimšanas ir akli, un to acis atveras pēc dažām nedēļām.
 Gandrīz visi suņu dzimtas dzīvnieki ir sociāli dzīvnieki. Lielākā daļa suņu cilts (Canini) un lapsu cilts (Vulpini) dzīvnieku veido noturīgus pārus un ģimenes, kopīgi medījot un audzinot jauno paaudzi. Pelēkie vilki un citi lielie dzīvnieki viedo lielākas grupas, ko sauc par baru. Vislielākos barus veido hiēnsuņi, barā var būt līdz 90 dzīvniekiem. Kopumā suņu dzimtas dzīvnieki veido lielākus vai mazākus ģimenes barus, kas ir atkarīgs no barības resursiem. Bet visām sugām ir sastopami indivīdi, kas dzīvo vientuļnieka dzīvi. Bara dzīve ir stingri organizēta, visi dzīvnieki ir sakārtoti pēc hierarhijas, un baru vada visspēcīgākais un pieredzējušākais dzīvnieks. Bieži tikai bara vadošais tēviņš un mātīte rada pēcnācējus.
 Suņu dzimtas dzīvnieki viens ar otru sazinās ar smaržām, ar ķermeņa valodu un arī vokāli, kas var būt gan riešana, gan rūkšana, gan gaudošana. Vairākumā gadījumu baram vai ģimenei ir noteikta teritorija, kura tiek iezīmēta ar urīnu un apsargāta.
 Parasti suņu dzimtas dzīvniekiem mazuļi dzimst katru gadu, un to skaits variē no 1 - 16 vai pat vairāk (piemēram hiēnsuņiem). Mazuļi piedzimst maziņi un bezpalīdzīgi, kuriem ir nepieciešama vecāku aprūpe. Tie tiek turēti alā, kas visbiežāk ir izrakta zemē. Kad mazuļi sāk ēst medījumu, bieži ne tikai vecāki, bet arī citi bara dzīvnieki nes medījumu mazuļiem, palīdzot audzināt jauno paaudzi. Barība tiek pienesta vēderā apēstā veidā, un mazuļiem tā tiek atvemta. Apmēram gada vecumā mazuļi ir pieauguši un apguvuši medību iemaņas.
 Suņu dzimtas dzīvnieki un cilvēki
 Pirms daudziem tūkstošiem gadu suņu dzimtas pārstāvis suns (Canis lupus familiaris) kļuva par cilvēka partneri un draugu. Tas ir vispopulārākais mājdzīvnieks pasaulē, un kalpo cilvēkam ļoti daudzos, dažādos veidos. Lielākā daļa zinātnieku uzskata, ka suns ir viena no pelēkā vilka pasugām.
 Savvaļas dzīvniekiem ir liela nozīme dabas līdzsvara uzturēšanā. Tomēr tie bieži uzbrūk mājlopiem, tādēļ cilvēks to vienmēr ir medījis. Vienīgais suņu dzimtas dzīvnieks, kas uzbrūk cilvēkam, ir pelēkais vilks, un arī tikai pasugas, kas dzīvo Eirāzijā. Amerikā nav neviena gadījuma, kad vilks būtu uzbrucis cilvēkam. Bieži par cilvēkēdājiem kļūst Indijas vilks, kuru pēdējā laikā zinātnieki ir izdalījuši kā patstāvīgu sugu, kādreiz tas tika sistematizēts kā pelēkā vilka pasuga. Dažus dzīvniekus medī kažokādu dēļ, īpaši lapsas. Dažu sugu un pasugu izdzīvošana mūsdienās ir apdraudēta.
 Sistemātika
 apakšdzimta
 Suņu cilts Canini
 ģints †
 ģints †Folklendu vilki (Dusicyon)
 suga †
 ģints Hiēnsuņi (Lycaon)
 suga
 ģints Īsausu zorro (Atelocynus)
 suga
 ģints †Karību suņi (Indocyon)
 suga †
 ģints Krēpjvilki (Chrysocyon)
 suga
 ģints Krūmu suņi (Speothos)
 suga
 suga †
 ģints †Kubas suņi (Cubacyon)
 suga †
 ģints Maikongi (Cerdocyon)
 suga
 suga †
 ģints †Sardīnijas suņi (Cynotherium)
 suga †
 ģints Sarkanie suņi (Cuon)
 suga
 ģints
 suga
 suga Āfrikas zeltainais vilks (Canis anthus)
 suga †
 suga
 suga
 suga
 suga
 suga
 suga
 suga
 suga
 suga
 ģints
 suga Brazīlijas zorro (Lycalopex vetulus)
 suga Darvina zorro (Lycalopex fulvipes)
 suga Kolpeo lapsa (Lycalopex culpaeus)
 suga Pampu lapsa (Lycalopex gymnocercus)
 suga Pelēkais zorro (Lycalopex griseus)
 suga Sečuras zorro (Lycalopex sechurae)
 Lapsu cilts Vulpini
 ģints
 suga
 suga
 suga
 suga
 suga
 suga
 suga
 suga
 suga
 suga
 suga
 suga
 Suņu dzimtas pamatcilts (Basal Caninae)
 ģints Jenotsuņi (Nyctereutes)
 suga
 ģints Lielausu lapsas (Otocyon)
 suga
 ģints
 suga Kosumelas lapsa (Urocyon sp)
 suga Pelēkā lapsa (Urocyon cinereoargenteus)
 suga Salu lapsa (Urocyon littoralis)
 suga †Urocyon progressus
 (†) - izmirusi organismu grupa.
 Senāki un primitīvāki suņu dzimtas dzīvnieki, kas ir izmiruši pirms vairākiem miljoniem gadu tiek iedalīti hesperocionu (Hesperocyoninae) un borophagīnu (Borophaginae) apakšdzimtās.
 Atsauces
 Ārējās saites
 http://www.sciencemag.org/cgi/content/abstract/306/5693/101
 https://web.archive.org/web/20090210185222/http://awdconservancy.org/
 https://web.archive.org/web/20090104095141/http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=14000691
 http://www.flickr.com/groups/canidguide/discuss/72157601701986165/
 http://www.caninest.com/meet-the-canidae-family-true-dogs/


text:
26.10.2015
 IT
 Gazzetta ufficiale dell’Unione europea
 C 354/25
 Domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dalla High Court of Justice, Queen's Bench Division (Administrative Court) (Regno Unito) il 17 agosto 2015 — The Queen, su istanza di Nutricia Limited/Secretary of State for Health
 (Causa C-445/15)
 (2015/C 354/27)
 Lingua processuale: l’inglese
 Giudice del rinvio
 High Court of Justice, Queen's Bench Division (Administrative Court)
 Parti
 Ricorrente: Nutricia Limited
 Resistente: Secretary of State for Health
 Questioni pregiudiziali
 1.
 Se, affinché un prodotto possa essere qualificato come alimento dietetico destinato a fini medici speciali secondo la definizione di cui all’articolo 1, paragrafo 2, lettera b), della direttiva 1999/21/CE della Commissione, del 25 marzo 1999, sugli alimenti dietetici destinati a fini medici speciali (1):
 a.
 debba ricorrere il seguente presupposto oggettivo:
 (i)
 tutti i pazienti che soffrono della malattia, del disturbo specifico o di altro stato patologico, per la gestione alimentare dei quali il prodotto è commercializzato («la patologia indicata»), oppure
 (ii)
 un sottogruppo di tali pazienti
 presentano alterazioni, disturbi o disordini della capacità di assunzione, digestione, assorbimento, metabolismo o escrezione di alimenti comuni o di determinate sostanze nutrienti contenute negli alimenti o di metaboliti, oppure hanno altre esigenze nutrizionali dettate da motivi clinici correlati alla patologia indicata, oppure
 b.
 in alternativa, se sia sufficiente che, in base alle indicazioni del fabbricante, l’uso del prodotto sia «dettato da motivi clinici» ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 2, lettera b), della direttiva citata, nel senso che: (i) il fabbricante stabilisce che il prodotto deve essere utilizzato solamente sotto la sorveglianza di un medico che cura pazienti affetti dalla patologia indicata e (ii) un medico responsabile che eserciti detta sorveglianza può correttamente formulare un parere clinico, riferito a ogni singolo paziente, secondo cui l’uso di tale prodotto costituisce una forma utile di regime alimentare per taluni pazienti che soffrono della patologia indicata, in quanto il medico ritiene ragionevolmente che tale paziente presenti particolari esigenze nutrizionali connesse alla patologia indicata;
 c.
 in caso di risposta affermativa alla questione sub 1, lettera a), punto (ii), in primo luogo, quale percentuale di pazienti con la condizione indicata debba presentare le alterazioni, i disturbi o i disordini della capacità [di assunzione, digestione, assorbimento, metabolismo o escrezione di alimenti comuni o di determinate sostanze nutrienti contenute negli alimenti o di metaboliti] pertinenti o debba avere altre esigenze nutrizionali dettate da motivi clinici, oppure se non esista alcuna percentuale minima; in secondo luogo, se tale sottogruppo di pazienti debba essere identificabile in anticipo rispetto alla data di immissione in commercio del prodotto.
 d.
 In caso di risposta affermativa alla questione sub 1, lettera b), quali siano allora le «particolari esigenze nutrizionali» per le quali il consumo del prodotto deve essere sicuro, salutare e rispondere efficacemente, ai sensi dell’articolo 3 della direttiva sugli alimenti dietetici destinati a fini medici speciali.
 2.
 Riguardo alla frase «il cui equilibrio alimentare non può essere raggiunto semplicemente modificando il normale regime dietetico o mediante altri alimenti a fini nutrizionali particolari o una combinazione di entrambi» di cui all’articolo 1, paragrafo 2, lettera b), della direttiva summenzionata, come debbano essere valutate le potenzialità di una modifica della dieta. In particolare:
 a.
 Se le osservazioni in materia di sicurezza e fattibilità della modifica al regime dietetico siano pertinenti in tale valutazione e, in caso di risposta affermativa, in che modo debba tenersene conto.
 b.
 Se siffatte potenzialità della modifica del normale regime alimentare debbano essere valutate (comprese, se pertinenti, le osservazioni in materia di sicurezza e fattibilità):
 (i)
 generalmente ed ex ante, con riferimento a: (i) un soggetto tipico con regime alimentare tipico e capacità tipiche di modificare la sua dieta, oppure (ii) un soggetto tipico che soffre della patologia indicata, che osserva la dieta tipica di un simile paziente e presenta la capacità di modificarla, oppure (iii) un’altra ipotizzata serie di caratteristiche del paziente;
 (ii)
 singolarmente e durante il trattamento somministrato al paziente, servendosi del parere clinico del medico sorvegliante, di modo che risulti sufficiente che il fabbricante ragionevolmente affermi l’utilità sotto il profilo clinico del prodotto, poiché un medico sorvegliante, basandosi su fattori ragionevoli riguardanti il singolo paziente (sicurezza e fattibilità per il paziente, per esempio), può concludere che l’impiego di un alimento dietetico destinato a fini medici speciali potrebbe essere clinicamente preferibile rispetto ad altri tipi di modifica al regime dietetico per alcuni pazienti affetti dalla patologia indicata; oppure
 (iii)
 con altre modalità, ed eventualmente quali.
 c.
 Se l’espressione «modifica del normale regime dietetico» comprenda l’impiego di «integratori alimentari» ai sensi della direttiva 2002/46/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 10 giugno 2002, per il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative agli integratori alimentari, oppure di «alimenti arricchiti» secondo quanto previsto dal regolamento (CE) n. 1925/2006 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 20 dicembre 2006, sull’aggiunta di vitamine e minerali e di talune altre sostanze agli alimenti.
 d.
 Qualora un gruppo di pazienti che soffre di una malattia o di un disturbo specifico o di altro stato patologico abbia difficoltà a ricordarsi di seguire un normale regime dietetico, a meno che ciò non gli venga rammentato, se un prodotto pensato per facilitare il consumo, da parte di tali pazienti, delle sostanze nutritive che rientrerebbero nel normale regime dietetico possa essere qualificato come alimento dietetico destinato a fini medici speciali ai sensi della direttiva 1999/21/CE della Commissione sugli alimenti dietetici destinati a fini medici speciali.
 (1) GU L 91, pag. 29.


text:
 Avis juridique important
 |
 51999PC0251
 Πρόταση κανονισμού του Συμβουλίου (ΕΚ) για την κατανομή αλιευτικών δυνατοτήτων για ορισμένα αποθέματα ιχθύων και για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 48/1999 περί καθορισμού, για ορισμένα αποθέματα ιχθύων, των συνολικών επιτρεπόμενων αλιευμάτων (TAC) για το 1999 καθώς και ορισμένων όρων υπό τους οποίους είναι δυνατόν να αλιεύονται /* COM/99/0251 τελικό */
 Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ (ΕΚ) για την κατανομή αλιευτικών δυνατοτήτων για ορισμένα αποθέματα ιχθύων και για την τροποποίηση του κανονισμού (EΚ) αριθ. 48/1999 περί καθορισμού, για ορισμένα αποθέματα ιχθύων και ομάδες αποθεμάτων ιχθύων, των συνολικών επιτρεπόμενων αλιευμάτων (TAC) για το 1999 καθώς και ορισμένων όρων υπό τους οποίους είναι δυνατόν να αλιεύονται (υποβληθείσα από την Επιτροπή) ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ Στόχος της παρούσας πρότασης είναι ο καθορισμός αλιευτικών δυνατοτήτων για ορισμένα αποθέματα ιχθύων και η ισότιμη κατανομή τους μεταξύ των κρατών μελών. Ο καθορισμός και η κατανομή των αλιευτικών δυνατοτήτων εμπίπτει αποκλειστικά στην αρμοδιότητα της Κοινότητας και απορρέει από τις υποχρεώσεις που καθορίζονται στο άρθρο 8 παράγραφος 4 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 3760/92 του Συμβουλίου, της 20ης Δεκεμβρίου 1992, για τη θέσπιση κοινοτικού συστήματος για την αλιεία και την υδατοκαλλιέργεια. Σύμφωνα με επιστημονικές πληροφορίες, τα αποθέματα του κεντρονιού και της γαρίδας της Αρκτικής στη Βόρειο Θάλασσα, τα οποία επί του παρόντος αποτελούν ένα σημαντικό παρεμπίπτον αλίευμα για τους παραδοσιακούς τύπους αλιείας, θα μπορούσαν, στο εγγύς μέλλον, να αποτελέσουν αντικείμενο αυξημένης εκμετάλλευσης η οποία δυνατόν να τα θέσει σε βιολογικό κίνδυνο. Ως εκ τούτου, θα ήταν επιθυμητό να καθοριστούν όρια για την αλίευσή τους προκειμένου να παρεμποδίσουν, χωρίς κατ’ανάγκη να είναι περιοριστικά στο εγγύς μέλλον, μία ανεξέλεγκτη αύξηση των ποσοστών εκμετάλλευσης. Τα όρια αυτά αλίευσης θα πρέπει να κατανεμηθούν μεταξύ των κρατών μελών. Επιπροσθέτως, η κοινοτική αλιεία για το προσφυγάκι στις περιοχές Vb (ζώνη ΕΚ), VI, VII και VIIIab δεν αποτέλεσαν αντικείμενο κατανομής μεταξύ των κρατών μελών. Οι εξελίξεις το 1998 είχαν ως αποτέλεσμα να υπάρξει ανάγκη για καλύτερη παρακολούθηση των τύπων αυτών αλιείας μέσω κατανομής των αντίστοιχων TAC σε χωριστές αλιευτικές ποσοστώσεις για κάθε κράτος μέλος. Για την πρόληψη οποιασδήποτε ενδεχόμενης εσφαλμένης αναφοράς των αλιευμάτων, προτείνεται επίσης να συμπεριληφθούν οι παρακείμενες ζώνες (περιοχές CIEM XII, XIV και VIIIe) στις προαναφερόμενες περιοχές διαχείρισης. Σύμφωνα με το δεύτερο εδάφιο του άρθρου 8 παράγραφος 4 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 3760/92, οι κατανομές ποσοστώσεων πρέπει να εξασφαλίζουν τη σχετική σταθερότητα των αλιευτικών δραστηριοτήτων. Η πρόταση έχει ως σκοπό να κατανέμει αλιευτικές δυνατότητες μεταξύ των κρατών μελών κατά τρόπο που να αντανακλά τους ιστορικούς τύπους αλιευτικών δραστηριοτήτων για κάθε κράτος μέλος, όπως παρουσιάζονται από τα αλιεύματα κατά τις πρόσφατες αντιπροσωπευτικές περιόδους (1988-1998). Για όλες τις προαναφερόμενες ποσοστώσεις, θεωρείται σκόπιμο να περιγραφεί λεπτομερώς η μέθοδος κατανομής προκειμένου να βελτιωθεί η διαφάνεια για τα ενδιαφερόμενα μέρη και με στόχο τις μελλοντικές κατανομές ποσοστώσεων. Επιπροσθέτως, δεδομένου ότι μία μεγάλη ποσότητα αλιευμάτων των προαναφερόμενων ειδών θα έχει αλιευθεί κατά τον χρόνο έκδοσης του παρόντος κανονισμού κατά τη διάρκεια του 1999, είναι σκόπιμο να αποκλεισθούν τα αλιεύματα αυτά από την εφαρμογή της ετήσιας ευελιξίας που προβλέπεται από τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 847/96. Τέλος, στο πλαίσιο διμερών διαβουλεύσεων σχετικά με τα αμοιβαία αλιευτικά δικαιώματα μεταξύ της Κοινότητας και της Πολωνίας για το 1999, τροποποιήθηκε το κοινοτικό μερίδιο για την σαρδελόρεγγα της Βαλτικής. Η παρούσα πρόταση έχει ως σκοπό την αντιμετώπιση των θεμάτων αυτών μέσω της τροποποίησης του κανονισμού του Συμβουλίου (ΕΚ) αριθ. 48/1999. Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ (ΕΚ) για την κατανομή αλιευτικών δυνατοτήτων για ορισμένα αποθέματα ιχθύων και για την τροποποίηση του κανονισμού (EΚ) αριθ. 48/1999 περί καθορισμού, για ορισμένα αποθέματα ιχθύων και ομάδες αποθεμάτων ιχθύων, των συνολικών επιτρεπόμενων αλιευμάτων (TAC) για το 1999 καθώς και ορισμένων όρων υπό τους οποίους είναι δυνατόν να αλιεύονται ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισμό του Συμβουλίου (ΕΟΚ) αριθ. 3760/92 (1) της 20ης Δεκεμβρίου 1992, για την θέσπιση κοινοτικού συστήματος για την αλιεία και την υδατοκαλλιέργεια, όπως τροποποιήθηκε από την πράξη προσχώρησης της Αυστρίας, της Φινλανδίας και της Σουηδίας, και ιδίως το άρθρο 8 παράγραφος 4, (1) ΕΕ L 389 της 31.12.1992, σ. 1. Την πρόταση της Επιτροπής, Εκτιμώντας: (1) ότι ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 48/1999 (2) καθορίζει, για ορισμένα αποθέματα ιχθύων και ομάδες αποθεμάτων ιχθύων, τα TAC για το 1998 και ορισμένους όρους υπό τους οποίους μπορούν να αλιεύονται,(2) ΕΕ L 13 της 18.1.1999, σ. 1. (2) ότι, για την παρεμπόδιση της υπερεκμετάλλευσης, είναι επιθυμητό να καθοριστούν νέα TAC για το 1999 προκειμένου να περιοριστούν τα αλιεύματα των αποθεμάτων κεντρονιού και της γαρίδας της Αρκτικής στη Βόρειο Θάλασσα* ότι τα μερίδια των εν λόγω TAC που διατίθεται στην Κοινότητα θα πρέπει να κατανεμηθούν μεταξύ των κρατών μελών, (3) ότι, για την παρεμπόδιση της υπεραλίευσης, η κοινοτική αλιεία που αφορά το προσφυγάκι στις περιοχές Vb (ζώνη ΕΚ), VI και VII, και VIIIabd θα πρέπει να αποτελέσει αντικείμενο κατανομής ποσοστώσεων μεταξύ των κρατών μελών έτσι ώστε να υπάρχει κατάλληλη παρακολούθηση των τύπων αυτών αλιείας, (4) ότι οι προαναφερόμενες κατανομές θα πρέπει να πραγματοποιηθούν σύμφωνα με το δεύτερο εδάφιο του άρθρου 8 παράγραφος 4 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 3760/92, (5) ότι, προκειμένου να βελτιωθεί η διαφάνεια για τα ενδιαφερόμενα μέρη και με στόχο τις μελλοντικές κατανομές, είναι σκόπιμο να περιγραφεί η μέθοδος που χρησιμοποιήθηκε στην παρούσα κατανομή, (6) ότι το σύνολο ή μεγάλο μέρος των επιτρεπόμενων αλιευμάτων για το 1999 για όλα τα προαναφερόμενα είδη πιθανόν να έχει αλιευθεί κατά το χρόνο έκδοσης του παρόντος κανονισμού* ότι είναι, κατά συνέπεια, σκόπιμο να αποκλεισθούν τα αλιεύματα αυτά από την εφαρμογή του κανονισμού του Συμβουλίου (ΕΚ) αριθ. 847/96, της 6ης Μαΐου 1996, που αφορά τη θέσπιση συμπληρωματικών όρων για την ετήσια διαχείριση των TAC και των ποσοστώσεων (3)*(3) ΕΕ L 115 της 9.5.1996, σ. 3. (7) ότι, στο πλαίσιο των διμερών διαβουλεύσεων για τα αμοιβαία αλιευτικά δικαιώματα μεταξύ της Κοινότητας και της Πολωνίας για το 1999, τροποποιήθηκε το κοινοτικό μερίδιο για τη σαρδελόρεγγα της Βαλτικής* (8) ότι θα πρέπει, κατά συνέπεια, να τροποποιηθεί ο κανονισμός του Συμβουλίου (ΕΚ) αριθ. 48/1999, ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Η κατανομή των κοινοτικών μεριδίων των TAC για το κεντρόνι και την γαρίδα της Αρκτικής στα κοινοτικά ύδατα της Βορείου Θαλάσσης, και για το προσφυγάκι στις περιοχές CIEM Vb (κοινοτικά ύδατα), VI, VII, XII και XIV, και VIIIabde, έχει ως εξής: 1) Κεντρόνι της Βορείου Θαλάσσης (κοινοτικά ύδατα): Κράτος μέλος // Ποσοστιαία κατανομή Βέλγιο // 1.6911Γερμανία // 1.7587Δανία // 9.7294Γαλλία // 3.1116Σουηδία // 0.1353Κάτω Χώρες // 2.6607Ηνωμένο Βασίλειο // 80.9132 2) Γαρίδα της Αρκτικής στη Βόρεια Θάλασσα (Κοινοτικά ύδατα): Κράτος μέλος // Ποσοστιαία κατανομήΔανία // 66.9860Σουηδία // 4.5114Κάτω Χώρες // 0.7272Ηνωμένο Βασίλειο // 27.7754 3) Προσφυγάκι στις περιοχές CIEM Vb (κοινοτικά ύδατα), VI, VII, XII και XIV Κράτος μέλος // Ποσοστιαία κατανομή Γερμανία // 1.8447Δανία // 8.7711Ισπανία // 15.0376Γαλλία // 12.2336Ιρλανδία // 10.7845Κάτω Χώρες // 27.5763Πορτογαλία // 1.1278Ηνωμένο Βασίλειο // 22.6244 4) Προσφυγάκι στην περιοχή CIEM VIIIabde: Κράτος μέλος // Ποσοστιαία κατανομή Ισπανία // 37.7358Γαλλία // 29.2778Πορτογαλία // 5.6604Ηνωμένο Βασίλειο // 27.3260 Οι κατανομές πραγματοποιούνται στον πλησιέστερο τόνο βάρους. Όταν, λόγω των επιπτώσεων του στρογγυλεύματος, το άθροισμα των κατανομών διαφέρει από το μερίδιο των TAC που διαθέτει η Κοινότητα, τροποποιείται η υψηλότερη ποσόστωση προκειμένου να επιτευχθεί επαρκής εξομοίωση. Άρθρο 2 Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 48/1999 τροποποιείται ως εξής: 1) Στο παράρτημα I: α) οι πίνακες "Προσφυγάκι στην περιοχή Vb (Κοινοτικά ύδατα), VI, VII", "Προσφυγάκι στην περιοχή VIIIabd" και "Σαρδελόρεγγα στην περιοχή IIIbcd (Κοινοτικά ύδατα)" αντικαθίστανται από τους αντίστοιχους πίνακες του παραρτήματος Ι* β) ο πίνακας "Προσφυγάκι στην περιοχή VIIIe" διαγράφεται* γ) προστίθενται οι πίνακες του παραρτήματος ΙΙ του παρόντος κανονισμού. 2) Στο παράρτημα III: α) η ζώνη "VIIIabd" που αφορά το προσφυγάκι, αντικαθίσταται από τη ζώνη "VIIIabde"* β) διαγράφονται οι καταχωρήσεις που αφορούν το προσφυγάκι στην περιοχή VIIIe* γ) προστίθενται οι καταχωρήσεις του παραρτήματος ΙΙΙ του παρόντος κανονισμού. Άρθρο 3 Το άρθρο 5 παράγραφος 1 του κανονισμού του Συμβουλίου (ΕΚ) αριθ. 847/96 δεν εφαρμόζεται σε εκφορτώσεις των αποθεμάτων που αναφέρονται στο άρθρο 1. Άρθρο 4 Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την τρίτη ημέρα από τη δημοσίευσή του στην Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και εφαρμόζεται άμεσα σε κάθε κράτος μέλος. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις Για το Συμβούλιο Ο Πρόεδρος


text:
Meetrika võib tähendada:
 Kirjandusteaduses on meetrika värsiõpetus, luule rütmiline ülesehitus ja seda uuriv kirjandusteaduse haru.
 Muusikateoorias on meetrika taktiõpetus.
 Meetrika ehk meetrikaraamat on perekonnaseisukannete raamat (perekonnaseisu muutuste registreerimise raamat); aegadel, mil sellealase dokumentatsiooni pidamine kuulus kiriku kohustuste hulka, nimetati kirikumeetrikat ka kirikuraamatuks.
 Meetrika on mõne riigi seadustekogu, nt Leedu meetrika.
 Matemaatikas võib " meetrika" tähendada:
 kujutust, mis seab meetrilise ruumi elementide paarile vastavusse nende elementide kauguse
 meetrilist tensorit
 Füüsikas võib meetrika tähendada:
 aegruumi meetrilist tensorit, fundamentaaalset uurimisobjekti üldrelatiivsusteoorias
 meetermõõdustikku (mõõtühikute süsteemi)
 Vaata ka
 Projektiivne meetrika