text:
Zmeny na úseku katastra nehnuteľností účinné od 01.10.2018 - Relevans
 V Zbierke zákonov Slovenskej republiky pod č. 212/2018 bol zverejnený zákon prijatý Národnou radou Slovenskej republiky dňa 19.06.2018 (ďalej len „Novela“), ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (ďalej len „Katastrálny zákon“) v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony.
 Novela má podľa dôvodovej správy slúžiť k zrýchleniu a skvalitneniu registrácie nehnuteľností, vytvoriť lepšie legislatívne podmienky pre fungovanie katastra nehnuteľností, vytvoriť základné a nevyhnutné kroky k vybudovaniu centrálneho informačného systému katastra nehnuteľností, reagovať na pokrok v oblasti informačných technológií v súvislosti s verejnosťou katastrálneho operátu a poskytovania údajov z katastra nehnuteľností s prihliadnutím na ochranu osobných údajov a v neposlednom rade zohľadňovať požiadavky aplikačnej praxe.
 Už na prvý pohľad sa jedná o rozsiahlu zmenu doterajších postupov uplatňovaných v rámci katastra nehnuteľností, predmetu evidovania v katastri nehnuteľností, spôsobu a obsahu poskytovania údajov z katastra nehnuteľností, rozdelenia a rozšírenia kompetencií na úseku katastra nehnuteľností medzi jednotlivé stupne príslušných orgánov štátnej správy na úseku katastra s akcentom k ich centralizácií na Úrade geodézie kartografie a katastra Slovenskej republiky (ďalej len „Úrad“).
 Dôsledky legislatívnych zmien sa začnú prejavovať vo vzťahoch súvisiacich s katastrom nehnuteľností od 01.10.2018.
 Tento článok poukazuje na tie zmeny Katastrálneho zákona, ktoré sú najvýznamnejšie pre bežný styk s katastrom, prezentuje (pravdepodobné) dôvody prijatia Novely a pokúša sa niektoré zmeny zhodnotiť z praktického hľadiska.
 Zmeny týkajúce sa predmetu evidovania v katastri nehnuteľností
 Predmetom evidovania v katastra nehnuteľností sú stavby spojené so zemou pevným základom. Do katastra nehnuteľností sa po novom budú zapisovať stavby ohraničené obvodovými stenami a strešnou konštrukciou, t.j. budovy. Z nového ustanovenia § 46 ods. 2 Katastrálneho zákona je zrejmé, že týmito stavbami sa majú na mysli:
 stavby s prideleným súpisným číslom;
 stavby s kolaudačným rozhodnutím, ak sa im súpisné číslo neprideľuje;
 stavby, ktoré je povinnosť ohlasovať, ak na ich užívanie nie je potrebné povolenie stavebného úradu.
 Novela však nerieši, ako sa vysporiadať so situáciou, ak sa do katastra v minulosti zapísali stavby, ktoré nie sú predmetom evidovania v katastri podľa Novely. Doterajšia právna úprava nezrozumiteľne uvádzala, že v katastri sa spravidla nezapisujú inžinierske stavby a drobné stavby. Na základe toho v praxi často vznikali nejasnosti, či predmetná stavba je predmetom evidovania v katastri a teda či na prevod vlastníckeho práva k nej je potrebný vklad do katastra nehnuteľností (napr. bazén, altánok, záhradný domček).
 V prípade pochybností týkajúcich sa evidencie stavieb v katastri nehnuteľností rozhodovali príslušné okresné úrady. Podľa nového rozdelenia kompetencií na úseku katastra je Úrad oprávnený na rozhodovanie o pochybnostiach týkajúcich sa evidencií stavieb v katastri nehnuteľností. Pre toto rozhodovanie je upravené osobitné konanie nepodliehajúce pravidlám správneho poriadku. Návrh na rozhodnutie o tom, či predmetná stavba podlieha evidencii katastra nehnuteľností, je oprávnený podať len okresný úrad, ktorý nadobudol v rámci konania o návrhu na vklad alebo konania o zázname pochybnosť o tom, či sa konkrétna stavba eviduje v katastri nehnuteľností.
 Na základe podania takého návrhu okresný úrad preruší konanie o návrhu na vklad a oznámi účastníkom konania o návrhu na vklad alebo tomu, v prospech koho sa má vykonať zápis v katastri, predloženie veci (t.j. o predmete evidovania v katastri) Úradu. Na vydanie rozhodnutia má Úrad zákonnú lehotu 30 dní od doručenia návrhu od okresného úradu. Úrad oznamuje rozhodnutie, či ide o predmet evidovania v katastri okresnému úradu a zverejní ho na svojom webovom sídle a elektronickej tabuli.
 Novému spôsobu rozhodovania o tom, či ide o predmet evidovania v katastri, nemožno uprieť snahu o zjednotenie názorov na evidovanie jednotlivých stavieb v katastri nehnuteľností na celoslovenskej úrovni. Problematickým sa môže javiť okolnosť, či okresný úrad v rámci konkrétneho prípadu vôbec nadobudne „pochybnosť“, či stavba má byť evidovaná v katastri, a teda môže rozhodnúť v rámci katastrálneho konania na základe svojho „nepochybného“ názoru. Účastníci konania by mali byť tiež obozretní v tom, aké stavby uvádzané v zmluvách tvoria predmet prevodu (napr. pri vymedzení príslušenstva (má sa na mysli v tomto prípade stavieb) hlavnej stavby, nakoľko ak okresný úrad nadobudne pochybnosť o predmete evidovania v katastri nehnuteľností, dĺžka katastrálneho konania v prípade predloženia veci Úradu môže byť podstatne predĺžená (aj viac ako mesiac).
 V novelizovanom § 46 Katastrálneho zákona je upravený spôsob zápisu, resp. výmazu stavieb. Ako vlastník alebo iná oprávnená osoba sa vo vzťahu k stavbe zapíše osoba uvedená vo verejnej listine alebo inej listine, ak sa inou verejnou listinou nepreukáže, že vlastníkom alebo inou oprávnenou osobou je iná osoba. Prílohou návrhu na zápis stavby do katastra nehnuteľností podľa novelizovaného katastrálneho zákona už nebude údaj o rodnom čísle fyzickej osoby alebo o identifikačnom čísle právnickej osoby. Tieto údaje budú uvedené v návrhu na začatie katastrálneho konania (viď nižšie).
 K zápisu dokončenej stavby do katastra je potrebné priložiť:
 oznámenie o zápise do registra adries;
 kolaudačné rozhodnutie, ak sa neprideľuje stavbe súpisné číslo alebo
 oznámenie stavebného úradu, že proti uskutočneniu stavby nemá námietky, ak sa stavba nekolauduje.
 Geometrický plán, pokiaľ bude úradne overený od 01.10.2018 a neskôr, sa už nebude okresnému úradu prikladať k žiadnemu návrhu na začatie katastrálneho konania. Uvedené sa nevzťahuje na geometrické plány úradne overené do 30.09.2018, ktoré bude potrebné predkladať k návrhom na zápis do katastra nehnuteľností ako doteraz. Zmeny sa týkajú aj zápisov rozostavaných stavieb a rozostavaných bytov a rozostavaných nebytových priestorov do katastra nehnuteľností. Zákonné definície rozostavaných stavieb a rozostavaných bytov a nebytových priestorov boli vypustené a podmienky ich zápisu boli zakomponované do § 46 Katastrálneho zákona.
 Podklady na zápis rozostavanej stavby do katastra sa v zásade nezmenili. Vyžadujú sa právoplatné stavebné povolenie, znalecký posudok o stupni rozostavanosti, z ktorého je zrejmé stavebnotechnické usporiadanie a funkčné usporiadanie jej prvého nadzemného podlažia a uvedenie čísla úradného overenia geometrického plánu v návrhu na zápis stavby (to neplatí ak bol geometrický plán úradne overený skôr ako 01.10.2018). Z výpočtu podkladov pre zápis rozostavanej stavby je možné vyvodiť záver, že predmetom evidovania v katastri nebudú tie rozostavané stavby, ku ktorým sa nevyžaduje stavebné povolenie.
 Novela nereflektovala (čo bez súvisiacej zmeny iných právnych predpisov ani nemohla) na existujúci právny stav, keď sa najmä developeri nových bytových projektov obracajú na okresné úrady s návrhmi na zápis bytov a nebytových priestorov, resp. rozostavaných bytov a rozostavaných nebytových priestorov do katastra nehnuteľností, nie v súvislosti ich vznikom na základe zmluvy o výstavbe, ale na základe návrhu na zápis záznamom. Prílohami sú zväčša právoplatné stavebné povolenie, znalecký posudok o stupni rozostavanosti vrátane výpočtu spoluvlastníckych podielov na spoločných častiach a zariadeniach domu a pozemku prináležiacich jednotlivým bytom a nebytovým priestorom, geometrický plán a projektová dokumentácia.
 Ako doterajšia právna úprava, tak aj nová právna úprava umožňujú vykonanie zápisu bytu a nebytového priestoru, resp. rozostavaného bytu a rozostavaného nebytového priestoru len ak vznikli na základe zmluvy o výstavbe, resp. zmluvy o vstavbe alebo nadstavbe domu. Vzhľadom na pomerne časté návrhy týkajúce sa zápisov bytov a nebytových priestorov (a to aj v štádiu rozostavanosti) do katastra, je potrebné legislatívne upraviť aj možnosti takýchto zápisov do katastra nehnuteľností a tým stanoviť jednotné postupy okresných úradov v týchto prípadoch.
 Rozostavaný byt alebo rozostavaný nebytový priestor je predmetom evidovania v katastri nehnuteľností, ak sa nachádza v stavbe ohraničenej obvodovými stenami a strešnou konštrukciou a jednotlivé rozostavené byty alebo rozostavané nebytové priestory sú stavebnotechnicky oddelené. Rozostavaný byt alebo rozostavaný nebytový priestor môže byť tiež evidovaný v katastri nehnuteľností aj v podzemnej stavbe uzavretej stropnou konštrukciou stavby, a za súčasného splnenia podmienky stavebnotechnickej oddeliteľnosti rozostavaných bytov alebo rozostavaných nebytových priestorov.
 Za povšimnutie stojí riešenie zákonodarcu obsiahnuté v Novele, keď na jednej strane je možné zapísať do katastra nehnuteľností v podzemnej stavbe nachádzajúce sa rozostavené byty alebo rozostavené nebytové priestory a na druhej strane nie je poskytnutá legislatívna možnosť evidovania rozostavaných podzemných stavieb v katastri nehnuteľností (napr. stavby hromadnej pozemnej garáže, v rámci ktorej sa nachádza len jeden priestor).
 Zápis stavieb alebo podzemných stavieb[1] do katastra nehnuteľností, skolaudovaných alebo daných do užívania pred 01.10.1976, sa vykoná na základe oznámenia obce. U zaniknutých stavieb alebo podzemných stavieb sa k ich výmazu z katastra nehnuteľností predloží potvrdenie obce o tom, že stavba bola odstránená alebo neexistuje, a v prípade, ak ide o stavby s pridelených súpisným číslom aj rozhodnutie o zrušení súpisného čísla.
 Kataster nehnuteľností od 01.10.2018 bude obsahovať aj údaj o cene nehnuteľnosti. Touto právnou úpravou sa nahradil doteraz evidovaný údaj o cene týkajúci sa len poľnohospodárskych a lesných pozemkov. Cena sa bude evidovať vo vzťahu ku všetkým nehnuteľnostiam evidovaným v katastri nehnuteľností, a to z listín, ktoré budú predložené katastru nehnuteľností. Údaj o cene nehnuteľnosti sa nebude zverejňovať. Bude sa poskytovať na požiadanie len vlastníkovi nehnuteľnosti a iným subjektom za účelom plnenia ich úloh podľa osobitných predpisov (napr. súdy, prokuratúra, Policajný zbor, daňový úrad). Podľa dôvodovej správy k Novele si doplnenie údaju o cene nehnuteľnosti vyžiadali najmä potreby Národnej banky Slovenska, Štatistického úradu Slovenskej republiky a Ministerstva financií Slovenskej republiky a nebude sa zisťovať ani zapisovať spätne pred účinnosťou Novely.
 Súbor popisných informácií katastra bude doplnený tiež o iný identifikátor, ak ide o cudzinca. Iný identifikátor, ak ide o cudzinca, neznamená len ekvivalent rodného čísla ale týmto môže byť napr. aj číslo pasu, ID karty. Právna úprava katastra nehnuteľností pokiaľ ide o iný identifikátor cudzinca v zásade kopíruje právnu úpravu týkajúcu sa rodného čísla. Doposiaľ nebolo potrebné pri cudzincoch uvádzať ďalší identifikačný údaj, pokiaľ nemali tieto osoby pridelené rodné číslo. Iný identifikátor cudzinca bude potrebné uvádzať ako povinnú náležitosť v návrhu na začatie katastrálneho konania. Tento údaj cudzinca naopak nie je uvedený v § 42 ods. 2 písm. a) Katastrálneho zákona ako povinný údaj označujúci účastníka práv k nehnuteľnostiam. Z dôvodu predchádzania prípadným sporným situáciám vo vzťahu k okresnému úradu je potrebné zvážiť uvádzanie iného identifikátora cudzinca aj napr. do kúpnej zmluvy. Keďže iný identifikátor cudzinca bude často tvoriť údaj zmeniteľný počas života fyzickej osoby, v budúcnosti môžu vzniknúť prípady, keď príslušný okresný úrad bude požadovať preukázanie zmeny iného identifikátora cudzinca.
 Stanovili sa všeobecné obsahové náležitosti návrhu na začatie každého katastrálneho konania (napr. konania o vklade práva do katastra nehnuteľností, záznamového konania, konania o oprave chyby). Týmito obsahovými náležitosťami návrhu sú:
 Adresu na doručovanie písomností v tuzemsku je teda potrebné uvádzať len vo vzťahu k fyzickým osobám (nie aj zahraničným právnickým osobám). Novela upravuje spôsob doručovania pre fyzické osoby nemajúce adresu evidovanú v registri obyvateľov Slovenskej republiky, ktorý neuvedú adresu na doručovanie v tuzemsku (oznámením na úradnej tabuli okresného úradu a na webovom sídle príslušného okresného úradu).
 Návrh na začatie katastrálneho konania je možné podať v elektronickej podobe prostredníctvom elektronického formulára do prístupového miesta okresného úradu alebo v listinnej podobe. Nová právna úprava návrhu na začatie katastrálneho konania bola prijatá z dôvodu zabezpečenia obsahovej jednotnosti papierových návrhov s elektronickým formulárom. Legislatívne je deklarované, že prílohy predkladané v listinnej podobe musia byť predložené v origináli alebo v úradne osvedčenej kópii. Uvedené ustanovenie zrejme však nič nezmení na doterajšej praxi okresných úradov, že budú akceptovať v konaniach len obyčajné kópie plnomocenstiev, resp. poverení udeľovaných napr. bankami, pričom originály týchto listín budú založené na príslušnom okresnom úrade.
 V prípade podania elektronického návrhu na začatie katastrálneho konania bude okresný úrad povinný prijímať prílohy návrhu v listinnej forme. V takomto prípade však bude potrebné pri návrhu na vklad doplatiť správny poplatok do plnej výšky.[2]
 Aj keď to zákonné znenie presne neuvádza, návrh na začatie katastrálneho konania, špeciálne návrh na vklad, by mal obsahovať identifikačné údaje všetkých účastníkov právneho úkonu, nie len toho/tých, kto/ktorí podáva/podávajú návrh na vklad.
 Konanie o návrhu na vklad
 Vzhľadom k všeobecnej právnej úprave náležitostí návrhu na začatie katastrálneho konania, boli z katastrálneho zákona vypustené ustanovenia o náležitostiach návrhu na vklad. Rozšírili sa však prílohy, ktoré je potrebné prikladať k návrhu na vklad. Týmito sú:
 čestné vyhlásenie o splnení podmienok podľa § 59a zákona č. 513/1991 Zb. obchodný zákonník v znení neskorších predpisov (ďalej len „Obchodný zákonník“) alebo čestné vyhlásenie, že sa tieto podmienky na danú spoločnosť nevzťahujú;
 poverenie právnickej osoby udelené jej zamestnancovi (ak právnická osoba poverila svojho zamestnanca podaním návrhu na vklad);
 Podmienky § 59a Obchodného zákonníka sa vzťahujú len na akciovú spoločnosť, a preto jedno z uvedených čestných vyhlásení bude potrebné predkladať, ak účastníkom právneho úkonu bude akciová spoločnosť. Aj keď to Novela explicitne neuvádza, čestné vyhlásenie bude vydávať účastník konania, ktorý je akciovou spoločnosťou a nie iný účastník konania.
 Okresnému úradu bolo priznané oprávnenie požadovať v konaní o návrhu na vklad aj predloženie ďalších listín, ktoré majú dôkaznú hodnotu pre konanie o návrhu na vklad, resp. sú potrebné na preukázanie splnenia podmienok na rozhodnutie o povolení vkladu. Uvedené je dôsledkom povinnosti okresného úradu zistiť presne a úplne skutočný stav veci, a za tým účelom obstarať potrebné podklady pre svoje rozhodnutie. Oprávnenie katastrálneho úradu požadovať ďalšie listiny v rámci konania o návrhu na vklad nemá znamenať, že by okresný úrad mohol požadovať akúkoľvek listinu. Každú svoju výzvu na predloženie ďalšej listiny okresný úrad bude musieť náležite odôvodniť.
 Doterajšia možnosť pred podaním návrhu na vklad vyplniť oznámenie k návrhu na vklad v elektronickej podobe zostáva zachovaná, avšak vzťahuje sa aj na návrhy na vklad podané v elektronickej podobe. Oznámenie o návrhu na vklad má iba informatívny charakter a nemá žiadne právne účinky. Dôsledkom podania oznámenia o návrhu na vklad je zníženie správneho poplatku o 15 EUR. Oznámenie o návrhu na vklad platí 90 dní, a ak návrh na vklad bude podaný neskôr, na oznámenie o návrhu na vklad sa neprihliada. V prípade podávania návrhu na vklad v listinnej podobe sa k návrhu na vklad prikladá aj listinné vyhotovenie oznámenia o návrhu na vklad (vygenerované elektronickým systémom Úradu).
 V návrhu na vklad bude potrebné označiť všetky právne úkony podliehajúce vkladu, ktoré obsahuje zmluva (napr. kúpna zmluva a zmluva o zriadení vecného bremena). Predmetom návrhu na vklad okrem všetkých úkonov obsiahnutých v zmluve, musia byť aj všetky nehnuteľnosti týkajúce sa právnych úkonov, ktoré obsahuje zmluva a podliehajú vkladu. Vzhľadom na doterajšiu zákonnú nejednoznačnosť sa stanovilo, že predmetom jedného návrhu na vklad môže byť len jedna zmluva (obsahujúca prípadne aj viac právnych úkonov).
 Významnou úpravou prešiel aj spôsob opravy chýb v písaní, počítaní a iných zrejmých nesprávností zmlúv predložených ako príloha návrhu na vklad. Možnosť opravy chýb zmluvy opravnou doložkou zaniká. Chyby v zmluve bude možné opraviť výlučne len dodatkom k zmluve, samozrejme aj to platí len za predpokladu platnosti zmluvy predloženej ako príloha návrhu na vklad. Dôvodom tejto zmeny je skutočnosť, že pri zmluve predloženej okresnému úradu v elektronickej forme bude možné vykonať jej opravu len dodatkom (ktorý sa po jeho vyhotovení predloží tiež v elektronickej forme) ale aj aplikačná prax, ktorá odhalila časté využívanie tohto spôsobu opravy chýb zmlúv prekračujúce zákonný rámec.
 Prerušenie katastrálneho konania a výzva okresného úradu na odstránenie nedostatkov návrhu na vklad alebo jeho príloh z dôvodu nesprávností uvedenia identifikačných údajov účastníkov právneho úkonu podľa novej právnej úpravy už nebude potrebné. Ak nebude pochybnosť o totožnosti osoby, ktorej údaje sa majú zapísať do katastra nehnuteľností, okresný úrad zapíše do katastra údaje podľa referenčného registra.[3]
 Záznamové konanie
 Návrh na vykonanie záznamu bude možné podať aj prostredníctvom elektronického formulára zverejnenom na webovom sídle úradu. S týmto spôsobom podania návrhu bude spojený významný časový benefit. Lehota na vykonanie záznamu podania návrhu na vykonanie záznamu prostredníctvom elektronického formulára je 30 dní od doručenia návrhu na vykonanie záznamu do elektronickej schránky Úradu. Pod doručením do elektronickej schránky Úradu treba rozumieť okamih, keď je elektronické podanie k dispozícii v elektronickej schránke Úradu. Odosielateľ elektronického podania sa o doručení elektronického podania Úradu dozvie z doručenky, ktorá je automaticky odosielaná.
 V súvislosti s lehotami na vykonanie zápisu v katastri nehnuteľností je potrebné zmieniť sa aj o výraznom skrátení ďalšej lehoty na vykonanie zápisu záznamom, konkrétne lehoty na výmaz záložného práva. Okresný úrad vykoná výmaz záložného práva do piatich pracovných dní odo dňa začatia konania o výmaze záložného práva.
 S lehotami na vykonanie zápisu záznamom súvisí aj nová kompetencia predsedu Úradu. Ak je dôvodná obava, že okresný úrad v konaní o zázname (aj v konaní o návrhu na vklad) nedodrží lehotu podľa Katastrálneho zákona, predseda Úradu môže na určený čas alebo v určených konaniach rozhodnúť o tom, že v konaní o zázname (aj v konaní o návrhu na vklad) bude konať iný okresný úrad. Rozhodovanie predsedu Úradu nemá vplyv na plynutie lehôt konania o zázname (aj konania o návrhu na vklad). Na rozhodovanie predsedu Úradu sa nevzťahuje správny poriadok. Takáto možnosť zmeny miestnej príslušnosti okresného úradu je opatrením proti nečinnosti okresného úradu a tiež slúži na predchádzanie vzniku škôd v dôsledku nedodržania zákonných lehôt.
 Na náležitosti návrhu na vykonanie záznamu sa vzťahujú novelizované všeobecné ustanovenia Katastrálneho zákona o návrhu na začatie katastrálneho konania. Osobitne sú však upravené (demonštratívnym spôsobom) prílohy k návrhu na vykonanie záznamu do katastra nehnuteľností a to:
 verejná alebo iná listina, ktorá potvrdzuje právo k nehnuteľnosti; ak ide o zápis záložného práva, ktoré vzniká zo zákona, listinu preukazujúcu existenciu pohľadávky nie je potrebné prikladať;
 identifikácia parciel, ak vlastnícke právo nie je zapísané v liste vlastníctva; a
 V zmysle tejto právnej úpravy k žiadosti o zápis zákonného záložného práva[4] bude postačovať len žiadosť správcu domu alebo žiadosť spoločenstva vlastníkov bytov a nebytových priestorov o jeho zápis do katastra nehnuteľností bez uvedenia pohľadávky a bez doloženia listiny preukazujúcej existenciu pohľadávky, teda k žiadosti nebude potrebné prikladať osobitnú prílohu. Uvedený zákonný postup pri zápise zákonného záložného práva nie je návodom na riešenie aktuálne pertraktovanej problematiky postavenia zákonného záložného práva vo vzťahu k zmluvnému záložnému právu, najmä okamihu jeho vzniku a poradia záložného práva. Legalizácia postupu pri zápise zákonného záložného práva je postavená na názore, že zákonné záložné právo vzhľadom na jeho akcesorickú povahu vzniká až so vznikom pohľadávky, ktorej splnenie zabezpečuje.
 Ohľadne iných listín majúcich dôkaznú hodnotu pre konanie platí obdobne vysvetlenie uvedené vo vzťahu k nekonkrétne označeným prílohám návrhu na vklad. Novým spôsobom je upravený postup pri zápise záznamom v prípade, ak je vlastnícke právo k nehnuteľnosti zapísané na liste vlastníctva a na vykonanie záznamu je predložená listina nevychádzajúca z údajov katastra. Okresný úrad v tomto prípade nevykoná záznam a výzve dotknuté osoby na uzavretie dohody alebo aby podali na súde žalobu o určenie práva k nehnuteľnosti.
 Novela osobitným spôsobom rieši zápis, ak je na vykonanie záznamu predložené súdne rozhodnutie, ktoré:
 je záväzné pre osobu zapísanú v katastri nehnuteľností a priamo sa dotýka jej práva k nehnuteľnosti; alebo
 nie je záväzné pre osobu zapísanú v katastri nehnuteľností v dôsledku ďalšej právnej zmeny.
 Okresný úrad pri zápise práv do katastra nehnuteľností na základe súdneho rozhodnutia bude teda skúmať, či je predložené súdne rozhodnutie záväzné pre osobu zapísanú v katastri nehnuteľností v zmysle právnej úpravy subjektívnej záväznosti súdnych rozhodnutí obsiahnutej v právnych predpisoch upravujúcich civilný proces.
 V prípade predloženia súdneho rozhodnutia záväzného pre osobu zapísanú v katastri nehnuteľností okresný úrad vykoná záznam podľa rozhodnutia, resp. vyznačí stav pred právnym úkonom, dobrovoľnou dražbou alebo inou právnou skutočnosťou, resp. vyznačí stav pred rozhodnutím o povolení vkladu, pred vykonaním záznamu alebo pred rozhodnutím o oprave chyby v katastrálnom operáte.
 Okresný úrad po predložení súdneho rozhodnutia, ktoré nie je v dôsledku ďalšej právnej zmeny záväzné pre osobu zapísanú v katastri, záznam nevykoná, avšak o vydaní súdneho rozhodnutia zapíše do katastra nehnuteľností obmedzujúcu poznámku na dobu 2 mesiacov od jej zápisu. V prípade, ak osoba, ktorej svedčí právo k nehnuteľnosti podľa súdneho rozhodnutia preukáže okresnému úradu v rámci uvedenej dvojmesačnej lehoty, že bola podaná na súde žaloba o určenie práva k nehnuteľnosti, okresný úrad vyznačí namiesto uvedenej obmedzujúcej poznámky, poznámku o začatom súdnom konaní.
 Uvedený postup sa použije primerane aj na prípady zápisu súdneho rozhodnutia, ktorým bolo zrušené súdne rozhodnutie zapísané do katastra nehnuteľností.
 Opravu chybných údajov katastra, ktoré vznikli vlastnou činnosťou okresného úradu alebo činnosťou iných štátnych orgánov, notárov alebo iných osôb na základe chybných podkladov okresného úradu, vykonajú okresné úrady zápisom do katastra nehnuteľností:
 na základe rozhodnutia o oprave chyby;
 na základe protokolu o oprave chyby; alebo
 ak pôjde o opravu výmery parcely registra „E“ zápisom geometrického plánu.
 Novelou sa významne rozšírili možnosti opravy chybných zápisov okresným úradom v rámci inštitútu opravy chyby. Okresný úrad opraví:
 údaje katastra, ak sú v rozpore s rozhodnutím o povolení vkladu, verejnou listinou alebo inou listinou;
 chybne zobrazené hranice pozemkov v katastrálnej mape alebo mape určeného operátu, ak nie sú v súlade s hranicami vyznačenými v teréne a vyznačenie hraníc v teréne od originálneho merania nebolo polohovo zmenené;
 údaj o viacnásobnom vlastníctve, za podmienky, ak s tým súhlasia všetky osoby zapísané v katastri ako vlastníci a osoby nezapísané ako vlastníci v katastri nehnuteľností, ktorým svedčí vlastnícke právo k tej iste nehnuteľnosti podľa verejnej alebo inej listiny. Všetky dotknuté osoby musia v tomto prípade požiadať okresný úrad o opravu chyby a ich podpis na žiadosti musí byť úradne osvedčený. Týmto spôsobom je možné vyriešiť aj prípady duplicity vlastníctva k nehnuteľnosti evidovanej v katastri nehnuteľností ako parcela registra „C“ a súčasne parcela registra „E“ v prospech rôznych vlastníkov;
 údaje zapísané do katastra v rozpore s ustanoveniami Katastrálneho zákona upravujúcimi zápis záznamom a poznámky. Ak okresný úrad zistí, že vykonal zápis, hoci neboli splnené podmienky na jeho vykonanie, nová právna úprava umožní okresnému úradu priamo, bez potreby podania podnetu na protest prokurátora, opraviť chybný zápis;
 údaje katastra zapísané na základe rozhodnutia o schválení registra obnovenej evidencie pozemkov, ak ich nie je možné opraviť v lehote určenej osobitným predpisom;[5]
 výmeru parcely registra „C“ zapísanú na liste vlastníctva za stanovených podmienok;
 Konanie o oprave chyby môže začať na návrh alebo bez návrhu. Konanie o oprave chyby týkajúce sa:
 údajov katastra nezapísaných na liste vlastníctva, vybraných údajov katastra zapísaných na liste vlastníctva (napr. meno, priezvisko, dátum narodenia, rodné číslo, trvalý pobyt);
 znenia poznámky zapísaného v rozpore s predloženou verejnou listinou alebo inou listinou;
 výmery a chybne zobrazenej hranice parcely registra „E“; a
 chybne zobrazenej hranice parcely registra „C“ ak nejde o opravu aj jej výmery zapísanej na liste vlastníctva;
 je konaním, na ktoré sa nevzťahuje správny poriadok.
 Ak sú podmienky na opravu chyby splnené, okresný úrad rozhodne o oprave chyby rozhodnutím v prípade konania vedenom podľa správneho poriadku alebo vyhotoví protokol o oprave chyby v prípade konania nepodliehajúceho správnemu poriadku. Lehota na rozhodnutie o návrhu na opravu chyby je 30 dní, resp. v odôvodnených prípadoch 90 dní, odo dňa začatia konania a lehota na vyhotovenie protokolu o oprave chyby je 30 dní, resp. v odôvodnených prípadoch 90 dní, odo dňa doručenia podnetu na opravu chyby, resp. zistenia chyby okresným úradom.
 Novela stanovuje tiež deň ukončenia konania o oprave chyby. Týmto je napr. deň vykonania zápisu do katastra na základe rozhodnutia o oprave chyby alebo na základe protokolu o oprave chyby alebo deň nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o zastavení konania o oprave chyby, deň odoslania oznámenia o dôvodoch nevykonania opravy chyby.
 Nové pravidlá sprístupňovania údajov katastra
 Katastrálny operát bude aj naďalej verejný, aj keď výslovná deklarácia o verejnosti katastrálneho operátu bola z Katastrálneho zákona vypustená. Obmedzenia verejnosti katastrálneho operátu sa týkajú rodného čísla a iného identifikátora ak ide o cudzinca, údaju o cene nehnuteľností a zbierky listín.
 Prístup k listinám uloženým v zbierke listín budú mať len taxatívne určené osoby. Týmito sú vlastník (vrátane spoluvlastníka) a iná oprávnená osoba[6], ich právny predchodcovia, právny nástupcovia a ďalšie subjekty na účely plnenia úloh podľa osobitných predpisov. Ani vlastník a iná oprávnená osoba, resp. ich právny predchodcovia a nástupcovia nemajú neobmedzený prístup ku všetkým listinám v zbierke listín týkajúcich sa konkrétnej nehnuteľnosti. Pre tieto osoby je zaručený prístup len k tým zmluvám, verejným listinám a iným listinám, v ktorých vystupujú ako účastníci právneho úkonu alebo ako osoba, ktorej sa verejná listina alebo iná listina bezprostredne týka. V praxi pôjde najmä o zmluvu, na základe ktorej osoba nehnuteľnosť nadobudla, a tiež o zmluvu, na základe ktorej zaniklo jej vlastnícke právo nehnuteľnosti. Na základe uvedeného princípu má spoluvlastník prístup iba k tým listinám, ktoré sa týkajú jeho spoluvlastníctva a v rozsahu týkajúcom sa predmetu jeho spoluvlastníctva. V súlade s tým, spoluvlastníkovi má byť sprístupnená v nevyhnutnom rozsahu zmluva, ktorou mohlo byť porušené zákonné predkupné právo spoluvlastníka, napriek tomu, že spoluvlastník nebol účastníkom takej zmluvy.
 Údaje katastra nehnuteľností môžu byť zverejňované prostredníctvom internetového portálu. Ide o vybraté geodetické informácie a údaje zapisované do listu vlastníctva (okrem rodného čísla, iného identifikátora cudzinca a ceny nehnuteľnosti). Takto zverejnené údaje sú bezplatné a majú informatívny charakter.
 Podoba poskytovania údajov katastra je listinná a elektronická, ak sú požadované údaje vedené v elektronickej podobe. Okresný úrad poskytuje údaje katastra v mene Úradu, čo je dôsledkom zavedenia centrálneho systému katastra spravovaného Úradom.
 Okresné úrady, tak ako doteraz, na požiadanie vyhotovia výpis alebo kópiu zo súboru geodetických informácií, výpis alebo kópiu zo súboru popisných informácií, kópiu z pozemkových kníh a železničnej knihy, ako aj identifikáciu parcely. Všetky tieto sú zákonom deklarované ako verejné listiny. Identifikácia parciel je verejnou listinou len v prípade, ak je vyhotovená v listinnej podobe. Po novom bude ktorýkoľvek okresný úrad poskytovať údaje katastra, ktoré sú evidované v elektronickej forme, zo všetkých katastrálnych území.
 Úrad prostredníctvom integrovaného obslužného miesta poskytuje výpis z listu vlastníctva, kópiu z listu vlastníctva, kópiu z katastrálnej mapy alebo kópiu z mapy určeného operátu a to pod podmienkou, že požadované údaje sú vedené v elektronickej podobe.
 Novelou sa zavádza nový výstup z katastra nehnuteľností, ktorým je súpis nehnuteľností. Obsahom súpisu nehnuteľností budú údaje o všetkých nehnuteľnostiach vlastnených, resp. spravovaných jednou osobou, a to v rámci celého územia Slovenskej republiky, požadovaného kraja, okresu alebo katastrálneho územia. Súpisom nehnuteľností sa nahradí vyhotovenie viacerých výpisov z listov vlastníctva, a tiež poskytne súhrnný prehľad o nehnuteľnostiach vlastnených a spravovaných jednou osobou. Súpis nehnuteľností týkajúci sa právnickej osoby sa poskytne komukoľvek, avšak súpis nehnuteľností týkajúci sa fyzickej osoby bude možné poskytnúť len tejto fyzickej osobe a ďalším oprávneným osobám, ktorým to umožňuje Katastrálny zákon, resp. osobitný predpis. Údaje katastra vo forme súpisu nehnuteľností budú poskytované za úhradu.
 Z vyššie popísaných legislatívnych zmien katastrálneho zákona je zrejmé, že ide o najrozsiahlejšiu úpravu Katastrálneho zákona od jeho prijatia. Na prvý pohľad sú nesporné výhody pripravovaných zmien pre osoby majúce právny vzťah k nehnuteľnostiam evidovaným v katastri nehnuteľností a to najmä kratšie lehoty pri záznamových konaniach, opatrenie proti nečinnosti okresného úradu, vylúčenie potreby predkladať k návrhom na začatie katastrálneho konania geometrické plány v listinnej podobe, zjednodušenie prístupu k údajom katastra nehnuteľností, v niektorých prípadoch presnejšie definovanie postupov okresných úradov v nadväznosti na doterajšiu prax. Naopak Novelou nie sú upravené vôbec alebo dostatočne niektoré zaužívané postupy okresných úradov, ktoré nemajú oporu v legislatíve a nebudú ju mať ani po nadobudnutí účinnosti Novely. Podrobnejšie hodnotenie legislatívnych zmien vzhľadom na rozsah upravovaných právnych vzťahov si však vyžaduje uvedenie Novely do praxe. Skôr ako sa tak stane, nie len orgány verejnej správy na úseku katastra nehnuteľností, ale najmä subjekty prichádzajúce do styku s katastrom nehnuteľností, sa musia dôsledne oboznámiť s legislatívnymi zmenami a pripraviť na ich praktické fungovanie, napríklad aj tým, že svoj doterajší obsah návrhov na vklad zosúladia s ustanovením §24 katastrálneho zákona v znení Novely.
 [1] zákonodarca v § 46 ods. 7 a 8 Katastrálneho zákona na rozdiel od ostatného textu v Katastrálnom zákone rozlišuje stavby (t.j. len nadzemné) od podzemných stavieb.
 [2] v prípade podania návrhu na začatie konania o návrhu na vklad v elektronickej podobe sa správny poplatok znižuje o 50%.
 [3] Referenčné registre upravujú ust. § 49 až 55 zákona č. 305/2013 Z.z. o elektronickej podobe výkonu pôsobnosti orgánov verejnej moci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o e-Governmente) v znení neskorších predpisov. Podľa § 51 ods. 1 zákona o e-Governmente referenčným registrom je register, ktorý je uvedený v zozname referenčných údajov.
 [4] V tomto prípade sa má na mysli záložné právo podľa § 15 ods. 1 zákona č. 182/1993 Z.z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov v znení neskorších predpisov.
 [5] § 7 ods. 6 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 180/1995 Z.z. v znení neskorších predpisov.
 [6] Novelou bola do § 3a Katastrálneho zákona zakomponovaná zákonná definícia inej oprávnenej osoby. Touto inou oprávnenou osobou je záložný veriteľ, oprávnený z predkupného práva, oprávnený z vecného bremena, nájomca, správca majetku štátu, správca majetku vyššieho územného celku, správca majetku obce, Slovenský pozemkový fond a správca lesného pozemku (ak nakladajú s pozemkami nezistených vlastníkov).


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 22000A1227(04)
 00/815/CE: Accord sous forme d'échange de lettres relatif à l'application provisoire du protocole fixant les conditions de pêche prévues dans l'accord en matière de pêche entre la Communauté économique européenne, d'une part, et le gouvernement du Danemark et le gouvernement local du Groenland, d'autre part, pour la période allant du 1er janvier 2001 au 31 décembre 2006
 Journal officiel n° L 329 du 27/12/2000 p. 0047 - 0053
 Accordsous forme d'échange de lettres relatif à l'application provisoire du protocole fixant les conditions de pêche prévues dans l'accord en matière de pêche entre la Communauté économique européenne, d'une part, et le gouvernement du Danemark et le gouvernement local du Groenland, d'autre part, pour la période allant du 1er janvier 2001 au 31 décembre 2006A. Lettre du gouvernement du Danemark et du gouvernement local du GroenlandMonsieur,Me référant au protocole, paraphé le 13 septembre 2000, fixant les conditions de pêche pour la période allant du 1er janvier 2001 au 31 décembre 2006, j'ai l'honneur de vous informer que le gouvernement du Danemark et le gouvernement local du Groenland sont disposés à appliquer ce protocole à titre provisoire à partir du 1er janvier 2001, en attendant son entrée en vigueur, conformément à l'article 13 dudit protocole, à condition que la Communauté européenne soit disposée à faire de même.Dans ce cas, il est entendu que le paiement de la compensation financière prévue à l'article 11 du protocole devra être effectué avant le début de la campagne de pêche.Je vous saurais gré de bien vouloir me confirmer l'accord de la Communauté européenne sur une telle application provisoire.Veuillez agréer, Monsieur, l'assurance de ma très haute considération.Pour le gouvernement du Danemark et le gouvernement local du GroenlandB. Lettre de la Communauté européenneMonsieur,J'ai l'honneur d'accuser réception de votre lettre de ce jour, libellée comme suit:"Me référant au protocole, paraphé le 13 septembre 2000, fixant les conditions de pêche pour la période allant du 1er janvier 2001 au 31 décembre 2006, j'ai l'honneur de vous informer que le gouvernement du Danemark et le gouvernement local du Groenland sont disposés à appliquer ce protocole à titre provisoire à partir du 1er janvier 2001, en attendant son entrée en vigueur, conformément à l'article 13 dudit protocole, à condition que la Communauté européenne soit disposée à faire de même.Dans ce cas, il est entendu que le paiement de la compensation financière prévue à l'article 11 du protocole devra être effectué avant le début de la campagne de pêche.Je vous saurais gré de bien vouloir me confirmer l'accord de la Communauté européenne sur une telle application provisoire."J'ai l'honneur de vous confirmer l'accord de la Communauté européenne sur cette application provisoire.Veuillez agréer, Monsieur, l'assurance de ma très haute considération.Au nom du Conseil de l'Union européenneQUATRIÈME PROTOCOLEfixant les conditions de pêche prévues dans l'accord en matière de pêche entre la Communauté européenne, d'une part, et le gouvernement du Danemark et le gouvernement local du Groenland, d'autre partLA COMMUNAUTÉ EUROPÉENNE, d'une part, etLE GOUVERNEMENT DU DANEMARK ET LE GOUVERNEMENT DU GROENLAND, d'autre part,vu l'accord en matière de pêche entre la Communauté économique européenne, d'une part, et le gouvernement du Danemark et le gouvernement local du Groenland, d'autre part,SONT CONVENUS DE CE QUI SUIT:Article premier1. Le présent protocole s'applique aux activités de pêche, du 1er janvier 2001 au 31 décembre 2006.2. Les quotas visés à l'article 2 de l'accord sont fixés comme suit pour chaque année:>TABLE>3. Nonobstant les quotas visés au paragraphe 2, la Communauté peut pêcher dans la limite des quantités de référence fixées à l'annexe I. Aucune autre compensation financière ne sera accordée que celle prévue à l'article 11. Les quotas seront adaptés annuellement ou à d'autres intervalles, à la lumière des données scientifiques disponibles.4. Le quota de crevettes prévu à l'est du Groenland peut être pêché à l'ouest si des arrangements en matière de transfert de quotas entre armateurs groenlandais et communautaires ont été pris pour chaque société. Le gouvernement local du Groenland veille à faciliter la conclusion de tels arrangements. Les transferts de quotas sont limités à 2000 tonnes par an à l'ouest du Groenland. Les activités de pêche des navires communautaires sont soumises aux mêmes conditions que celles qui sont fixées dans la licence délivrée aux armateurs groenlandais.5. Le Groenland s'engage à octroyer chaque année une quantité de 2000 tonnes de crabes des neiges à des associations temporaires d'entreprises ou à des sociétés mixtes au sens des articles 4 et 5.Article 2Les quantités visées à l'article 7, paragraphe 1, de l'accord sont fixées comme suit pour chaque année:>TABLE>Article 3Le Groenland accorde une préférence spéciale aux entreprises des États membres de la Communauté dans la négociation de contrats concernant de telles quantités de cabillaud ou d'autres espèces, destinées à faire l'objet de ventes de bord à bord ou de virements et transferts de chaluts, dans des situations où la capacité des usines de transformation du poisson du Groenland est insuffisante pour traiter les quantités pêchées par la flotte de pêche groenlandaise. De tels contrats seront négociés directement sur une base commerciale.Article 4Aux fins de l'article 8 bis de l'accord, on entend par:- "association temporaire d'entreprises": toute association fondée sur un contrat établi pour une durée limitée entre des armateurs communautaires et des personnes physiques ou morales groenlandaises en vue de pêcher ou d'exploiter conjointement les quotas groenlandais au moyen d'un ou de plusieurs navires battant pavillon d'un État membre de la Communauté européenne et de partager les bénéfices ou les pertes en termes de coûts de l'activité économique entreprise de concert, dans l'optique d'un approvisionnement prioritaire du marché de la Communauté,- "sociétés mixtes": toute société régie par le droit groenlandais, constituée par un ou plusieurs armateurs communautaires et un ou plusieurs partenaires groenlandais en vue de la pêche et, le cas échéant, de l'exploitation, au moyen de navires battant pavillon groenlandais, des quotas groenlandais dans les eaux relevant de la souveraineté et/ou de la juridiction du Groenland, dans l'optique d'un approvisionnement prioritaire du marché communautaire.Article 5Les parties évaluent les projets d'associations temporaires d'entreprises et de sociétés mixtes au sens de l'article 4. Les projets sont évalués selon les modalités et critères établis à l'annexe II.Article 6Afin d'encourager la constitution de sociétés mixtes au sens de l'article 4, une aide financière peut être octroyée, dans le respect des conditions fixées dans le règlement (CE) n° 2792/1999 du Conseil du 17 décembre 1999(1) définissant les modalités et conditions des actions structurelles de la Communauté dans le secteur de la pêche.Article 7Il est institué une commission mixte, chargée de veiller à l'application des articles 5 et 6. Cette commission doit, en particulier:- évaluer, selon les critères établis à l'annexe II, les projets présentés par les parties pour la constitution des associations temporaires d'entreprises et des sociétés mixtes visées à l'article 4,- passer en revue les activités exercées dans les eaux groenlandaises par les navires appartenant aux associations temporaires d'entreprises et aux sociétés mixtes, avant l'expiration de leur contrat.La commission mixte se réunit à la demande d'une des parties.Article 8Les conditions relatives à l'accès aux ressources des associations temporaires d'entreprises sont fixées à l'annexe III.Article 9Les parties encouragent la pêche expérimentale, notamment pour ce qui concerne les espèces en eau profonde, le crabe des neiges et le calmar, dans les eaux groenlandaises. À cette fin, elles mènent des consultations, à la demande d'une des parties, et déterminent, au cas par cas, les espèces, conditions et autres paramètres pertinents. En outre, elles examinent si les projets de pêche expérimentale peuvent bénéficier d'une aide financière.Article 10Afin de donner effet aux obligations de coopération prévues à l'article 9 de l'accord, les parties s'engagent à établir des contacts étroits, en vue de déterminer des domaines de coopération pertinents, en particulier dans le cadre des organisations de pêche régionales et dans le secteur de la recherche.Dans ce contexte, les parties reconnaissent l'importance d'un programme de contrôle et d'inspection efficace dans le cadre des organisations de pêche régionales dont les deux parties sont membres. Elles conviennent de coopérer en vue de faciliter une mise en oeuvre efficace de ces programmes sur le plan pratique, dans le cadre de leurs possibilités.Article 111. La compensation financière visée à l'article 6 de l'accord est fixée, pour la période de validité du présent protocole, à 42820000 euros par an, payables au début de chaque campagne de pêche.2. Cette compensation est ajustée au cours de chaque campagne de pêche en proportion des quotas supplémentaires alloués à la Communauté, calculés sur la base des équivalents cabillaud, conformément à l'article 8 de l'accord.3. Le Groenland met à la disposition de la Communauté une quantité de 20000 tonnes d'équivalents cabillaud, que la Communauté pourrait utiliser aux fins de l'acquisition de possibilités de capture supplémentaires. La compensation ajustée, visée au paragraphe 2, peut représenter jusqu'à 50 % de ces équivalents cabillaud.4. La procédure à suivre en ce qui concerne l'allocation des possibilités de capture supplémentaires en vertu de l'article 8 de l'accord figure à l'annexe IV.Article 12La non-exécution des engagements prévus dans le présent protocole pourra entraîner, sans préjudice des dispositions des articles 7 et 10 de l'accord, une réduction correspondante des engagements visés aux articles 1er et 11 du présent protocole.Article 13Le présent protocole entre en vigueur à la date de sa signature. Il est applicable à partir du 1er janvier 2001. Les parties se notifient l'accomplissement des procédures nécessaires à cet effet.Article 141. Au plus tard le 30 juin 2003, les parties se réunissent en vue d'évaluer l'efficacité du protocole.2. Elles examinent et évaluent la pertinence du présent protocole et, si nécessaire, proposent des modifications. Dans ce cadre, elles évaluent leurs relations générales et examinent s'il y a lieu de créer et de mettre en oeuvre des instruments supplémentaires pour mieux répondre aux besoins de développement du Groenland.3. Après l'entrée en vigueur du présent protocole, les parties s'engagent à préparer la réunion d'évaluation visée au paragraphe 1. À cette fin, elles établissent des contacts appropriés et échangent les matériaux qu'elles jugent pertinents.Au plus tard quatre mois avant la réunion visée au paragraphe 1, les parties se notifient les questions qu'elles envisagent de soulever et, le cas échéant, leurs propositions de modification.4. Deux mois après la notification, les parties entrent en consultation, en vue de préparer la réunion d'évaluation, et examinent les propositions de modification éventuelles.5. Après la fin de la réunion d'évaluation, les parties se notifient l'acceptation par leurs autorités respectives des modifications proposées.Article 15Le présent protocole est rédigé en double exemplaire en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, finnoise, française, grecque, italienne, néerlandaise, portugaise et suédoise, chacun de ces textes faisant foi.Les autorités groenlandaises fournissent une traduction en groenlandais du protocole.(1) JO L 337 du 30.12.1999, p. 10.ANNEXE IQuantités de référence>TABLE>ANNEXE IIModalités et critères d'évaluation des projets1. Les parties échangent des informations sur les projets présentés en vue de la constitution d'associations temporaires d'entreprises et de sociétés mixtes au sens de l'article 4 du présent protocole.2. Les projets sont présentés à la Communauté par les autorités compétentes de l'État membre ou des États membres intéressés.3. La Communauté présente à la commission mixte une liste de projets concernant des associations temporaires d'entreprises et des sociétés mixtes. La commission mixte évalue les projets en fonction, notamment, des critères suivants:a) technique de pêche adaptée aux opérations de capture envisagées;b) espèces cibles et zones de pêche;c) âge du navire;d) dans le cas des associations temporaires d'entreprises, durée totale de l'association et durée des opérations de pêche;e) expérience en matière de pêche de l'armateur communautaire et de l'armateur groenlandais, le cas échéant.4. La commission mixte émet un avis sur les projets sur la base de l'évaluation visée au point 3.5. Dans le cas des associations temporaires d'entreprises, une fois que les projets ont reçu un avis favorable de la commission mixte, l'autorité groenlandaise délivre les autorisations et licences de pêche nécessaires.ANNEXE IIIConditions régissant l'accès aux ressources des associations temporaires d'entreprises au Groenland1. LicencesLa validité des licences de pêche délivrées par le Groenland équivaut à celle des associations temporaires d'entreprises. La pêche a lieu sur les quotas alloués par l'autorité groenlandaise.2. Remplacement de naviresUn navire communautaire opérant dans le cadre d'une association temporaire d'entreprises ne peut être remplacé par un autre navire communautaire ayant une capacité et des spécifications techniques équivalentes que pour des raisons dûment justifiées et moyennant l'accord des parties.3. ArmementLes navires communautaires opérant dans le cadre d'associations temporaires d'entreprises observent les règles et réglementations applicables au Groenland en matière d'armement, sans discrimination entre navires groenlandais et communautaires.4. Déclaration de capturesa) Tous les navires communautaires transmettent à l'autorité groenlandaise une déclaration de captures, conformément à la réglementation groenlandaise en matière de pêche.b) Une copie de la déclaration de captures est transmise à la Commission européenne.c) En cas de non-respect de ces dispositions, l'autorité groenlandaise peut suspendre la licence de pêche du navire en cause jusqu'à ce que les formalités requises aient été remplies.5. Observateurs scientifiquesÀ la demande de l'autorité groenlandaise, les navires communautaires opérant dans le cadre du présent protocole autorisent un observateur scientifique désigné par ladite autorité à monter à bord pour exécuter son mandat. L'observateur dispose de toutes les facilités nécessaires à l'exercice de ses fonctions.Les conditions de son séjour à bord sont identiques à celles appliquées aux autres officiers du navire. La rétribution et les charges sociales des observateurs incombent aux autorités groenlandaises. Les frais de leur séjour à bord sont supportés par l'armateur.ANNEXE IVPossibilités de capture supplémentaires1. Les autorités responsables du Groenland s'engagent à accorder à la Communauté, pour le 15 novembre de chaque année, les possibilités de capture supplémentaires visées à l'article 8 de l'accord, supposées à cette date disponibles pour la campagne de pêche suivante.La Communauté informe les autorités responsables du Groenland de sa réponse à l'offre au plus tard 6 semaines après la réception de cette dernière. Si la Communauté décline l'offre ou qu'elle n'y répond pas dans les 6 semaines, les autorités responsables du Groenland sont libres d'accorder ces possibilités de capture supplémentaires à d'autres parties.2. Si, à un moment quelconque au cours de la campagne de pêche, d'autres possibilités de capture supplémentaires au sens de l'article 8 de l'accord sont identifiées, qui dépassent les possibilités contenues dans l'offre visée au paragraphe 1, les autorités responsables du Groenland accordent ces possibilités supplémentaires à la Communauté.La Communauté informe les autorités responsables du Groenland de sa réponse à l'offre au plus tard 6 semaines après la réception de cette dernière. Si la Communauté décline l'offre ou qu'elle n'y répond pas dans les 6 semaines, les autorités responsables du Groenland sont libres d'accorder les possibilités de capture supplémentaires à d'autres parties.


type: wikipedia

text:
Χαλκωματά ονομάζεται συνοικία της Πάτρας, η οποία πήρε το όνομά της από την οικογένεια Χαλκωματά που εγκαταστάθηκε στην περιοχή το 1688, προερχόμενη από την Αθήνα.
 Στη συγκεκριμένη περιοχή είχε εξοχικό ο Αντώνιος Καλαμογδάρτης, ο οποίος είχε και το παρωνύμιο «ο ερημίτης του Χαλκωματά». Το 1923 ενώθηκε με την συνοικία του Γυρί και δημιουργήθηκε μια νέα συνοικία με το όνομα Σκαγιοπούλειο.
 Η συνοικία οριοθετείται από τον σταθμό του ΟΣΕ στον Άγιο Ανδρέα έως την οδό Βορείου Ηπείρου. Σήμερα ονομάζεται και Νέα Κύπρος.
 Παραπομπές
 Πηγές
 Δ. Καρατζά, Χ. Χαραλάμπους, Δ. Γκότση, Γ. Λύρα, Πάτρα, ονομάτων επίσκεψις, Έκδοση των εφημερίδων «Εθνικός Κήρυξ των Πατρών» και «Ημερήσιος Κήρυξ των Πατρών», Πάτρα 1995.
 Βιβλιογραφία
 Κώστας Λογαράς, Πάτρα, μια πόλη στην λογοτεχνία, Εκδόσεις Μεταίχμιο, Αθήνα 2001. ISBN 978-960-375-924-9.
 Ξενοφών Αργ. Παπαευθυμίου, Η Πάτρα των ανωνύμων. Πρώιμα και λαϊκά στοιχεία στην αρχιτεκτονική της Πάτρας, Αχαϊκή Βιβλιοθήκη, Εκδόσεις Πελοπόννησος, Πάτρα 2014. ISBN 978-960-88372-2-5.
 Χαλκωματά


text:
Der Burgstall Kirchberg bezeichnet eine abgegangene mittelalterliche Höhenburg etwa 370 m südöstlich des oberpfälzischen Ortes Etzenricht im Landkreis Neustadt an der Waldnaab. Die Anlage wird als Bodendenkmal unter der Aktennummer D-3-6338-0001 im Bayernatlas als „mittelalterlicher Burgstall mit der Evang.-Luth. Kirche St. Nikolaus in Etzenricht“ geführt.
 Beschreibung
 Die Anlage liegt auf dem Kirchberg, einem kleinen Kegelberg mit gleichmäßig abfallenden Seiten, der etwa 25 m höher als der Ort Etzenricht ist. Der Hügel weist Spuren künstlicher Aufschüttung und Planierung auf. Die ca. kreisrunde Anlage hat einen Durchmesser von annähernd 90 m. Am Rand ist eine Wall- und Grabenanlage erkennbar. Der Gipfel ist durch die Kirche St. Nikolaus und mit einem Friedhof überbaut, die durch eine Ringmauer geschützt werden. Die Kirche wurde im 14. Jahrhundert vermutlich aus den Resten einer alten Burganlage erbaut und als Wehrkirche mit Wallgraben und Ringmauer angelegt. Drei Meter unter dem Plateaurand umzieht ein sieben Meter breiter Ringgraben den Hügel, diesem ist ein sieben Meter breiter Wall vorgelagert. Die Höhe von der Grabensohle bis zur Wallkrone beträgt 1,8 m. Vor dem Wall finden sich Reste einer schmalen Terrasse.
 Literatur
 Armin Stroh: Die vor- und frühgeschichtlichen Geländedenkmäler der Oberpfalz. (Materialhefte zur bayerischen Vorgeschichte, Reihe B, Band 3). Verlag Michael Laßleben, Kallmünz 1975, ISBN 3-7847-5030-3, S. 228.
 Weblinks
 Einzelnachweise
 Kirchberg
 Bodendenkmal in Etzenricht
 Kirchberg (Etzenricht)
 Kirchberg (Etzenricht)


type: caselaw

text:
 12.1.2015
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 7/4
 Tiesas (pirmā palāta) 2014. gada 5. novembra spriedums (Administrativen sad Sofia-grad (Bulgārija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Snezhana Somova/Glaven director na Stolichno upravlenie “Sotsialno osiguryavane”
 (Lieta C-103/13) (1)
 (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu - Sociālais nodrošinājums - Regula (EEK) Nr. 1408/71 - 12., 45., 46. un 94. pants - Valsts tiesiskais regulējums, kurā pensijas piešķiršana pakļauta nosacījumam, ka ir pārtraukta vecuma pensijas apdrošināšanas iemaksu veikšana - Trūkstošā apdrošināšanas laikposma atpirkšana, veicot iemaksas - Apdrošināšanas laikposmu pārklāšanās vairākās dalībvalstīs - Apdrošināmā iespēja atteikties no noteikuma par iemaksu veikšanas un apdrošināšanas laikposmu summēšanas - Piešķirtās pensijas atņemšana un pārmaksātās summas atgūšana - Pienākums maksāt procentus)
 (2015/C 007/05)
 Tiesvedības valoda – bulgāru
 Iesniedzējtiesa
 Administrativen sad Sofia-grad
 Pamatlietas puses
 Prasītāja: Snezhana Somova
 Atbildētājs: Glaven director na Stolichno upravlenie “Sotsialno osiguryavane”
 Rezolutīvā daļa:
 1)
 LESD 49. pantam ir pretrunā tāds dalībvalsts tiesiskais regulējums kā Sociālā nodrošinājuma kodeksa (Kodeks za sotsialnoto osiguryavane) 94. panta 1. punkts, saskaņā ar kuru, lai varētu piešķirt vecuma pensiju, iepriekš ir jāizpilda nosacījums par sociālās apdrošināšanas iemaksu veikšanas pārtraukšanu saistībā ar citā dalībvalstī veikto darbību;
 2)
 Padomes 1971. gada 14. jūnija Regulas (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā, tās redakcijā ar grozījumiem un atjauninājumiem, kas izdarīti ar Padomes 1996. gada 2. decembra Regulu (EK) Nr. 118/97, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1992/2006, 45. pants, 46. panta 2. punkts un 94. panta 2. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka ar tiem sociālās apdrošināšanas dalībniekiem netiek piešķirta iespēja izvēlēties, lai, nosakot tiesības dalībvalstī, netiktu ņemti vērā apdrošināšanas laikposmi, kas pabeigti citā dalībvalstī pirms šīs regulas spēkā stāšanās datuma šajā pirmajā dalībvalstī.
 (1) OV C 129, 4.5.2013.