text:
Perun tasavalta (esp. República del Perú) eli Peru on valtio Etelä-Amerikassa. Sen rajanaapurit ovat Ecuador ja Kolumbia pohjoisessa, Brasilia idässä, Bolivia kaakossa ja Chile etelässä. Maan länsipuolella on Tyynimeri. Vaikka Peru sijaitsee lähellä päiväntasaajaa, kylmä Humboldtin merivirta ja korkeat Andit pitävät sen ilmaston viileämpänä kuin muualla tropiikissa.
 Muinaisen mahtavan Inkavaltion kukistumisen jälkeen Peru oli Espanjan siirtomaa 1531–1821, ja Perun varakuningaskunta oli Espanjan Etelä-Amerikan alueiden keskus. Itsenäistymisensä jälkeen Peru kävi useita sotia naapurivaltioidensa kanssa, ja niissä se menetti muun muassa kolme maakuntaa Chilelle. Perun politiikkaa hallitsivat 1900-luvulla oikeistodiktatuurit, sotilasvallankaappaukset ja vasemmistovalta. Maan turvallisuustilannetta heikensi vuosisadan lopulla kaksi sissiliikettä, ja Alberto Fujimorin autoritaarisella kaudella muun muassa puoluekenttä hajosi. 2000-luvulla Peru on kuitenkin onnistunut kehittämään talouttaan, joka on kasvanut voimakkaasti. Se on kuitenkin edelleen varsin riippuvainen kaivannaisvaroista.
 Maantiede
 Pinnanmuodot ja vesistöt
 Peru on latinalaisen Amerikan neljänneksi suurin valtio, ja sen pinta-ala on 1 285 216 neliökilometriä. Sen rajanaapurit ovat Ecuador, Kolumbia, Brasilia, Bolivia ja Chile. Peru voidaan jakaa kolmeen maantieteelliseen osaan, rannikkoon (costa), Andeihin (sierra) ja trooppiseen viidakkoon (selva).
 Rannikkotasanko on leveimmillään Chimbotesta pohjoiseen, missä se on tyypillisesti 30–50 kilometriä leveä. Sechuran aavikolla leveys on yli 140 kilometriä. Chimbotesta etelään tasanko on selvästi kapeampi ja Andien kukkulat ulottuvat Tyynenmeren rantaan saakka. Perun Andit ovat korkeimmillaan maan keskiosissa, jossa on Cordillera Blanca. Siellä on myös maan korkein vuori Huascarán (6 768 metriä). Andien huippujen väliin jää Perun eteläosassa Altiplanon ylätasanko. Andien itärinteet puolestaan laskeutuvat kohti Amazonin allasta.
 Andit jakaa Perun vesistöt. Tyyneenmereen laskevat joet ovat lyhyitä ja virtaavat jyrkillä rinteillä. Ne ovat myös kausittaisia, ja vain suurimpien jokien, kuten Santan, virtaama on ympärivuotista. Andeista itään virtaavat joet kuuluvat puolestaan Amazonin vesistöön. Amazonin lähdevedet ovat Perun Andeilla, ja sen sivujoista merkittävimpiä ovat Marañón, Huallaga ja Ucayali. Altiplanolla on myös sisäinen valuma-alue, jonka keskusjärvi on Titicaca, maailman korkeimmalla sijaitseva purjehduskelpoinen järvi.
 Maanjäristykset ovat Perussa yleisiä, koska maan rannikon lähellä kulkee Nazcan- ja Etelä-Amerikan laattojen välinen raja. Andeilla sijaitsee useita tulivuoria, joista aktiivisin on Ubinas.
 Ilmasto
 Humboldtin merivirran ja Andien vuoriston vaikutuksesta Perussa ei ole sen leveysasteelle tyypillistä trooppista ilmastoa. Rannikkokaistaleella vallitsee viileä ja vähäsateinen ilmasto, jonka aiheuttaa rannikolla etelästä kulkeva kylmä Humboldtin merivirta. Lämpötilat pysyvät tasaisen alhaisina koko vuoden. Monin paikoin sateiden välissä voi mennä vuosia. Rannikon pohjoisosissa säätyyppi muuttuu 8–10 vuoden välein joulu- tai tammikuussa El Niñon takia Andeilla vallitsee vuoristoilmasto, samanlainen kuin Bolivian puolella. Sadekausi on marraskuusta maaliskuuhun ja kuivan kauden aikana korkeimmissa osissa voi olla jopa pakkasta. Andien itäpuolella ilmasto muistuttaa Bolivian ja Brasilian puoleisten osien ilmastoa. Lämpötila on päivisin 30 asteen tienoilla ympäri vuoden. Varsinainen sadekausi kestää lokakuusta huhtikuuhun, mutta kesäkuukausillekin osuu joitakin sadepäiviä.
 Luonto
 Rannikkovyöhykkeen kasvillisuus on varsin pientä. Erityisen sumuisilla alueilla on niin sanottua lomas-kasvillisuutta. Rannikkovesien biomassa on valtava, ja meressä elää paljon nisäkkäitä ja kaloja. Rannikolla on myös runsaita lintuyhdyskuntia.
 Andien alueella yli 4 000 metrin korkeudessa on lähinnä Altiplanon ruohomaita, mutta sitä alempana on paljon viljelykasveja. Altiplanon ruohomailta ovat kotoisin laama, alpakka, vikunja ja guanako. Viljelyalueilla kasvaa perunaa, kvinoaa ja maissia, ja monin paikoin eukalyptukset ovat syrjäyttäneet paikalliset puut.
 Andien itäisillä rinteillä ja Amazonin altaassa kasvaa tuuhea trooppinen sademetsä, jonka nisäkäslajistoon kuuluvat muun muassa jaguaari, kapybara, amerikantapiiri ja useat apinalajit.
 Historia
 Intiaanit ennen eurooppalaisia
 Perun intiaanikulttuureilla on tuhansien vuosien perinteet. Alueen asutus alkoi noin kymmenentuhatta vuotta sitten, kun metsästäjä-keräilijäkansoja saapui pohjoisesta. Tuhansien vuosien aikana Perun alueelle kehittyi monia kulttuureita, joista monet olivat kuitenkin varsin lyhytikäisiä. Chinchorron kulttuuri muumioi kuolleitansa jo noin vuonna 6000 eaa. Ensimmäinen perulainen korkeakulttuuri oli Chavínin kulttuuri, joka yhdisti vuosien 1200–400 eaa. aikana Perun kansoja. Paracasin kulttuuri puolestaan hallitsi vuosina 700 eaa. – 200 jaa. etelärannikkoa.
 Moche-kulttuuri (200–1100) oli ensimmäisiä kaupunkikulttuureja, ja sen yhteiskunta oli jo hyvin järjestäytynyt ja se rakensi isoja rakennelmia. Nazca-kulttuuri kukoisti noin vuosina 300–800 rannikolla Limasta etelään. Se tunnetaan erityisesti suurista vain ilmasta nähtävistä Nazcan linjoista. Wari-kulttuuri oli puolestaan Perun ensimmäinen kaupunkiyhteiskunta, joka laajensi alueitaan sotilaallisesti. Ayacuchosta lähtenyt kulttuuri hallitsi Andeja Perusta Chileen ja Boliviaan asti. Wari-kulttuurin aikaa oli vuodet 600–1100. Viimeinen inkoja edeltänyt merkittävä kulttuuri oli Chimú, joka rakensi suuren kuninkaallisen Chan Chanin kaupungin.
 Inkavaltakunta syntyi noin 1200 jaa. Se alkoi laajentua voimakkaasti 1400-luvulla, jolloin maan hallitsijoina olivat Pachacútec ja Túpac Inca Yupanqui. Laajeneminen oli erityisen nopeaa vuosien 1463–1493 välillä. Inkavaltakunta käsitti suurimmillaan melkein miljoonan neliökilometrin alueen Ecuadorin ja Kolumbian rajalta keskiseen Chileen. Inkayhteiskunta oli hierarkkinen, ja valtakunta rakensi yli 30 000 kilometrin pituisen tieverkoston ja taidokkaasti suunniteltuja kivirakennuksia.
 Espanjalaisaika
 Noin viisi vuotta ennen espanjalaisten tuloa inkavaltiota raastoi sisällissota, jonka osapuolia johtivat vallanperimyksestä kiistelevät veljekset. Sisällissota oli heikentänyt inkoja, kun konkistadori Francisco Pizarro saapui valtaamaan inkojen valtakunnan vuonna 1531. Espanjalaiset teloittivat vallanperimyssodan voittaneen inkahallitsija Atahualpan 1533. Pizarro perusti Liman 1535 ja tuhosi inkojen pääkaupungin Cuscon.
 Peruun vuonna 1542 perustettu varakuningaskunta hallitsi kaikkia Espanjan siirtokuntia Etelä-Amerikassa nykyisestä Panamasta maanosan eteläkärkeen saakka, ja sen pääkaupungista Limasta tuli maanosan merkittävin kaupunki. Konkistadoreille myönnettiin Perusta maata, ja he saivat työvoimaa alkuperäisasukkaista encomienda-järjestelmän kautta. Varakuningas Francisco de Toledo (1569–1581) puolestaan otti käyttöön järjestelmän, jossa alkuperäisasukkaiden päälliköt saivat valtaa paikallisten tapojen mukaan mutta samalla vastuun kerätä varoja sekä työvoimaa siirtomaahallinnolle. Toledo myös valloitti Vilcabamban alueella asuneet ”vapaat” inkat ja teloitti heidän johtajan Túpac Amarun.
 Perusta tuli Espanjan tärkein Etelä-Amerikan-siirtomaa sieltä löydettyjen malmivarojen ansiosta. Siellä oli myös hallinnollinen keskus audiencia, ja Perun kirkon johtaja oli Liman arkkipiispa. Peru joutui kuitenkin vaikeuksiin 1700-luvulla. Bourbonit olivat vuonna 1700 saaneet vallan Espanjassa, ja he alkoivat järjestää siirtomaita uudestaan. Uuden-Granadan varakuningaskunta luotiin Perun pohjoisista osista ja La Platan varakuningaskunta sen eteläisistä osista. Peru menetti La Plataan arvokkaan hopeakaivoksen, ja samalla satamia avattiin suoralle kaupankäynnille. Vuonna 1780 puolestaan inkakuninkaiden perilliseksi julistautunut Túpac Amaru II johti kapinaa espanjalaisia vastaan, mutta kapina kukistettiin.
 Itsenäisyyden alku: sotia ja talouskriisejä
 Monet Espanjan siirtomaista Amerikassa itsenäistyivät 1800-luvun alussa. Perussa itsenäisyysajattelu syntyi hitaasti, sillä paikallinen aristokratia oli konservatiivinen, maassa asui paljon espanjalaisia ja Espanjan asevoimat olivat siellä voimakkaasti läsnä. Perun itsenäisyyden keskeisimmät henkilöt eivät olleetkaan perulaisia. Argentiinalainen José de San Martín julisti Perun itsenäiseksi 28. heinäkuuta 1821, ja itsenäisyyssota päättyi vuonna 1824 Ayacuchon taistelussa, mikä päätti Espanjan siirtomaanvallan.
 Vuosina 1836–1839 Peru ja Bolivia liittyivät lyhytaikaiseksi liittovaltioksi. Vuosina 1849–1874 maahan tuotiin 80 000–100 000 kiinalaista työläistä muun muassa keräämään guanoa. Peru vei kolmen vuosikymmenen aikana 12 miljoonaa tonnia guanoa Eurooppan, mikä vakautti valtion taloutta ja antoi presidentti Ramón Castillan mahdollisuuden lopettaa siirtomaaperuja olleen orjuuden ja alkuperäisasukkaiden pakkotyön. Guanotalous kuitenkin rohkaisi Perua elämään yli varojensa. Maa aloitti muun muassa ylioptimistisen liikenneprojektin, jonka seurauksena muun muassa rakennettiin yli 1 200 kilometriä rautateitä. Osa rautateistä kulkee vieläpä erittäin haastavassa Andien ympäristössä. Peru kävi myös kalliita sotia. Ecuador ja Peru sotivat Amazonin altaan alueesta. Espanjaa vastaan se soti merellä 1864–1866. Tyynenmeren sodassa 1879–1883 yhdessä Bolivian kanssa Chileä vastaan Peru menetti nitraattikenttänsä Atacaman autiomaassa ja kolme maakuntaansa.
 Vuonna 1895 Perussa nousi valtaan niin sanottu aristokraattinen tasavalta, kun Nicolás de Piérola kaappasi vallan diktaattorimaiselta Andrés Avelino Cáceresilta. Aristokraattisen tasavallan kausi kesti vuoteen 1914, ja sen aikana Peru oli poliittisesti suhteellisen vakaa ja talouskasvu voimakasta. Samalla monet perinteiset haciendat ja pienet kaivosyhteisöt alkoivat muuttua nykyaikaisemmiksi maatiloiksi ja kaivoskaupungeiksi. Ensimmäinen maailmansota toi kuitenkin talousongelmia ja poliittista epävakautta.
 Oikeistodiktaattorien kausi
 Presidentti Augusto B. Leguía kannatti 1920 perustuslain lisäystä, joka tuki alkuperäisasukkaiden maaoikeuksia. Sen epäonnistuttua maassa vahvistui alkuperäisten asukkaiden indigenismo-liike. Vuonna 1924 perustettiin APRA, joka ajoi muun muassa intiaanien yhtenäisyyttä ja vastusti Yhdysvaltain imperialismia. Leguían vallasta syrjäyttäneen Sánchez Cerron johtaman kaappauksen jälkeen maata hallitsivat oikeistolaiset diktatuurit. Ecuadorin-Perun sodan jälkeen solmittiin 1942 Rion sopimus.
 Peru palasi siviilivaltaan vuonna 1963, kun Fernando Belaúnde Terry valittiin presidentiksi. Armeija syrjäytti hänet kuitenkin vuonna 1968. Sotilashallinto epäonnistui uudistuksissaan pahoin ja myöntyi vuonna 1978 uuden perustuslain tekemiseen. Belaúnde valittiin vuonna 1980 uudestaan presidentiksi. Hän ja hänen seuraajansa Alan García joutuivat taistelemaan hyperinflaatiota, valtaisaa velkaa, yleislakkoja ja kahta sissiliikettä, Loistavaa polkua ja MRTA:ta vastaan. García pyrki siivoamaan vanhan kaartin poliisista ja armeijasta ja korjaamaan taloutta hinta- ja valuuttakontrollilla ja kansallistamalla kaksi pankkia, josta joutui luopumaan ankaran vastarinnan jälkeen. Inflaatio kiihtyi hillitsemättömästi: vuonna 1990 inflaatio oli yli 7 500 %. Niinpä Garcia hävisi vaalit ja pakeni maasta välttääkseen syytteet taloudellisista väärinkäytöksistä.
 Paluu siviilihallintoon
 Kesäkuussa 1990 presidentiksi valittiin politiikan ulkopuolinen japanilaisten maahanmuuttajien poika Alberto Fujimori. Fujimori aloitti laajat leikkaustoimet inflaation pysäyttämiseksi ja velan maksamiseksi. Kun presidentin vastainen oppositio oli enemmistönä parlamentissa, Fujimori järjesti huhtikuussa 1992 armeijan tuella kaappauksen, hajotti kongressin ja kirjoitti uuden perustuslain. Maolainen sissiliike Loistava polku kiihdytti hyökkäyksiään hallituksen toimien jälkeen. Sen johtaja Abimael Guzmán pidätettiin syyskuussa, mikä aluksi kiihdytti sissien hyökkäyksiä, mutta jo 1994 noin kuusituhatta sissiä antautui.
 Alkuvuodesta 2000 Fujimori pyrki kolmannelle kaudelle, vaikka perustuslaki kielsi sen. OAS:n ja opposition protesteista huolimatta hänen ilmoitettiin voittaneen, mutta hänen lähipiirinsä jäi kiinni lahjonnasta. Jatkuvien protestien vuoksi vaalit uusittiin huhtikuussa 2001. Fujimori erotti asevoimien komentajan ja kolme kenraalia estääkseen vallankaappauksen. Lopulta Valentín Paniagua nousi oppositiosta parlamentin puhemieheksi Fujimorin ollessa ulkomailla, josta käsin hän jätti eropyyntönsä. Tammikuussa 2001 virkaa tekeväksi presidentiksi noussut Paniagua perusti totuuskomission tutkimaan 4 000 ihmisen katoamista 1980- ja 1990-luvuilla. Fujimorin luottomies Vladimiro Montesinos tuomittiin lähes 25 vuodeksi vankilaan korruptiosta sekä vallan ja valtion varojen väärinkäytöstä.
 Vuoden 2001 vaaleissa presidentiksi valittiin taloustieteilijä Alejandro Toledo, ja häntä seurasi entinen presidentti Alan García. Garcían oikeistolaisella presidenttikaudella [2006–2011] Perun talouskasvu oli maanosan huippua ja köyhien osuus väestöstä väheni merkittävästi. Hänen seuraajakseen valittiin täpärästi kesäkuussa 2011 vasemmistolainen Ollanta Humala, joka tosin nimitti ministereikseen talouselämälle mieleiset, Yhdysvalloissa koulutetut poliitikot.
 Vuodesta 2017 alkaen Peru on ollut poliittisen kriisin kourissa. Vallasta taistelevat kolme puolueryhmittymää: vasemmistolainen Frente Amplio (laaja rintama), oikeistolais-fujimorilainen Fuerza Popular (kansan voima) ja keskustaoikeistolainen Peruanos Por el Kambio (perulaiset muutoksen puolesta). Kriisin seurauksena . Humalan seuraajaksi vuonna 2016 valittu muutoksen puolesta -puolueen Pedro Pablo Kuczynski joutui eroamaan presidentin tehtävästä alle kahden vuoden presidenttikauden jälkeen ja hänet vangittiin korruptiosta syytettynä. Presidenttinä vuodesta 2018 on ollut samaa puoluetta edustava Martin Vizcarra. Presidentti Vizcarra sulki maan kongressin 30. syyskuuta 2019 siellä paljastuneen korruptioskandaalin takia. Tästä syntyi perustuslaillinen kriisi, koska vastavetona kongressi erotti presidentti Vizcarran ja nimitti hänen tilalleen Mercedes Aráozin. Vizcarra on määrännyt uudet kongressivaalit pidettäväksi tammikuussa 2020.
 Politiikka
 Perun perustuslaki on vuodelta 1993. Sitä on muutettu Perun historian aikana monia kertoja, ja nykyistäkin perustuslakiin on tehty useita lisäyksiä. Perustuslain mukaan presidentti valitaan viideksi vuodeksi kerrallaan. Presidentti voidaan valita uudelleen, mutta peräkkäiset kaudet ovat kiellettyjä. Peru on presidentiaalinen tasavalta, ja presidentti on sekä valtionpäämies että hallituksen päämies. Presidentti valvoo myös hallitusta, ja häntä avustaa pääministeri. Vuoden 2021 vaaleissa presidentiksi valittiin Vapaa Peru -puolueen Pedro Castillo.
 Perun parlamentissa on 130 jäsentä, jotka valaitaan viideksi vuodeksi suhteellisella vaalitavalla. Puoleille on asetettu viiden prosentin vaalikynnys. Perun puoluekenttä on jopa latinalaisen Amerikan mittapuulla hajanainen. Perinteinen puoluejärjestelmä hajosi 1990-luvulla Alberto Fujimorin autoritaarisella kaudella, ja Perun järjestelmää on sittemin kutsuttua ”demokratiaksi ilman puolueita”. Vuonna 2016 kongressiin valittiin kuusi puoluetta ja vuonna 2021 kymmenen. Samaan aikaan presidentinvaaleissa oli 18 ehdokasta 18 puolueesta. Hajanainen puoluekenttä on tehnyt vaikeaksi muodostaa tehokasta hallitusta, eivätkä puolueet pysty takaamaan tukea parlamentissa edistämilleen asioille.
 Hallinnollinen jako
 Perun maa-alue, lain numero 27867 mukaan päivätty 18. marraskuuta 2002, on jaettu 26 alueeseen (región; regiones). Alueet ovat jaettu edelleen provinsseihin (provincia) ja piireihin (distrito). Joulukuussa 2019 provinsseja oli 196 ja piirejä 1 874.
 Keskinen alue: Ayacucho, Callao, Huancavelica, Huánuco, Ica, Junín, Lima, Pasco.
 Pohjoinen alue: Ancash, Cajamarca, La Libertad, Lambayequ, Piura, Tumbes.
 Itäinen alue: Amazonas, Loreto, Madre de Dios, San Martín, Ucayali.
 Eteläinen alue: Apurimac, Arequipa, Cusco, Moquegua, Puno, Tacna.
 Vuoteen 2002 asti Peru oli jaettu 24 departementtiin. Departementit olivat saman kuin alueet, Limaa ja Callaota lukuun ottamatta. Alueisiin siirryttäessä Lima erotettiin Liman departementista ja entisestä Provincia Constitucional Callaosta tuli alue.
 Talous ja infrastruktuuri
 Peru on Maailmanpankin mukaan ylemmän keskitulotason maa, ja maan talous on ollut 2000-luvulla voimakkaassa kasvussa. 2000-luvun ensimmäisen 15 vuoden aikana kasvu on ollut noin 5 prosenttia vuodessa. Nopeus oli yksi latinalaisen Amerikan kovimmista. Talouskasvu oli vuosien 2004–2012 aikana noin 6 prosenttia vuodessa, mutta vuoden 2015 taloudellisten ongelmien jälkeen kasvu on hidastunut. Koronapandemian takia bruttokansantuote romahti vuonna 2020 yli 11 prosenttia. Vuonna 2019 bruttokansantuote oli 228 miljardia dollaria ja 6 790 dollaria asukasta kohden.
 Perun talous pohjautuu sen luonnonvaroihin. Vuoristossa on malmeja ja mineraaleja, ja Tyynenmeren rannikon kalavedet ovat hyvät. Talouteen kuitenkin vaikuttaa metallien heilahtelevat maailmanmarkkinat. Kaivos- ja valmistusteollisuuden osuus bruttokansantuotteesta 30,6 prosenttia ja työvoimasta 15 prosenttia. Peru on maailman suurimpia hopean, kullan ja kuparin tuottajia sekä merkittävä Sinkin ja lyijyn tuottaja. Tärkeimmät teollisuustuotannon haarat ovat puolestaan tekstiili-, kulutustavara- ja ruoanvalmistusteollisuus. Liman suurkaupunkialue on keskeisin teollisuuskeskittymä.
 Perun pinta-alasta vain pieni osa soveltuu hyvin maataloudelle, sillä kuiva rannikko, vuoristoinen keskiosa ja vaikeakulkuinen sademetsäalue rajoittavat maataloutta. Maatalous on silti kilpailukykyinen, ja tuottaa 7 prosenttia bruttokansantuotteesta ja työllistää 27 prosenttia työvoimasta. Tärkeimmät maataloustuotteet ovat puuvilla, sokeriruoko, kahvi, vehnä, riisi, maissi, kvinoa ja ohra. Peru on myös maailman johtavia latva-artisokan, mangon, sitrushedelmien, avokadon ja viinirypäleiden tuottaja. Palvelualat käsittävät puolestaan 54,4 prosenttia bruttokansantuotteesta ja 57 prosenttia työvoimasta. Matkailu, finanssipalvelut ja telekommunikaatio ovat olleet 2000-luvulla eniten kehittyneitä aloja.
 Peru kuuluu Maailman kauppajärjestöön, ja se on erittäin avoin kansainväliselle kaupalle. Maan tärkeimmät vientituotteet ovat kupari, kulta, öljy ja sinkki. Perun ulkomaankauppa perustuu avoimeen talouteen, ja se on tehnyt monia kauppasopimuksia. Vuonna 2019 lähes 95 prosenttia viennistä meni maahan, jonka kanssa Perulla on vapaakauppasopimus. Kiina ja Yhdysvallat ovat tärkeimmät kauppakumppanit, ja muita merkittäviä kumppaneita ovat Brasilia, Etelä-Korea, Meksiko, Ecuador, Japani ja Sveitsi.
 Perun talouden 2000-luvun myönteisin kehityskulku on ollut köyhyysasteen pieneneminen. Köyhyysaste oli Perun tilastokeskuksen mukaan vuonna 2001 vielä 54,7 prosenttia, mutta vuonna 2019 enää 20,2 prosenttia. Trendi on ollut erityisen voimakasta maaseudulla, mutta toisaalta maaseudun köyhyysaste vuonna 2019 oli vielä silti 40,8 prosenttia. Äärimmäisessä köyhydessä vuonna 2021 eli 2,9 prosenttia perulaisista. Vuoristoalueiden maaseudulla äärimmäisen köyhyyden osuus oli 12,0 prosenttia.
 Köyhyyden vähenemisestä huolimatta Perussa on edelleen suurta sosioekonomista epätasa-arvoa, mikä kohdistuu erityisesti Andien ja Amazonin altaan alkuperäisasukkaisiin. Gini-kerroin vuonna 2016 oli 43,8 ja sukupuolten välisen epätasa-arvon indeksi vuonna 2017 0,368. Tulojen epätasainen jakautuminen on Perussa siis edelleen suurta, vaikka tilanne on hieman parempi kuin esimerkiksi Brasiliassa tai Chilessä.
 Liikenne
 Perun liikennejärjestelmiä vaikeuttavat Andit ja Amazonin monisyinen jokiverkosto. Amazonian alueen jokiliikenne on alikehittynyt pitkien etäisyyksien ja matalan asukastiheyden takia. Tieverkoston tärkein tie on rannikon suuntaisesti kulkeva Pan-Amerikan valtatie. Toinen tärkeä tie on Limasta itään Andien ylittävä keskusvaltatie. Rautatieverkkoon kuuluu kaksi erillistä järjestelmää. Keskusrautatie kulkee Callaosta Cerro de Pascon tärkeälle kaivosalueelle. Pidempi eteläinen rautatie yhdistää Cuzcon ja Arequipan muun muassa Titicacajärven rannalla olevaan Punoon.
 Liman Jorge Chávezin kansainvälinen lentoasema sijaitsee Callaossa, ja sieltä on säännöllisiä yhteyksiä muualle Amerikkaan ja Eurooppaan. Lentoliikenne on merkittävä myös maan sisäisessä liikenteessä, ja osaan sademetsäalueista ei pääse helposti kuin lentokoneella. Keskeisin operaattori on LATAM Perú. Callao on Perun suurin satama, ja tärkein jokisatama on Iquitosissa Amazonin varrella.
 Puhdas vesi
 Perun vesi- ja sanitaatiotilanne on kohentunut 2000-luvulla varsinkin kaupungeissa. Vuonna 2000 75 %:lla perulaisista oli puhdasta juomavettä ja 56 %:lla perustason sanitaatiopalvelut, vuodesta 1990 veden saatavuus oli kasvanut 12:lla ja sanitaation kahdella prosenttiyksiköllä. Maaseudulla sanitaatio puuttuu vielä 70 %:lta väestöstä, kaupungeissa 31 %:lta.
 Väestö
 Väestöjakauma
 Perussa asui vuoden 2017 väestönlaskennan mukaan 31 237 385 ihmistä. Väestönkasvu oli edellisen kymmenen vuoden aikana ollut keskimäärin 1 prosentti vuodessa. Perun väestö kasvoi nopeasti 1900-luvun aikana, ja 1970-luvulla kasvu oli erityisen voimakasta. Vuonna 1961 asukasluku oli ollut 10,4 miljoonaa, ja vuonna 1972 se oli 14,1 miljoonaa ja vuonna 1981 noin 17,8 miljoonaa. Väestönkasvu on 1970-luvun jälkeen hidastunut ehkäisyn yleistymisen ja kaupunkilaisten pienemmän perhekoon seurauksena.
 Etnisesti Perun suurin ryhmä väestönlaskennan mukaan on niin sanotut mestitsit, joita on yli 60 prosenttia väestöstä. Ketšuoiden osuus on 22,3 prosenttia, eurooppalaisten 5,9 prosenttia, afroperulaisten 3,6 prosenttia ja aimaroiden 2,4 prosenttia. Ketšuat ja aimarat kuuluvat Andien alkuperäiskansoihin. Amazonin alueen alkuperäisasukkaisiin identifioi vuonna 2017 noin 210 000 ihmistä eli alle prosentti kaikista etnisyytensä ilmoittaneista.
 Perun virallinen kieli on espanja, jota puhuu äidinkielenään 84,1 % väestöstä. Ketšualla, jota puhuu 13 % ja aimaralla on alueellisesti virallinen asema. Ketšua oli alkujaan inkojen käyttämä kieli, jonka inkavalloittajat levittivät koko valtakuntaansa. Aimaraa puhutaan etenkin Bolivian rajalla Titicacajärven ympäristössä. Kaikkiaan maassa puhutaan 94 kieltä tai murretta, joista monet suurimmista ovat ketšuan tai aimaran murteita.
 Perun vuoden 2017 väestönlaskennassa 76,0 prosenttia oli katolisia, 14,1 prosenttia evankelikaalisia, 4,8 prosenttia muita ja 5,1 prosenttia uskonnottomia. Kymmenen vuotta aiemmin tehdyssä väestönlaskentaan verrattuna katolisten osuus oli pudonnut mutta muiden ryhmien kasvanut. Perinteisiä heimouskontoja harjoitetaan lähinnä etäisissä itäisissä viidakoissa, kun taas varsinkin Andien ylängöllä katoliseen uskontoon sekoittuu perinteisten uskontojen elementtejä.
 Peru on huomattavan kaupungistunut valtio, ja 1900-luvulta lähtien väestö on muuttanut kaupunkeihin. Perun asukkaista peräti 77,9 prosenttia asuu kaupungeissa ja vain 22,1 prosenttia maaseudulla. Monet kaupungit ovatkin kasvaneet suuriksi, mutta Lima on Perun ylivoimaisesti suurin asutuskeskus. Liman suurkaupunkialueella elää yli neljännes koko valtion asukkaista. Seuraaviksi suurimmat kaupungit ovat Arequipa ja Trujillo. Liman suurkaupunkialueella oli vuoden 2017 väestönlaskennan mukaan 9,56 miljoonaa asukasta. Arequipassa asukkaita oli 1,0 miljoonaa ja Trujillossa 0,92 miljoonaa.
 Koulutus
 Perussa ilmainen ja pakollinen koulutus 6–15-vuotiaille. Kaikkien lasten saaminen kouluun varsinkin kaupunkikeskusten ulkopuolella on kuitenkin ollut hankalaa. Julkisten koulujen tasoa pidetään yleisesti myös huonona. Luokkakoot ovat isot, tilat ovat puutteelliset, opettajat huonosti koulutettuja ja koulutuksen laatu heikkoa. Vuonna 2007 tehdyn tutkimuksen mukaan kolmasosa opettajista ei hallitse luetun ymmärtämistä eikä puolet opettajista selviä yksinkertaisista matemaattisista laskutehtävistä.
 Peru on panostanut 2000-luvulla koulutuksen kehittämiseen, ja koulunkäynnin aloittaneiden osuus on tasaantunut 95 prosentin tuntumaan. Toisen asteen koulutuksen aloittajien osuus on kasvanut lievästi vuodesta 2008 vuoteen 2016, mutta korkeakoulutukseen menevien osuus varsin paljon. Vuonna 2007 yliopisto-opiskelijoita yksityisellä puolella oli 364 000, kun vuonna 2016 niitä oli yli 1,08 miljoonaa. Samaan aikaan maan PISA-tulokset ovat kehittyneet nopeammin kuin missään muussa latinalaisen Amerikan maassa, vaikka tulos on edelleen heikko.
 Terveydenhuolto
 Peru on kehittänyt 2000-luvulla huomattavasti terveydenhuoltojärjestelmäänsä, mutta lääkäri- ja hoitajapula sekä kunnollisten hoitopaikkojen puute vaikuttaa terveydenhuoltoon erityisesti Liman pääkaupunkiseudun ulkopuolella.
 Perun terveydenhuollon kehittymisen ansiosta muun muassa lapsikuolleisuus laskenut huomattavasti. Alle 5-vuotiaiden kuolleisuus vuonna 2000 oli 38,6 kuolemaa tuhatta syntymää kohti, mutta vuonna 2015 kuolleisuus oli enää 16,6/1000. Neonataalikuolleisuus putosi samalla aikavälillä 15,5 kuolemasta 7,6 kuolemaan tuhatta synnytystä kohti.
 Kulttuuri
 Kulttuurierot maan eri alueiden välillä ovat melko suuria ja voidaan jakaa kolmeen alueeseen: rannikkoon, vuoristoon ja sademetsäalueeseen. Länsirannikon pohjoisosa on kuivaa erämaata, mutta etelässä sitä halkovat jokilaaksot, jotka soveltuvat maanviljelyyn. Kolmannes perulaisista asuu Limassa ja koko rannikkoseudulla yhteensä kaksi kolmannesta. Andien vuoristo on vanhaa inkojen valtakuntaa, ja siellä asuu edelleen monia alkuperäiskansoja, joista jotkut sanovat olevansa inkojen suoria perillisiä. Andien takana sademetsäalueella on harjoitettu poliittisesti värittyneitä asuttamishankkeita. Alueen merkittävyys kasvoi, kun sieltä löydettiin öljyä.
 Rannikon ruokavalio painottuu kalaruokiin ja keittobanaaniin, kun taas Andeilla syödään perinteisesti lihaa, maissia ja perunaa. Keitot ja riisi ovat yleisiä kaikkialla. Ceviche eli sitruunaisessa maustekastikkeessa marinoitu kala on tunnettu perulainen ruoka. Paistettu marsu on juhlaruokaa, jota on syöty Andeilla ennen espanjalaisten tuloa.
 Tunnettuja perulaisia kirjailijoita ovat muun muassa Mario Vargas Llosa, Ricardo Palma ja Ciro Alegría.
 Liman taideakatemia on perustettu jo siirtomaa-aikana ja se kuuluu Etelä-Amerikan maineikkaimpiin. Nykytaiteilijoista tunnettuja ovat taidemaalari Fernando de Szyszlo ja kuvanveistäjä Joaquín Roca Rey.
 Myös teatteritoiminta alkoi jo siirtomaa-aikana. Maassa toimii kansallisbaletti, sinfoniaorkesteri ja useita kansantanssiryhmiä. Kevyen musiikin puolelta tunnetaan laulajia kuten Lucho Barrios, Jesús Vasquez, Chabuca Granda ja Susana Baca.
 Nähtävyydet
 Machu Picchu on Perun merkittävin nähtävyys. Inkakaupungin raunio sijaitsee muutaman kymmenen kilometrin päässä Cuscosta, 2 500 metrin korkeudessa vuoren huipulla. Lähes pystysuorat seinämät putoavat kilometrin alaspäin. Machu Picchua on vaikea nähdä kauempaa. Juuri tämän takia espanjalaiset valloittajat, conquistadorit, eivät koskaan löytäneet linnoitusta.
 Unescon maailmanperintöluettelossa on Perusta 11 kohdetta.
 Arequipan historiallinen keskusta (vuodesta 2000)
 Caral-Supen pyhä kaupunki (2009)
 Chan Chanin arkeologinen alue (1986)
 Chavinin arkeologinen alue (1985)
 Cusco (1983)
 Huascaranin kansallispuisto (1985)
 Liman historiallinen keskusta (1988)
 Machu Picchun historiallinen pyhäkkö (1983)
 Manun kansallispuisto (1987)
 Nascan ja Pampas de Jumanan kalliopiirrokset (1994)
 Rio Abiseon kansallispuisto (1990)
 Urheilu
 Perun suosituimmat urheilulajit ovat jalkapallo ja härkätaistelu. Perun jalkapallomaajoukkueen paras saavutus on ollut Etelä-Amerikan mestaruus (Copa América), jonka se on saavuttanut vuosina 1939 ja 1975. Jalkapallon maailmanmestaruuskisoissa Peru selviytyi puolivälieriin vuonna 1970. Joukkue oli Fifan rankingissa toukokuussa 2021 sijalla 27.
 Muita suosittuja urheilulajeja ovat lentopallo, taekwondo, purjehdus ja tennis. Naisten lentopallomaajoukkue on erityisesti pärjännyt kansainvälissä turnauksissa. Se on voittanut muun muassa olympiahopeaa. Perun muut olympiamitalit ovat tulleet ammunnasta, ja maan ainoa olympiakultamitalisti on Edwin Vásquez.
 Lähteet
 Viitteet
 Aiheesta muualla
 Ulkoasiainministeriö: Perustietoa Perusta
 Ulkoasiainministeriö: Muut yhteistyömaat: Peru
 Ulkoasiainministeriön kehityspoliittinen viestintä: Peru
 Peru Yle Elävässä arkistossa
 45 Etelä-Amerikka
 Seulonnan keskeiset artikkelit


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 10.3.2007
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 56/15
 Prasība, kas celta 2006. gada 14. decembrī — Eiropas Kopienu Komisija pret Maltas Republiku
 (Lieta C-508/06)
 (2007/C 56/26)
 Tiesvedības valoda — angļu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Eiropas Kopienu Komisija (pārstāvji — M. Konstantinidis un D. Lawunmi, pārstāvji)
 Atbildētāja: Maltas Republika
 Prasītājas prasījumi:
 —
 atzīt, ka Maltas iestādes nav izpildījušas pienākumus, ko tām uzliek Padomes Direktīvas 96/59/EK (1) 11. pants, lasot kopā ar 2003. gada akta par pievienošanās nosacījumiem 54. pantu;
 —
 piespriest Maltas Republikai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Termiņš, kurā Maltas Republikai bija jāpaziņo direktīvas 11. pantā minētie plāni un vadlīnijas, beidzās 2004. gada 1. maijā.
 (1) OV L 243, 31. lpp.


type: wikipedia

text:
Holly Johnson, właśc. William Johnson (ur. 9 lutego 1960 w Liverpoolu) – angielski muzyk i piosenkarz. W latach 80. należał do popularnego zespołu pop-rockowego Frankie Goes to Hollywood. Od 1989 roku prowadzi karierę solową, nagrywając muzykę w stylach pop, dance i house.
 Życiorys
 Swoją działalność muzyczną rozpoczął w 1977 roku w Liverpoolu jako basista w punk-rockowej grupie Big in Japan. Z zespołem tym nie osiągnął sukcesu i szybko się z nim rozstał. Pierwszy singel sygnowany własnym nazwiskiem, "Yankiee Rose", Holly wydał jeszcze w roku 1979. Rok później ukazał się drugi, "Hobo Joe", jednak oba spotkały się z niepowodzeniem.
 Największą sławę zyskał w pierwszej połowie lat 80., jako wokalista i autor tekstów kwintetu Frankie Goes to Hollywood. Z zespołem tym nagrał dwie płyty studyjne i wylansował takie przeboje jak "Relax", "Two Tribes" i "The Power of Love". W 1987 roku, pomimo osiągnięcia wielkiego sukcesu, Holly rozstał się z zespołem. Głównym powodem odejścia był konflikt na tle finansowym z producentem Trevorem Hornem z wytwórni płytowej ZTT Records, który miał swój finał w sądzie.
 Pierwszą solową płytę, zatytułowaną Blast, wydał w 1989 roku. Okazała się ona sporym sukcesem i dotarła do pierwszego miejsca na liście w Wielkiej Brytanii. Udało jej się także zdobyć status platynowej, a single "Love Train", "Americanos" i "Atomic City" stały się przebojami. W maju tego samego roku razem z innymi artystami nagrał charytatywny singel z coverem "Ferry 'Cross the Mersey" zespołu Gerry and the Pacemakers, który zdobył szczyt brytyjskiej i irlandzkiej listy przebojów. Idąc za ciosem, w 1990 roku Holly wypuścił album Hollelujah – de facto składankę zawierającą przeróbki i remiksy piosenek z płyty Blast.
 Rok 1991 przyniósł kolejny taneczny album, Dreams That Money Can't Buy. Nie powtórzył on jednak sukcesu Blast, z powodu braku promocji ze strony wytwórni MCA Records. Stosunki piosenkarza z firmą znacznie się pogorszyły i jeszcze przed wydaniem tej płyty Johnson opuścił MCA. W listopadzie tego samego roku odkrył, że jest nosicielem wirusa HIV. Informację tą oficjalnie ogłosił dwa lata później w dzienniku The Times.
 W roku 1994 wydał autobiografię A Bone in My Flute, która zebrała pozytywne recenzje i stała się bestsellerem. Napisał i nagrał piosenkę "Love & Hate" wspólnie z japońskim kompozytorem Ryūichi Sakamoto, a także solowy singel "Legendary Children", będący hołdem dla społeczności gejowskiej. Oba wydawnictwa nie osiągnęły jednak sukcesu komercyjnego.
 W połowie lat 90. Holly poświęcił się swojej drugiej życiowej pasji – malarstwu. Jego prace wystawiane były w takich galeriach jak Tate Liverpool czy londyńskiej Royal Academy. Rozpoczął współpracę z magazynami Details i Modern Painters.
 Na rynek muzyczny powrócił wydaną w 1999 roku płytą Soulstream, wydaną przez jego własną wytwórnię Pleasuredome. Z tego albumu szerszym echem odbiła się tylko dyskotekowa wersja przeboju "The Power of Love" z czasów Frankie Goes to Hollywood. Johnson sam wyreżyserował teledysk do singla "Disco Heaven", w którym pojawił się Boy George.
 W sierpniu 2009 poprowadził godzinną audycję radiową In the Beginning poświęconą grupie The Beatles w brytyjskim BBC Radio 2.
 Życie prywatne
 Jest homoseksualistą. W latach 1984 – 1994 był w związku ze swoim menedżerem Wolfgangiem Kuhle.
 Dyskografia
 Albumy
 Single
 Przypisy
 Linki zewnętrzne
 Oficjalna strona internetowa
 Brytyjscy wokaliści popowi
 Urodzeni w 1960
 Ludzie urodzeni w Liverpoolu


text:
El archipiélago de Koh Sdach es un grupo de islas en Camboya, que está localizado en la Provincia de Koh Kong, en el distrito de Kiri Sakor, y consiste en un grupo de 12 islas todas muy cercanas unas de otras. En el centro de ellas se encuentra Koh Sdach (Isla del Rey), una pequeña comunidad pesquera en la isla compuesta de una mezcla de jemers, tailandeses y vietnamitas. El pueblo se extiende a lo largo del lado este de la isla, al oeste hay es una pequeña casa de huéspedes Khmer y el extremo sur de la isla pertenece al lujoso complejo turístico Belinda Beach Resort. Koh Sdach tiene dos playas una al sur y otras hacia el oeste.
 Las otras islas del archipiélago son en su mayoría deshabitadas, que ofrecen grandes posibilidades para explorar.
 Koh Smach - La mayor de todas las islas con hermosas playas y caminatas en la jungla.
 Koh Ampil - Tres pequeñas islas, unidas con la marea baja por una lengua de arena, con buena pesca y buceo.
 Koh Andach (Isla Tortuga) - Esta isla se asemeja a una tortuga nadando a lo largo de la superficie, los viejos cuentos populares dicen que fue el un lugar donde un tesoro fue encontrado hace cientos de años.
 Koh Totang - ofrece el mejor buceo de la zona, alrededor de sus costas rocosas existen enormes jardines de coral intactos. Tiene dos hermosas playas.
 Koh Chan - Una selva cubierta isla con rocas gigantes que descienden en el océano, se practica el snorkeling y es un sitio para bucear.
 Koh Slap - pequeña isla a 300 m de Koh Sdach, no hay mucho que visitar, pero el estrecho que separa las dos islas ofrecen la posibilidad de practicar snorkeling.
 Koh Kussat - Un grupo de tres islas cerca de 8 km del el centro del archipiélago, Su vista aérea asemejan la pata de un oso.
 Véase también
 Geografía de Camboya
 Geografía de Asia
 Referencias
 Archipiélagos e islas de Camboya


type: contracts

text:
17.6.2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 155/5
 LISAPROTOKOLL
 Euroopa lepingule assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide
 ja teiselt poolt Bulgaaria vahel, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi,
 Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vaba-
 riigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga
 BELGIA KUNINGRIIK,
 TŠEHHI VABARIIK,
 TAANI KUNINGRIIK,
 SAKSAMAA LIITVABARIIK,
 EESTI VABARIIK,
 KREEKA VABARIIK,
 HISPAANIA KUNINGRIIK,
 PRANTSUSE VABARIIK,
 IIRIMAA,
 ITAALIA VABARIIK,
 KÜPROSE VABARIIK,
 LÄTI VABARIIK,
 LEEDU VABARIIK,
 LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,
 UNGARI VABARIIK,
 MALTA VABARIIK,
 HOLLANDI KUNINGRIIK,
 AUSTRIA VABARIIK,
 POOLA VABARIIK,
 PORTUGALI VABARIIK,
 SLOVEENIA VABARIIK,
 SLOVAKI VABARIIK,
 SOOME VABARIIK,
 ROOTSI KUNINGRIIK,
 SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,
 Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingute osalised, edaspidi “liikmesriigid”, keda esindab
 Euroopa Liidu Nõukogu, ja
 EUROOPA ÜHENDUS ja EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS, edaspidi “ühendus”, keda esindavad Euroopa Liidu
 Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjon,
 ühelt poolt, ja
 BULGAARIA VABARIIK, edaspidi “Bulgaaria”
 teiselt poolt,
 ---pagebreak--- L 155/6 ET Euroopa Liidu Teataja 17.6.2005
 VÕTTES ARVESSE Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi,
 Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga ja seega ühendusega
 1. mail 2004. aastal;
 VÕTTES ARVESSE Euroopa lepingut assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja
 teiselt poolt Bulgaaria vahel (edaspidi “Euroopa leping”), millele kirjutati alla Brüsselis 8. märtsil 1993. aastal ja mis
 jõustus 1. veebruaril 1995. aastal;
 VÕTTES ARVESSE lepingut Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari
 Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga
 (edaspidi “ühinemisleping”), millele kirjutati alla Ateenas 16. aprillil 2003. aastal ja mis jõustus 1. mail 2004. aastal;
 ARVESTADES, et ühinemislepingule lisatud akti artikli 6 lõike 2 kohaselt on uute lepinguosaliste Euroopa lepinguga
 ühinemises kokku lepitud Euroopa lepingule lisatud protokolli sõlmimisega,
 ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:
 I JAGU lisades A(a) ja A(b) ja teatud ühenduse päritolu põllumajandus-
 saaduste Bulgaariasse importimise kord, mis on ära toodud
 käesoleva protokolli lisades B(a) and B(b), asendavad Euroopa
 LEPINGUOSALISED lepingus toodud vastavat korda, mida on muudetud kaubandus-
 küsimusi reguleeriva protokolliga Euroopa lepingu juurde
 Artikkel 1 millega kohandatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende
 liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahelise
 assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa lepingu kaubandusas-
 Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, pekte, et võtta arvesse poolte vaheliste läbirääkimiste tulemusi
 Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vaba- uute vastastikuste põllumajandussoodustuste osas. (1)
 riik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik (edaspidi “uued liik-
 mesriigid”) on lepinguosalised Euroopa lepingus assotsiatsiooni
 loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesrii-
 kide ja teiselt poolt Bulgaaria vahel, millele kirjutati alla Brüs-
 selis 8. märtsil 1993. aastal ja mis jõustus 1. veebruaril 1995.
 aastal (edaspidi “Euroopa leping”) ja sellele vastavalt võtavad
 nad teiste ühenduse liikmesriikidega samaväärselt vastu ja tead- III JAGU
 miseks Euroopa lepingu ja samal kuupäeval allkirjastatud
 lõppaktile lisatud kirjavahetuse teel sõlmitud lepingud, ühisde-
 klaratsioonid ja ühepoolsed deklaratsioonid.
 PÄRITOLUREEGLID
 EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUSE ASUTAMISLEPINGU
 KEHTIVUSE LÕPPEMINE
 Artikkel 4
 Artikkel 2
 Päritolureegleid sätestavat protokolli nr 4, (2) millele viidatakse
 Euroopa Liidus toimunud hiljutiste institutsionaalsete arengute Euroopa lepingu artiklis 35, muudetakse järgmiselt:
 arvessevõtmiseks otsustavad pooled, et pärast Euroopa Söe- ja
 Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu kehtivuse lõppemist
 loetakse, et Euroopa lepingus Euroopa Söe- ja Teraseühendusele 1) Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:
 viitavad sätted viitavad Euroopa Ühendusele, mis on üle võtnud
 kõik Euroopa Söe- ja Teraseühenduse lepingulised õigused ja
 kohustused.
 “1. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 1 sätete kohaldamist,
 loetakse tooted ühendusest pärinevaks, kui need tooted on
 seal omandatud ja sisaldavad materjale, mis pärinevad
 Bulgaariast, Šveitsist (Liechtenstein kaasa arvatud (1), Islan-
 II JAGU dilt, Norrast, Rumeeniast, Türgist (2) või ühendusest vastavalt
 ühenduse ja iga nimetatud riigi vahel sõlmitud lepingute
 juurde kuuluvale kauba päritolu tõendamise põhimõtteid
 PÕLLUMAJANDUSSAADUSED käsitlevale protokollile, tingimusel et ühenduses teostatud
 töö või töötlemine läheb artiklis 7 viidatud operatsioonidest
 Artikkel 3 kaugemale. Sellised materjalid ei pea olema piisaval määral
 töömahukad või ümber töödeldud.”;
 Teatud Bulgaaria päritolu põllumajandussaaduste ühendusse (2) 4. protokoll Euroopa lepingule assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt
 importimise kord, mis on ära toodud käesoleva protokolli Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Bulgaaria
 Vabariigi vahel (EÜT L 358, 31.12.1994, lk 3), mida on viimati
 muudetud Euroopa Liidu - Bulgaaria Assotsiatsiooninõukogu aasta
 (1) ELT L 102, 24.4.2003, lk 65. otsusega nr 1/2003 (ELT L 191, 30.7.2003, lk 1).
 ---pagebreak--- 17.6.2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 155/7
 2) Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega: 4) Artikli 19 lõige 2 asendatakse järgmisega:
 (...)
 “1. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 2 sätete kohaldamist,
 loetakse tooted Bulgaariast pärinevaks, kui need tooted on “Selliselt väljastatud duplikaadil peab olema üks alljärgneva-
 seal omandatud ja sisaldavad materjale, mis pärinevad test sõnadest:
 Bulgaariast, Šveitsist (Liechtenstein kaasa arvatud (3), Islan-
 dilt, Norrast, Rumeeniast, Türgist (4) või ühendusest vastavalt ES “DUPLICADO”
 ühenduse ja iga nimetatud riigi vahel sõlmitud lepingute
 juurde kuuluvale kauba päritolu tõendamise põhimõtteid CZ “DUPLIKÁT”
 käsitlevale protokollile, tingimusel et Bulgaarias teostatud DA “DUPLIKAT”
 töö või töötlemine läheb artiklis 7 nimetatud operatsiooni-
 dest kaugemale. Sellised materjalid ei pea olema piisaval DE “DUPLIKAT”
 määral töödeldud või ümber töödeldud.”;
 ET “DUPLIKAAT”
 3) Artikli 18 lõige 4 asendatakse järgmisega: EL “ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ”
 EN “DUPLICATE”
 (...)
 FR “DUPLICATA”
 “Tagasiulatuvalt väljastatud kaupade liikumissertifikaatidel IT “DUPLICATO”
 EUR.1 peab olema üks alljärgnevatest väljenditest:
 LV “DUBLIKĀTS”
 ES “EXPEDIDO A POSTERIORI”
 LT “DUBLIKATAS”
 CZ “VYSTAVENO DODATEČNĚ” HU “MÁSODLAT”
 MT “DUPLIKAT”
 DA “UDSTEDT EFTERFØLGENDE”
 NL “DUPLICAAT”
 DE “NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT”
 PL “DUPLIKAT”
 ET “VÄLJA ANTUD TAGASIULATUVALT” PT “SEGUNDA VIA”
 EL “ΕΚ∆ΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ” SL “DVOJNIK”
 SK “DUPLIKÁT”
 EN “ISSUED RETROSPECTIVELY”
 FI “KAKSOISKAPPALE”
 FR “DÉLIVRÉ A POSTERIORI” SV “DUPLIKAT”
 IT “RILASCIATO A POSTERIORI” BG “ДУБЛИКАТ””.
 LV “IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI” 5. IV lisa asendatakse järgmisega:
 (...)
 LT “IŠDUOTAS ATGALINE DATA”
 HU “KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL” “Hispaaniakeelne tekst
 El exportador de los productos incluidos en el presente
 MT “MAĦRUĠ RETROSPETTIVAMENT” documento [autorización aduanera no... (1))] declara que,
 salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan
 NL “AFGEGEVEN A POSTERIORI” de un origen preferencial ... (2).
 PL “WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE”
 Tšehhikeelne tekst
 PT “EMITIDO A POSTERIORI”
 Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo
 SL “IZDANO NAKNADNO” povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených,
 mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).
 SK “VYDANÉ DODATOČNE”
 Taanikeelne tekst
 FI “ANNETTU JÄLKIKÄTEEN”
 Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende doku-
 SV “UTFÄRDAT I EFTERHAND” ment, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at
 varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferen-
 BG “ИЗДАДЕН ВПОСЛЕДСТВИЕ””. ceoprindelse i... (2).
 ---pagebreak--- L 155/8 ET Euroopa Liidu Teataja 17.6.2005
 Saksakeelne tekst Ungarikeelne tekst
 Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatal-
 ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, mazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hianyában
 erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, az áruk kedvezményes ... (2) származásúak.
 präferenzbegünstigte... (2) Ursprungswaren sind.
 Maltakeelne tekst
 Eestikeelne tekst
 L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awto-
 Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija rizzazzjoni tad-dwana nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn
 (Maksu- ja Tolliameti kinnitus nr. ... (1)) deklareerib, et need indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta'
 tooted on... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on oriġini preferenzjali ... (2).
 selgelt näidatud teisiti.
 Kreekakeelne tekst Hollandikeelne tekst
 Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν De exporteur van de goederen waarop dit document van
 έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat,
 δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze
 καταγωγής... (2). goederen van preferentiële... (2) oorsprong zijn .
 Ingliskeelne tekst Poolakeelne tekst
 The exporter of the products covered by this document Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważ-
 (customs authorization No... (1)) declares that, except where nienie władz celnych nr. ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem
 otherwise clearly indicated, these products are of... (2) prefe- gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2)
 rential origin. preferencyjne pochodzenie.
 Prantsuskeelne tekst Portugalikeelne tekst
 L'exportateur des produits couverts par le présent document O abaixo assinado, exportador dos produtos cobertos pelo
 (autorisation douanière no... (1)) déclare que, sauf indication presente documento (autorização aduaneira no... (1)), declara
 claire du contraire, ces produits ont l'origine préféren- que, salvo expressamente indicado em contrário, estes
 tielle... (2)). produtos são de origem preferencial... (2).
 Itaaliakeelne tekst Sloveenikeelne tekst
 L'esportatore delle merci contemplate nel presente docu-
 Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo
 mento (autorizzazione doganale n. ... (1)) dichiara che, salvo
 carinskih organov št ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače
 indicazione contraria, le merci sono di origine preferen-
 jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.
 ziale... (2).
 Lätikeelne tekst Slovakikeelne tekst
 Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo
 (muitas pilnvara Nr. ... (1)), deklarē, ka, iznemot tur, kur ir povolenia ... (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených,
 citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).
 izcelsme no ... (2).
 Soomekeelne tekst
 Leedukeelne tekst
 Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:
 Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas o... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole
 (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja... (2) alkuperä-
 nenurodyta, tai yra... (2) preferencinės kilmės prekės. tuotteita .
 ---pagebreak--- 17.6.2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 155/9
 Rootsikeelne tekst Kui Bulgaarias või uues liikmesriigis deklareeriti kaubad impor-
 timiseks enne ühinemiskuupäeva kas sooduslepingute või
 Bulgaaria ja antud uue liikmesriigi vahel sel ajal kehtinud auto-
 Exportören av de varor som omfattas av detta dokument noomse korra kohaselt, võib nende lepingute või sellise korra
 (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (1)) försäkrar att dessa kohaselt tagasiulatuvalt väljastatud päritolutõendit samuti
 varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberätti- aktsepteerida, kui see esitatakse tolliasutusele nelja kuu jooksul
 gande... (2) ursprung . pärast ühinemise kuupäeva.
 Bulgaariakeelne tekst 2. Bulgaarial ja uutel liikmesriikidel on õigus säilitada nende
 lubade kehtivus, millega nendevaheliste varasemate soodusle-
 pingute või autonoomse korra kohaselt omistati “heakskiidetud
 Износителят на продуктите, обхванати от този документ eksportija” staatus, järgmistel tingimustel:
 (митническо разрешение No ... (1)) декларира, че освен
 кьдето е отбелязано друго, тези продукти са с ... (2)
 преференциален произход .”.
 a) samasugune säte sisaldub ka Bulgaaria ja ühenduse vahel
 enne ühinemiskuupäeva sõlmitud lepingus;
 (...)
 b) heakskiidetud eksportija täidab kõnealuse lepinguga ette
 nähtud kauba päritolu tõendamise eeskirju.
 IV JAGU
 MAJANDUS- JA RAHALIIT Need load asendatakse hiljemalt aasta jooksul pärast ühinemis-
 kuupäeva uutega, mis väljastatakse vastavalt Euroopa lepingu
 tingimustele.
 Artikkel 5
 Artikli 86 tekst asendatakse järgmisega:
 3. Bulgaaria või liikmesriikide kompetentsed tolliasutused
 aktsepteerivad hilisemaid ülaltoodud lõigetes 1 ja 2 viidatud
 “Bulgaaria ametivõimude palvel annab ühendus tehnilist abi sooduslepingute või autonoomse korra kohaselt väljastatud
 eesmärgiga toetada Bulgaaria püüdlusi oma poliitika järkjärguli- päritolutõendite vastavustõendamise taotlusi kolme aasta
 seks ühtlustamiseks majandus- ja rahaliidu poliitikaga. Siia jooksul kõnesoleva vastavustõendi väljastamise ajast arvates ja
 hulka kuulub ka mitteametlik infovahetus majandus- ja raha- need asutused võivad vastavustõendeid väljastada kolme aasta
 liidu toimimisest ning põhimõtetest.” jooksul alates päevast, mil nad impordideklaratsioonile lisatud
 päritolutõendit aktsepteerisid.
 V JAGU
 ÜLEMINEKUSÄTTED
 Artikkel 7
 Artikkel 6
 Kauba päritolu tõendamine ja halduskoostöö (1)
 Teel olevad või ajutiselt ladustatud kaubad
 1. Bulgaaria ja uus liikmesriik aktsepteerivad nende vahel
 kehtivate sooduslepingute raames ühe või teise poolt korrako-
 haselt välja antud kauba päritolutõendeid järgmistel tingi- 1. Euroopa lepingu sätteid rakendatakse Bulgaariast mõnda
 mustel: uude liikmesriiki või mõnest uuest liikmesriigist Bulgaariasse
 eksporditavatele kaupadele, mis on kooskõlas Euroopa lepingu
 a) sellise päritolu omandamine toob Euroopa lepingus sisaldu- kaupade päritolu tõendamise korda käsitleva protokolli nr 4
 vate tariifsete soodusmeetmete kohaselt kaasa tariifse sätetega ja mis on ühinemiskuupäeval kas teel või ajutiselt
 sooduskohtlemise; ladustatud kas tollilaos või vabatsoonis Bulgaarias või antud
 uues liikmesriigis.
 b) päritolutõend ja veodokumendid väljastati mitte hiljem kui
 üks päev enne ühinemise kuupäeva;
 c) päritolutõend edastatakse tolliasutusele hiljemalt nelja kuu 2. Sellistel juhtudel rakendatakse sooduskohtlemist tingi-
 jooksul pärast ühinemise kuupäeva. musel, et eksportiva maa tolliasutuse poolt tagasiulatuvalt
 väljastatud päritolutõend esitatakse importiva maa tolliasutusele
 (1) Osutatud ühinemisakti IV lisa 5. peatüki punktides 3 — 5. hiljemalt nelja kuu jooksul pärast ühinemiskuupäeva.
 ---pagebreak--- L 155/10 ET Euroopa Liidu Teataja 17.6.2005
 VI JAGU 2. Kaubandust käsitlevad sätted välja arvatud, kehtib käes-
 ÜLD- JA LÕPPSÄTTED
 olev protokoll ajutiselt alates 1. maist 2004. aastal.
 Artikkel 8
 Artikkel 11
 Käesolev protokoll ja selle lisad moodustavad Euroopa lepingu
 lahutamatu osa. Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris eesti,
 hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, läti, leedu, malta,
 Artikkel 9 poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni,
 soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ja Bulgaaria Vabariigi
 1. Käesoleva protokolli kinnitavad ühendus, Euroopa Liidu ametlikus keeles, millised tekstid omavad kõik võrdset juriidilist
 Nõukogu liikmesriikide nimel ja Bulgaaria igaüks oma menet- jõudu.
 luste kohaselt.
 2. Pooled teavitavad üksteist eelmises lõikes viidatud vasta- Artikkel 12
 vate menetluste lõpuleviimisest. Heakskiitmiskirjad deponeeri-
 takse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadis. Euroopa lepingu tekst koos selle lahutamatu osa moodustavate
 lisade ja protokollidega ja lõppakt koos sellele lisatud deklarat-
 Artikkel 10 sioonidega koostatakse eesti, läti, leedu, malta, poola, slovaki,
 sloveeni, tšehhi ja ungari keeles ja need tekstid omavad origi-
 1. Käesolev protokoll jõustub viimase heakskiitmiskirja naaltekstidega võrdset juriidilist jõudu. Need tekstid kinnitab
 deponeerimise kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast. assotsiatsiooninõukogu.
 Hecho en Bruselas, el veintisiete de abril del dos mil cinco.
 V Bruselu dne dvacátého sedmého dubna dva tisíce pět.
 Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende april to tusind og fire.
 Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten April zweitausendfünf.
 Kahe tuhande viienda aasta aprillikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.
 'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Απριλίου δύο χιλιάδες πέντε.
 Done at Brussels on the twenty-seventh day of April in the year two thousand and five.
 Fait à Bruxelles, le vingt-sept avril deux mille cinq.
 Fatto a Bruxelles, addi' ventisette aprile duemilacinque.
 Briselē, divtūkstoš piektā gada divdesmit septītajā aprīlī.
 Priimta du tūkstančiai penktų metų balandžio dvidešimt septintą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kettőezer ötödik év április huszonhetedik napján.
 Magħmul fi Brussel, fis-sebgħa u għoxrin jum ta' April tas-sena elfejn u ħamsa.
 Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste april tweeduizend vijf.
 Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego kwietnia roku dwutysięcznego piątego.
 Feito em Bruxelas, em vinte e sete de Abril de dois mil e cinco.
 V Bruselju, sedemindvajsetega aprila leta dva tisoč pet.
 V Bruseli dňa dvadsiateho siedmeho apríla dvetisícpäť.
 Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaviisi.
 Som skedde i Bryssel den tjugosjunde april tjugohundrafem.
 Съставено в Брюксел на двадесет и седмия ден от месец април на две хиляди и пета година.
 ---pagebreak--- 17.6.2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 155/11
 Por los Estados miembros Por las Comunidades Europeas
 Za členské státy Za Evropská společenství
 For medlemsstaterne For De Europæiske Fællesskaber
 Für die Mitgliedstaaten Für die Europäischen Gemeinschaften
 Liikmesriikide nimel Euroopa ühenduste nimel
 Για τα κράτη μέλη Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες
 For the Member States For the European Communities
 Pour les États membres Pour les Communautés européennes
 Per gli Stati membri Per le Comunità europee
 Dalībvalstu vārdā Eiropas Kopienu vārdā
 Valstybių narių vardu Europos Bendrijų vardu
 A tagállamok részéről Az Európai Közösségek részéről
 Għall-Istati Membri Għall-Komunitajiet Ewropej
 Voor de lidstaten Voor de Europese Gemeenschappen
 W imieniu Państw Członkowskich W imieniu Wspólnot Europejskich
 Pelos Estados-Membros Pelas Comunidades Europeias
 Za členské štáty Za Európske spoločenstvá
 Za države članice Za Evropske skupnosti
 Jäsenvaltioiden puolesta Euroopan yhteisöjen puolesta
 På medlemsstaternas vägnar På europeiska gemenskapernas vägnar
 За държавите-членки За Европейските общности
 ---pagebreak--- L 155/12 ET Euroopa Liidu Teataja 17.6.2005
 Por la República de Bulgaria
 Za Bulharskou republiku
 For Republikken Bulgarien
 Für die Republik Bulgarien
 Bulgaaria Vabariigi nimel
 Για τη ∆ημοκρατία της Βουλγαρίας
 For the Republic of Bulgaria
 Pour la République de Bulgarie
 Per la Repubblica di Bulgaria
 Bulgārijas Republikas vārdā
 Bulgarijos Respublikos vardu
 A Bolgár Köztársaság részéről
 Għar-Repubblika ta' l-Bulgarija
 Voor de Republiek Bulgarije
 W imieniu Republiki Bułgarii
 Pela República da Bulgária
 Za Bulharskú republiku
 Za Republiko Bolgarijo
 Bulgarian tasavallan puolesta
 För Republiken Bulgarien
 За Република България
 ---pagebreak--- 17.6.2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 155/13
 A(a) LISA
 Tühistatakse allpool loetletud Bulgaaria päritoluga toodetele ühenduses rakendatavad tollimaksud — CN-
 koodid (1)
 0101 10 90 0408 11 80 (2) 0710 22 00 0807 1008 (2) 1212 91 20
 2 2
 0101 90 19 0408 19 81 ( ) 0710 29 00 0808 20 10 1102 90 90 ( ) 1212 91 80
 0101 90 30 0408 19 89 (2) 0710 30 00 0808 20 90 1103 11 10 (2) 1212 99 20
 2 2
 0101 90 90 0408 91 80 ( ) 0710 80 10 0809 40 90 1103 11 90 ( ) 1214 90 10
 2 2
 0103 91 10 0408 99 80 ( ) 0710 80 51 0810 10 00 1103 19 90 ( ) 1302 19 05
 0103 92 11 0409 00 00 0710 80 59 0810 20 1103 20 60 (2) 1501 00 19
 2
 0103 92 19 0410 00 00 0710 80 61 0810 30 1103 20 90 ( ) 1501 00 90
 2
 0104 ( ) 06 0710 80 69 0810 40 1104 12 10 1502 00 90
 0105 0701 10 00 0710 80 70 0810 50 00 1104 12 90 1503 00 19
 0106 19 10 0701 90 10 0710 80 80 0810 60 00 1104 19 10
 1503 00 90
 0106 39 10 0701 90 50 0710 80 85 0810 90 95 1104 19 30
 1504 10 10
 0204 (2) 0701 90 90 0710 80 95 0811 10 1104 19 61
 1504 10 99
 0205 00 0703 0710 90 00 0811 20 1104 19 69
 1504 20 10
 0206 80 91 0704 0711 20 10 0811 90 11 1104 19 99
 1504 30 10
 0206 90 91 0705 0711 20 90 0811 90 19 1104 22
 1507
 0207 27 91 0706 0711 30 00 0811 90 31 1104 29
 1508 10 90
 0207 35 91 0708 0711 40 00 0811 90 39 1104 30
 1508 90
 0207 36 89 0709 20 00 0711 59 00 0811 90 50 1105
 1509
 0208 0709 30 00 0711 90 10 0811 90 70 1106
 1510 00
 0209 00 0709 40 00 0711 90 50 0811 90 75 1107 (2)
 1511 10 90
 0210 91 00 0709 51 00 0711 90 80 0811 90 80 1108 20 00
 1511 90
 0210 92 00 0709 52 00 0711 90 90 0811 90 85 1208 10 00
 1512
 0210 93 00 0709 59 0712 0811 90 95 1209 10 00
 1513
 0210 99 10 0709 60 10 0713 0812 1209 21 00
 1514
 0210 99 21 (2) 0709 60 99 0714 0813 10 00 1209 23 80
 1515
 0210 99 29 (2) 0709 70 00 0802 0813 20 00 1209 29 50
 1516 10
 0210 99 31 0709 90 10 0803 00 0813 30 00 1209 29 60
 0210 99 39 0709 90 20 0804 10 00 0813 40 10 1209 29 80 1516 20 91
 0210 99 41 0709 90 31 0804 20 0813 40 30 1209 30 00 1516 20 95
 0210 99 49 0709 90 39 0804 30 00 0813 40 50 1209 91 1516 20 96
 0210 99 60 (2) 0709 90 40 0804 40 00 0813 40 95 1209 99 91 1516 20 98
 0210 99 79 0709 90 50 0805 10 80 0813 50 1209 99 99 1517 10 90
 0210 99 80 0709 90 60 0805 40 00 0814 00 00 1210 1517 90 91
 0407 00 11 (2) 0709 90 90 0805 50 90 09 1211 90 30 1517 90 99
 0407 00 19 (2) 0710 10 00 0805 90 00 1006 10 10 1212 10 10 1518 00 31
 0407 00 90 0710 21 00 0806 20 1007 00 1212 10 99 1518 00 39
 (1) Vastavalt komisjoni 11. septembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1789/2003 (ELT L 281, 30.10.2003, lk 1) toodud määratlusele, millega muudeti nõukogu määruse
 (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisa.
 (2) Nende toodete impordile kehtestatud tollimaksud tühistatakse eeldusel, et nende toodete suhtes ei rakendata eksporditoetusi.
 ---pagebreak--- L 155/14 ET Euroopa Liidu Teataja 17.6.2005
 1522 00 31 2001 10 00 2005 40 00 2008 50 2008 99 45 2206 00 89
 1522 00 39 2001 90 20 2005 51 00 2008 60 2008 99 46 2209 00
 1522 00 91 2001 90 50 2005 59 00 2008 70 2008 99 47 2302
 1602 10 00 2001 90 65 2005 60 00 2008 80 2008 99 49 2303 10 11
 1602 20 2001 90 70 2005 70 2008 92 2008 99 61 2306 90 19
 1602 31 2001 90 91 2005 90 2008 99 11 2008 99 62 2307 00 19
 1602 90 10 2001 90 93 2006 00 31 2008 99 19 2008 99 67 2308 00 19
 1602 90 31 2001 90 99 2006 00 35 2008 99 21 2008 99 72 2308 00 90
 1602 90 41 2002 2006 00 38 2008 99 23 2008 99 78 2309 10 13
 1602 90 51 2003 20 00 2006 00 91 2008 99 25 2008 99 99 2309 10 15
 1602 90 61 2003 90 00 2006 00 99 2008 99 26 2009 2309 10 19
 1602 90 69 2004 10 10 2007 2008 99 28 2106 90 30 2309 10 33
 1602 90 72 (1) 2004 10 99 2008 11 92 2008 99 32 2106 90 51 2309 10 39
 1602 90 74 (1) 2004 90 30 2008 11 94 2008 99 33 2106 90 55 2309 10 51
 1
 1602 90 76 ( ) 2004 90 50 2008 11 96 2008 99 34 2106 90 59 2309 10 53
 1602 90 78 (1) 2004 90 91 2008 11 98 2008 99 36 2206 00 31 2309 10 59
 1602 90 98 2004 90 98 2008 19 2008 99 37 2206 00 39 2309 10 70
 1603 00 10 2005 10 00 2008 20 2008 99 38 2206 00 51 2309 10 90
 1703 2005 20 20 2008 30 2008 99 40 2206 00 59 2309 90
 1902 20 30 2005 20 80 2008 40 2008 99 43 2206 00 81 2401
 (1) Nende toodete impordile kehtestatud tollimaksud tühistatakse eeldusel, et nende toodete suhtes ei rakendata eksporditoetusi.
 ---pagebreak--- 17.6.2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 155/15
 LISA A(b)
 Alljärgnevate Bulgaaria päritolu toodete importimisel ühenduse riikidesse kehtivad järgmised soodustused
 (MFN (most favoured nation duty) = enamsoodustusrežiimi tollimaks)
 Aastane kogus
 Rakendatav tolli- Aastane kasv alates
 1.7.2004–
 CN-kood Kirjeldus (1) maks 1.7.2005 Erisätted
 30.6.2005
 (% MFNst) (2) (tonni)
 (tonni)
 0102 90 05 Elusveised eluskaaluga kuni 300 kg maksuvaba 6 000 pead 600 pead
 0102 90 21
 0102 90 29
 0102 90 41
 0102 90 49
 0201 Värske, jahutatud või külmutatud veiseliha maksuvaba 2 500 0 (10) (13)
 0202
 ex 0203 Värske, jahutatud või külmutatud kodusea maksuvaba 3 900 500 (3) (10) (13)
 liha
 0210 11 Soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsu-
 0210 12 tatud sealiha
 0210 19
 1601 00 Vorstid ja vorstitooted
 1602 41 Töödeldud või konserveeritud sealiha,
 1602 42 -rupskid või -veri
 1602 49
 ex 0207 Alajaotuse nr 0105 alla kuuluv kodulindude maksuvaba 6 900 690 (13)
 liha ja söödavad rupskid, v.a 0207 27 91,
 0207 35 91, 0207 36 89
 0402 10 Piim ja koor, pulbrina, graanulitena või maksuvaba 3 000 300 (10)
 0402 21 muul tahkel kujul
 0403 10 11 Jogurt maksuvaba 700 70 (13)
 0403 10 13
 0403 10 19
 0403 10 31
 0403 10 33
 0403 10 39
 0406 Juust ja kohupiim maksuvaba 6 700 300 (10) (13)
 0407 00 30 Kodulindude munad, koorega, mitte haudu- maksuvaba 490 49 (10) (13)
 miseks
 0702 00 00 Tomatid maksuvaba 7 950 795 (4) (5) (10) (13)
 0702 00 00 Tomatid 100 — — (5)
 0707 00 Kurgid ja salatikurgid, värsked või jahutatud maksuvaba piiranguteta (4) (5)
 ex 0707 00 05 Kurgid töötlemiseks, värsked või jahutatud maksuvaba 2 500 0 (11)
 ex 0707 00 05 Kurgid, värsked või jahutatud maksuvaba 3 000 0 (4) (5) (12)
 0709 10 00 Artišokid maksuvaba piiranguteta (4)
 ---pagebreak--- L 155/16 ET Euroopa Liidu Teataja 17.6.2005
 Aastane kogus
 Rakendatav tolli- Aastane kasv alates
 1.7.2004–
 CN-kood Kirjeldus ( )
 1 maks 1.7.2005 Erisätted
 30.6.2005
 (% MFNst) (2) (tonni)
 (tonni)
 0709 90 70 Baklažaanid maksuvaba piiranguteta (4) (5)
 0711 51 00
 2003 10 20 Seened perekonnast Agaricus maksuvaba 2 750 275 (13)
 2003 10 30
 0805 10 10
 0805 10 30 Apelsinid maksuvaba piiranguteta (4)
 0805 10 50
 0805 20 Mandariinid maksuvaba piiranguteta (4)
 0805 50 10 Sidrunid maksuvaba piiranguteta (4)
 0806 10 10 Värsked viinamarjad maksuvaba piiranguteta (4) (6)
 0806 10 90
 0808 10 10 Õunad Maksuvaba 3 225 400 (10) (13)
 0808 10 20 (4) (7) (10)
 0808 10 50 (4) (7) (10)
 0808 10 90 (4) (7) (10)
 0808 10 20 Õunad 100 — — (7)
 0808 10 50
 0808 10 90
 0808 20 50 Pirnid maksuvaba piiranguteta (4) (8)
 0809 10 00 Aprikoosid maksuvaba piiranguteta (4) (5)
 0809 20 Kirsid maksuvaba piiranguteta (4) (5)
 0809 30 Virsikud maksuvaba piiranguteta (4) (9)
 0809 40 05 Ploomid maksuvaba piiranguteta (4) (6)
 1001 Nisu ja segavili maksuvaba 320 000 32 000 (10) (13)
 1109 00 00 Nisu-liimvalk (10)
 1002 00 00 Rukis maksuvaba 4 400 400 (10) (13)
 1102 10 00 Rukkijahu (10)
 1103 19 10 Rukkitang ja püülimata jahu (10)
 1103 20 10 Rukkigraanulid (10)
 1003 00 Oder maksuvaba 55 000 5 000 (10) (13)
 1102 90 10 Odrajahu (10)
 1103 19 30 Odratang ja püülimata jahu (10)
 1103 20 20 Odragraanulid (10)
 1004 00 00 Kaer maksuvaba 2 750 250 (10) (13)
 1102 90 30 Kaerajahu (10)
 1103 19 40 Kaeratang ja püülimata jahu (10)
 1103 20 30 Kaeragraanulid (10)
 1005 10 90 Mais maksuvaba 88 000 8 000 (10) (13)
 1005 90 00
 1006 Riis maksuvaba 5 000 0
 ---pagebreak--- 17.6.2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 155/17
 Aastane kogus
 Rakendatav tolli- Aastane kasv alates
 1.7.2004–
 CN-kood Kirjeldus ( )
 1 maks 1.7.2005 Erisätted
 30.6.2005
 (% MFNst) (2) (tonni)
 (tonni)
 1602 32 Töödeldud või konserveeritud kodulinnuliha maksuvaba 2 000 150 (10) (13)
 1602 39
 1602 50 Muu töödeldud või konserveeritud veiseliha, maksuvaba 600 60
 -rupskid või -veri
 1701 Suhkur maksuvaba 1 000 0
 1702 Muud suhkrud
 (1) Koondnomenklatuuri tõlgendamiseeskirjadest olenemata, tuleb tootekirjelduste sõnastusele omistada vaid suunavat väärtust; soodusskeemi määratlemisel käesoleva lisa
 kontekstis tuleb lähtuda CN-koodidest. Seal, kus on märgitud ex CN-koodid, määratletakse soodusskeem üheaegselt nii CN-koodi kui ka vastava tootekirjelduse põhjal.
 ()
 2 Seal, kus on määratud minimaalne MFN tollimaks, korrutatakse tollimaksu suuruse leidmiseks minimaalne MFN tollimaks antud tulbas toodud protsendiga.
 (3) Eraldi sisefilee välja arvatud.
 (4) Maksuvabastus kehtib ainult tollimaksu väärtuselise (ad valorem) osa suhtes.
 (5) Hinnad piiril: kõigi CN-koodide 0702 (tomatid), 0707 00 05 (kurgid), 0709 90 70 (baklažaanid), 0809 10 (aprikoosid) ja 0809 20 (kirsid) alla kuuluvate imporditavate
 kaupade (mis kas jäävad tariifikvootide piiridesse või ületavad neid) osas tuleb rakendada viit täiendavat maksumäära (10 %, 12 %, 14 % 16 % ja 18 %); neid tuleb
 rakendada enne antud kaubale täies ulatuses kaupade koondnomenklatuuris märgitud tollimaksu määramist.
 (6) Hinnad piiril: kõigi CN-koodide 0806 10 10 (viinamarjad) ja 0809 40 05 (ploomid) alla kuuluvate imporditavate kaupade osas tuleb rakendada kolme täiendavat
 maksumäära (10 %, 12 % ja 14 %); neid tuleb rakendada enne antud kaubale täies ulatuses kaupade koondnomenklatuuris märgitud tollimaksu määramist.
 Lisaks on koguselisest tollimaksust vabastatud Bulgaariast töötlemise eesmärgil ühendusse imporditavad ploomid kontaktkonteinerites netomahukaaluga üle 250 kg
 (CN-kood ex 0809 40 05). Selle alapealkirja alla kuuluvate kaupade sissevedu reguleerivad vastavad ühenduse seadusesätted — vt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/
 93 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 71) artiklid 291–300 ja nende hilisemad muudatused.
 (7) Hinnad piiril: kõigi CN-koodide 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 (õunad) alla kuuluvate, tariifikoodide piiridesse jäävate või neid ületavate kaupade importimisel
 rakendatakse järgmisi soodustusi:
 — ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 14. veebruarini rakendatakse viit täiendavat maksumäära (10 %, 12 %, 14 %, 16 % ja 18 %); neid tuleb rakendada enne antud
 kaubale täies ulatuses kaupade koondnomenklatuuris märgitud tollimaksu määramist,
 — ajavahemikus 15. veebruarist kuni 31. märtsini rakendatakse kolme täiendavat maksumäära (14 %, 16 % ja 18 %); neid tuleb rakendada enne antud kaubale täies
 ulatuses kaupade koondnomenklatuuris märgitud tollimaksu määramist,
 — ajavahemikus 1. aprillist kuni 15. juulini rakendatakse kaht täiendavat maksumäära (16 % ja 18 %); neid tuleb rakendada enne antud kaubale täies ulatuses kaupade
 koondnomenklatuuris märgitud tollimaksu määramist,
 — ajavahemikus 16. juulist kuni 31. detsembrini rakendatakse viit täiendavat maksumäära (10 %, 12 %, 14 %, 16 % ja 18 %); neid tuleb rakendada enne antud
 kaubale täies ulatuses kaupade koondnomenklatuuris märgitud tollimaksu määramist.
 (8) Hinnad piiril: kõigi CN-koodide 0808 20 50 (pirnid) alla kuuluvate, tariifikoodide piiridesse jäävate või neid ületavate kaupade importimisel rakendatakse järgmisi
 soodustusi:
 — ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. märtsini rakendatakse viit täiendavat maksumäära (10 %, 12 %, 14 %, 16 % ja 18 %); neid tuleb rakendada enne antud kaubale
 täies ulatuses kaupade koondnomenklatuuris märgitud tollimaksu määramist,
 — ajavahemikus 1.–30. aprill ja 1.–15. juuli rakendatakse kaht täiendavat maksumäära (16 % ja 18 %); neid tuleb rakendada enne antud kaubale täies ulatuses
 kaupade koondnomenklatuuris märgitud tollimaksu määramist,
 — ajavahemikus 16. juulist kuni 31. detsembrini rakendatakse viit täiendavat maksumäära (10 %, 12 %, 14 %, 16 % ja 18 %); neid tuleb rakendada enne antud
 kaubale täies ulatuses kaupade koondnomenklatuuris märgitud tollimaksu määramist.
 (9) Hinnad piiril: kõigi CN-koodide 0809 30 (virsikud ja nektariinid) alla kuuluvate, tariifikoodide piiridesse jäävate või neid ületavate kaupade importimisel rakendatakse
 järgmisi soodustusi:
 — ajavahemikus 11. juunist kuni 31. juulini rakendatakse kolme täiendavat maksumäära (10 %, 12 % ja 14 %); neid tuleb rakendada enne antud kaubale täies ulatuses
 kaupade koondnomenklatuuris märgitud tollimaksu määramist;
 — ajavahemikus 1. augustist kuni 30. septembrini rakendatakse viit täiendavat maksumäära (10 %, 12 %, 14 %, 16 % ja 18 %); neid tuleb rakendada enne antud
 kaubale täies ulatuses kaupade koondnomenklatuuris märgitud tollimaksu määramist.
 (10) Seda soodustust rakendatakse ainult toodete puhul, mille pealt ei maksta eksporditoetusi.
 (11) 2 500 tonni Bulgaariast töötlemise eesmärgil ühendusse imporditavaid kurke (CN-kood ex 0707 00 05) vabastatakse samuti neile ette nähtud tollimaksust. Selle
 alapealkirja alla kuuluvate kaupade sissevedu reguleerivad vastavad ühenduse seadusesätted — vt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklid 291–300 ja nende hilisemad
 muudatused.
 (12) 3 000 tonni mitte töötlemiseks mõeldud kurkide (CN-kood ex 0707 00 05) Bulgaariast ühendusse importimisel vähendatakse nende hinda piiril (millelt arvestatud
 koguseline tollimaks on alandatud nullile) järgmiselt: 10 % võrra rakendamise päeval, 20 % võrra 1.7.2005 ja 30 % võrra 1.7.2006.
 (13) Kehtiva tariifikvoodi alla kuuluvate ja 1. juulist 2004. aastal kuni käesoleva protokolli jõustumiseni vabaturule suunatud kaupade kogused arvestatakse neljandas veerus
 toodud kogustest täies ulatuses maha.
 ---pagebreak--- L 155/18 ET Euroopa Liidu Teataja 17.6.2005
 B(a) LISA
 Tühistatakse Bulgaarias ühenduse päritolu toodetele rakendatavad allpool loetletud tollimaksud — Bulgaaria
 tariifikoodid (1)
 0101 10 90 0205 00 0408 19 (2) 0709 59 0713 20 00 0811 10 19
 2
 0101 90 11 0206 10 10 0408 91 20 ( ) 0709 60 91 0713 31 00 0811 10 90
 2
 0101 90 19 0206 10 91 0408 91 80 ( ) 0709 60 95 0713 32 00 0811 20 39
 0101 90 30 0206 10 99 0408 99 20 (2) 0709 60 99 0713 33 0811 20 51
 0101 90 90 0206 22 00 0408 99 80 (2) 0709 70 00 0713 39 00 0811 90 11
 0102 90 90 0206 29 10 0409 00 00 0709 90 10 0713 40 00 0811 90 19
 2
 0104 10 10 ( ) 0206 29 99 0410 00 00 0709 90 20 0713 50 00 0811 90 31
 2
 0104 10 30 ( ) 0206 30 0501 00 00 0709 90 31 0713 90 00 0811 90 39
 0104 10 80 (2) 0206 41 00 (1) 0502 0709 90 40 0714 10 10 0811 90 50
 0104 20 10 (2) 0206 49 20 (1) 0503 00 00 0709 90 50 0714 10 91 0811 90 70
 0104 20 90 ( ) 2
 0206 49 80 ( ) 1
 0504 00 00 0709 90 90 0714 10 99 0811 90 85
 0105 11 0206 80 10 0511 10 00 0710 30 00 0714 20 0811 90 95
 0105 19 20 0206 80 91 0511 91 0710 80 10 0714 90 11 0812 10 00
 0105 19 90 0206 80 99 (2) 0511 99 0710 80 59 0714 90 19 0812 90 10
 0106 11 00 0206 90 10 0601 0710 80 70 0714 90 90 0812 90 20
 0106 12 00 0206 90 91 0602 0710 80 80 0801 0812 90 30
 2
 0106 19 10 0206 90 99 ( ) 0603 0710 80 85 0802 0812 90 40
 0106 19 90 0207 27 91 0604 0711 20 0803 00 0812 90 50
 0106 20 00 0207 34 0701 10 00 0711 30 00 0804 0812 90 60
 0106 31 00 0207 35 91 0703 20 00 0711 40 00 0805 0812 90 70
 0106 32 00 0207 36 81 0703 90 00 0711 59 00 0806 20 0812 90 99
 0106 39 10 0207 36 85 0704 10 00 0711 90 10 0807 0813
 0106 39 90 0207 36 89 0704 20 00 0711 90 50 0808 20 10 0814 00 00
 0106 90 00 0208 0704 90 90 0711 90 80 0808 20 90 0901
 0204 10 00 (2) 0210 92 00 0705 11 00 0711 90 90 0809 40 05 0902
 0204 21 00 ( ) 2
 0210 93 00 0705 19 00 0712 20 00 0809 40 90 0903 00 00
 2
 0204 22 ( ) 0210 99 10 0705 21 00 0712 31 00 0810 10 00 0904
 2 2
 0204 23 00 ( ) 0210 99 21 ( ) 0705 29 00 0712 32 00 0810 20 10 0905 00 00
 0204 30 00 (2) 0210 99 29 (2) 0706 90 0712 33 00 0810 20 90 0908
 0204 41 00 (2) 0210 99 60 (2) 0708 10 00 0712 39 00 0810 30 10 0909
 2
 0204 42 10 ( ) 0210 99 71 0708 20 00 0712 90 05 0810 30 30 0910
 2
 0204 42 30 ( ) 0210 99 79 0708 90 00 0712 90 11 0810 30 90 1005 10 11
 0204 42 50 ( ) 2
 0407 00 11 ( ) 2
 0709 10 00 0712 90 19 0810 40 1005 10 13
 0204 42 90 (2) 0407 00 19 (2) 0709 20 00 0712 90 30 0810 50 00 1005 10 15
 0204 43 10 (2) 0407 00 90 0709 40 00 0712 90 50 0810 60 00 1005 10 19
 0204 43 90 ( ) 2
 0408 11 20 ( ) 2
 0709 51 00 0712 90 90 0810 90 1006 10 10
 0204 50 ( ) 2
 0408 11 80 ( ) 2
 0709 52 00 0713 10 0811 10 11 1007 00 10
 (1) Määratud Bulgaaria Vabariigi tollitariifidega, vastu võetud Ministrite Nõukogu määrusega nr 289 (Riigi Teataja nr 1/2002, muudetud nr 84, 117/2002 ja 55/2003).
 (2) Soodustus kehtib ainult toodetele, mille osas ei maksta mingeid eksporditoetusi ja teraviljatoodetel (CN 10. ja 11. peatükk) peab olema kaasas seda tõendav ekspordilit-
 sents, mis seda tõendab.
 ---pagebreak--- 17.6.2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 155/19
 1007 00 90 1106 30 1512 29 1602 90 78 (1) 2008 30 11 2008 92 72
 1008 (1) 1107 (1) 1513 1603 00 80 2008 30 19 2008 92 74
 1102 90 90 (1) 1108 20 00 1514 1801 00 00 2008 30 31 2008 92 76
 1
 1103 11 10 ( ) 1201 00 1515 11 00 1802 00 00 2008 30 39 2008 92 78
 1
 1103 11 90 ( ) 1202 1515 19 10 2001 90 10 2008 30 51 2008 92 92
 1
 1103 19 90 ( ) 1203 00 00 1515 19 90 2001 90 20 2008 30 55 2008 92 93
 1
 1103 20 60 ( ) 1204 00 1515 21 10 2001 90 50 2008 30 59 2008 92 94
 1
 1103 20 90 ( ) 1205 1515 21 90 2001 90 65 2008 30 71 2008 92 96
 1104 12 10 1206 00 1515 29 10 2001 90 70 2008 30 75 2008 92 97
 1104 12 90 1207 1515 29 90 2001 90 91 2008 30 79 2008 92 98
 1104 19 10 1208 1515 30 10 2001 90 93 2008 30 90 2008 99 11
 1104 19 30 1209 1515 30 90 2001 90 99 2008 40 19
 2008 99 19
 1104 19 61 1210 1515 40 00 2003 20 00 2008 40 31
 2008 99 21
 1104 19 69 1211 1515 50 11 2003 90 00 2008 60 11
 2008 99 23
 1104 19 99 1212 10 1515 50 19 2004 90 30 2008 60 19
 2008 99 25
 1104 22 20 1212 30 00 1515 50 91 2004 90 50 2008 60 31
 2008 99 26
 1104 22 30 1212 91 20 1515 50 99 2004 90 91 2008 60 39
 2008 99 28
 1104 22 50 1212 91 80 1515 90 21 2004 90 98 2008 60 51
 2008 99 32
 1104 22 90 1212 99 20 1515 90 29 2005 70 2008 60 59
 2008 99 33
 1104 22 98 1212 99 80 1515 90 31 2005 90 10 2008 60 61
 2008 99 34
 1104 29 01 1213 00 00 1515 90 39 2006 00 10 2008 60 69
 2008 99 36
 1104 29 03 1214 1515 90 40 2006 00 31 2008 60 71
 2008 99 37
 1104 29 05 1301 1515 90 51 2006 00 35 2008 60 79
 2008 99 38
 1104 29 07 1302 11 00 1515 90 59 2006 00 38 2008 60 91
 2008 99 40
 1104 29 09 1302 19 05 1515 90 60 2006 00 91 2008 60 99
 2008 99 41
 1104 29 11 1302 19 98 1515 90 91 2006 00 99 2008 80 11
 2008 99 43
 1104 29 15 1302 32 90 1515 90 99 2007 91 90 2008 80 19
 2008 99 45
 1104 29 19 1302 39 00 1516 20 95 2007 99 93 2008 80 31
 2008 99 46
 1104 29 31 1401 1516 20 96 2008 11 92 2008 80 39
 2008 99 47
 1104 29 35 1402 00 00 1516 20 98 2008 11 94 2008 80 50
 2008 99 49
 1104 29 39 1403 00 00 1517 90 91 2008 11 96 2008 80 70
 1104 29 51 1404 1517 90 99 2008 11 98 2008 80 90 2008 99 51
 1104 29 55 1501 00 11 1518 00 31 2008 19 2008 92 12 2008 99 61
 1104 29 59 1502 00 1518 00 39 2008 20 11 2008 92 14 2008 99 62
 1104 29 81 1503 00 1522 00 31 2008 20 19 2008 92 16 2008 99 67
 1104 29 85 1507 1522 00 39 2008 20 31 2008 92 18 2008 99 72
 1104 29 89 1508 1522 00 91 2008 20 39 2008 92 32 2008 99 78
 1104 30 10 1509 1522 00 99 2008 20 51 2008 92 34 2008 99 99
 1104 30 90 1510 00 1602 31 2008 20 59 2008 92 36 2009 11 19
 1106 10 00 1511 1602 90 72 (1) 2008 20 71 2008 92 38 2009 12 00
 1106 20 10 1512 11 99 1602 90 74 ( )1
 2008 20 79 2008 92 51 2009 19 19
 1
 1106 20 90 1512 21 1602 90 76 ( ) 2008 20 90 2008 92 59 2009 19 98
 (1) Soodustus kehtib ainult toodetele, mille osas ei maksta mingeid eksporditoetusi ja teraviljatoodetel (CN 10. ja 11. peatükk) peab olema kaasas seda tõendav ekspordilit-
 sents, mis seda tõendab.
 ---pagebreak--- L 155/20 ET Euroopa Liidu Teataja 17.6.2005
 2009 21 00 2009 39 99 2009 80 33 2009 80 95 2206 00 31 2303 10 19
 2009 29 19 2009 41 10 2009 80 35 2009 80 96 2206 00 39 2303 10 90
 2009 29 91 2009 41 91 2009 80 36 2009 80 97 2206 00 51 2303 20
 2009 29 99 2009 41 99 2009 80 38 2009 80 99 2206 00 59 2303 30 00
 2009 31 11 2009 49 19 2009 80 50 2009 90 19 2206 00 81 2304 00 00
 2009 31 19 2009 49 30 2009 80 61 2009 90 29 2206 00 89 2305 00 00
 2009 31 51 2009 49 93 2009 80 63 2009 90 39 2301 2306
 2009 31 59 2009 49 99 2009 80 69 2009 90 41 2302 10 10 2307 00 11
 2009 31 91 2009 50 2009 80 71 2009 90 49 2302 10 90 2307 00 19
 2009 31 99 2009 71 2009 80 73 2009 90 51 2302 20 10 2307 00 90
 2009 39 19 2009 79 19 2009 80 79 2009 90 59 2302 20 90 2308 00 11
 2009 39 31 2009 79 30 2009 80 83 2009 90 73 2302 30 10 2308 00 19
 2009 39 39 2009 79 93 2009 80 84 2009 90 79 2302 30 90 2308 00 40
 2009 39 55 2009 79 99 2009 80 86 2009 90 95 2302 40 10 2308 00 90
 2009 39 59 2009 80 19 2009 80 88 2009 90 96 2302 40 90 2309 10 31
 2009 39 95 2009 80 32 2009 80 89 2009 90 97 2302 50 00 2309 90 10
 ---pagebreak--- 17.6.2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 155/21
 B(b) LISA
 Järgmistele Bulgaariasse imporditavatele ühenduse päritolu toodetele rakendatakse alljärgnevaid soodustusi
 (MFN = enamsoodustusrežiimi tollimaks)
 Rakendatav tollimaks (2) Aastane
 Aastane
 kogus alates
 kasv alates
 Bulgaaria tariifikood Kirjeldus (1) I veerg 1.7.2004– Erisätted
 II veerg % 1.7.2005
 alandamine, 30.6.2005
 väärtuseline (tonni)
 % MFNst (tonni)
 0105 99 10 Pardid maksuvaba 440 40 (5)
 0105 99 20 Haned
 0202 20 30 Värske, jahutatud või külmutatud veiseliha 15 8,5 8 149 0 (5)
 0202 20 50
 0201 Värske, jahutatud või külmutatud veiseliha — maksuvaba 2 500 0 (5)
 0202
 ex 0203 Värske, jahutatud või külmutatud kodusea liha — maksuvaba 9 550 500 (3) (4) (5)
 0210 11 Soolatud, soolvees hoitud või suitsutatud sealiha
 0210 12
 0210 19
 1601 00 Vorstid ja vorstitooted
 1602 41 Töödeldud või konserveeritud sealiha, -rupskid või -veri
 1602 42
 1602 49
 0207 Kodulindude liha ja söödavad rupskid — maksuvaba 1 900 0 (4) (5)
 0209 00 11 Külmutatud nahaalune searasv, soolatud või soolvees — maksuvaba 7 500 0 (4)
 0210 20 10 Liha ja söödavad rupskid, soolatud, soolvees, kuivatatud — maksuvaba 100 0
 0210 20 90 või suitsutatud
 0210 91 00
 0210 99 31
 0210 99 39
 0210 99 41
 0210 99 49
 0210 99 51
 0210 99 59
 0210 99 80
 0210 99 90
 0402 10 Piim ja koor pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul — maksuvaba 3 000 0 (3) (4) (5)
 0402 21
 0403 10 11 Jogurt 10 300 0
 0403 10 13
 0403 10 19
 0403 10 31
 0403 10 33
 0403 10 39
 ex 0405 Või ja muud piimarasvad ning -õlid, välja arvatud CN- 20 100 0 (5)
 koodid 0405 20 10 and 0405 20 30
 0406 Juust ja kohupiim — maksuvaba 3 300 300 (3) (4) (5)
 ---pagebreak--- L 155/22 ET Euroopa Liidu Teataja 17.6.2005
 Rakendatav tollimaks (2) Aastane
 Aastane
 kogus alates
 kasv alates
 Bulgaaria tariifikood Kirjeldus ( )
 1
 I veerg 1.7.2004– Erisätted
 II veerg % 1.7.2005
 alandamine, 30.6.2005
 väärtuseline (tonni)
 % MFNst (tonni)
 0407 00 30 Kodulindude munad, koorega, mitte haudumiseks maksuvaba 300 0 (3) (5)
 0702 00 00 Värsked tomatid — maksuvaba 900 100 (3) (5)
 0704 90 10 Valge ja punane peakapsas, värske või jahutatud — maksuvaba 300 0
 0706 10 00 Kaalikad ja porgandid — maksuvaba 280 25 (5)
 0707 00 Kurgid ja salatikurgid — maksuvaba 1 245 115 (5)
 0709 30 00 Baklažaanid — maksuvaba 110 10 (5)
 0709 90 39 Muud köögiviljad
 0709 90 60
 0709 60 10 Maguspipar — maksuvaba 150 0 (5)
 0709 90 70 Baklažaanid maksuvaba 100 0 (5)
 0710 10 00 Külmutatud köögiviljad — maksuvaba 400 30 (5)
 0710 22 00
 0710 29 00
 0710 80 51
 0710 80 61
 0710 80 69
 0710 80 95
 0710 90 00
 0710 21 00 Herned (Pisum sativum), külmutatud maksuvaba 1 500 0 (5)
 0806 10 Värsked viinamarjad maksuvaba 1 800 0 (5)
 0808 10 Õunad maksuvaba 7 480 400 (3) (5)
 0808 20 50 9 Pirnid, välja arvatud 1.aprillist 30. juunini maksuvaba 550 50 (5)
 0809 10 00 0 Aprikoosid — maksuvaba 700 0 (5)
 0809 20 Kirsid — maksuvaba 220 20 (5)
 0811 90 75
 0811 90 80
 0809 30 Virsikud, s.h. nektariinid — maksuvaba 2 030 203 (5)
 0811 20 Vaarikad, murakad, mooruspuumarjad, Logani murakad, — maksuvaba 100 0 (5)
 punased, mustad või valged sõstrad ja karusmarjad
 1001 Nisu ja segavili — maksuvaba 60 500 5 500 (3) (5)
 1109 00 00 Nisu-liimvalk
 ---pagebreak--- 17.6.2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 155/23
 Rakendatav tollimaks (2) Aastane
 Aastane
 kogus alates
 kasv alates
 Bulgaaria tariifikood Kirjeldus ( )
 1
 I veerg 1.7.2004– Erisätted
 II veerg % 1.7.2005
 alandamine, 30.6.2005
 väärtuseline (tonni)
 % MFNst (tonni)
 1002 00 00 Rukis — maksuvaba 1 100 100 (3) (5)
 1102 10 00 Rukkijahu
 1103 19 10 Rukkitang ja püülimata jahu
 1103 20 10 Rukkigraanulid
 1003 00 Oder — maksuvaba 16 500 1 500 (3) (5)
 1102 90 10 Odrajahu
 1103 19 30 Odratang ja püülimata jahu
 1103 20 20 Odragraanulid
 1004 00 Kaer — maksuvaba 1 320 120 (3) (5)
 1102 90 30 Kaerajahu
 1103 19 40 Kaeratang ja püülimata jahu
 1103 20 30 Kaeragraanulid
 1005 10 90 Mais — maksuvaba 32 800 2 800 (3) (5)
 1005 90 00
 1006 Riis maksuvaba 5 000 0
 1006 30 Riis, osaliselt või täielikult kooritud 15 12.75 2 880 0 (5)
 1103 19 50 Püülimata riisijahu ja riisigraanulid — 25 13 671 0 (5)
 1103 20 50
 1108 13 00 Kartulitärklis — maksuvaba 550 26 (5)
 1108 14 00 Manioki- (kassava-) tärklis
 1108 19 Muu tärklis
 1512 11 10 Päevalille- ja saflooriõli ja nende fraktsioonid — maksuvaba 3 000 0 (5)
 1512 11 91
 1512 19 10
 1512 19 90
 ex 1515 90 15 Oitikikaõlid, mürdivaha ja jaapani vaha; nende frakt- — maksuvaba piirangu-
 sioonid teta
 1517 10 Margariin, v.a vedel margariin 30 10,5 1 316 131 (5)
 1602 10 00 Homogeniseeritud konservlihatooted — maksuvaba 110 10 (5)
 1602 20 Homogeniseeritud tooted mistahes loomade maksast
 1602 32 Töödeldud või konserveeritud kodulinnuliha — maksuvaba 1 950 0 (3) (4) (5)
 1602 39
 ---pagebreak--- L 155/24 ET Euroopa Liidu Teataja 17.6.2005
 Rakendatav tollimaks (2) Aastane
 Aastane
 kogus alates
 kasv alates
 Bulgaaria tariifikood Kirjeldus ( )
 1
 I veerg 1.7.2004– Erisätted
 II veerg % 1.7.2005
 alandamine, 30.6.2005
 väärtuseline (tonni)
 % MFNst (tonni)
 1602 50 Muu töödeldud või konserveeritud veiseliha, -rupskid või maksuvaba 300 30 (5)
 -veri
 1603 00 10 Ekstraktid ja mahlad 1 kg või väiksemates pakendites — maksuvaba 110 10 (5)
 1701 99 Suhkur, v.a toor-suhkur, mis ei sisalda maitset või värvi 15 34 21 888 0 (5)
 andvaid lisandeid
 1703 Melassid — maksuvaba 22 000 2 000 (3) (5)
 2001 10 00 Kurgid ja salatikurgid, töödeldud või konserveeritud — maksuvaba 100 0
 2002 Töödeldud või konserveeritud tomatid — maksuvaba 2 800 200 (3) (5)
 2004 10 10 Töödeldud või konserveeritud kartulid — maksuvaba 3 000 300 (5)
 2004 10 99
 2005 10 00 Töödeldud või konserveeritud muud köögiviljad — maksuvaba 600 60 (5)
 2005 20 20
 2005 20 80
 2005 40 00
 2005 51 00
 2005 59 00
 2005 60 00
 2005 90 30
 2005 90 50
 2005 90 60
 2005 90 70
 2005 90 75
 2005 90 80
 2007 10 Homogeniseeritud tooted — maksuvaba 170 15 (5)
 2007 91 10 Jamss, puuvilja-želeed, tsitruselistest valmistatud marme- maksuvaba 200 0
 2007 91 30 laadid
 2007 99 10 Jamss, puuvilja-želeed, muud marmelaadid
 2007 99 20
 2007 99 31
 2007 99 33
 2007 99 35
 2007 99 39
 2007 99 55
 2007 99 57
 2007 99 91
 2007 99 98
 2008 40 11 Töödeldud või konserveeritud pirnid — maksuvaba 110 10 (5)
 2008 40 21
 2008 40 29
 2008 40 39
 2008 40 51
 2008 40 59
 2008 40 71
 2008 40 79
 2008 40 90
 2008 50 Töödeldud või konserveeritud aprikoosid — maksuvaba 200 0
 ---pagebreak--- 17.6.2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 155/25
 Rakendatav tollimaks (2) Aastane
 Aastane
 kogus alates
 kasv alates
 Bulgaaria tariifikood Kirjeldus ( )
 1
 I veerg 1.7.2004– Erisätted
 II veerg % 1.7.2005
 alandamine, 30.6.2005
 väärtuseline (tonni)
 % MFNst (tonni)
 2008 70 Töödeldud või konserveeritud virsikud, k.a nektariinid — maksuvaba 700 0
 2009 11 11 Külmutatud apelsinimahl — maksuvaba 520 0 (5)
 2009 11 91
 2009 11 99
 2009 19 11
 2009 19 91 Muu apelsinimahl
 2009 29 11 Greibimahl maksuvaba 512 50 (5)
 2009 39 11
 2009 39 51 Muu ühe puuvilja mahl
 2009 39 91
 2009 49 11
 2009 49 91
 2009 90 11 Mahlasegud
 2009 90 21
 2009 90 31
 2009 90 71
 2009 90 92
 2009 90 94
 2009 90 98
 2009 61 Viinamarjamahl, k.a käärimata mahl — maksuvaba 500 0
 2009 69
 2009 79 11 Õunamahl
 2009 79 91
 2009 80 11 Pirnimahl
 2106 90 30 Maitsestatud või värvitud suhkrusiirupid — maksuvaba 100 0
 2106 90 51
 2106 90 55
 2106 90 59
 2209 00 Äädikas ja äädikhappest valmistatud äädika asendajad — maksuvaba 500 hl 0
 2303 10 11 Maisitärklise tootmisjäägid, valgusisaldusega üle 40 kaalu- — maksu- 443 0 (5)
 protsendi vaba
 2309 10 Koera- või kassitoit — maksuvaba 2 500 150 (5)
 v. a 2309 10 31
 2309 90 Hulgimüügiks mõeldud loomasöödana kasutatavad — maksuvaba 12 752 0 (4) (5)
 v.a 2309 90 10 tooted, v.a koera- või
 2401 10 Tubakas — maksuvaba 7 000 0 (3) (5)
 2401 20
 (1) Bulgaaria tollitariifide (BTT) tõlgendamise eeskirjadest sõltumata loetakse toodete sõnalistel kirjeldustel olevat vaid suunav väärtus ja soodusskeem käesoleva lisa
 kontekstis määratletakse BTT-koodide põhjal. Seal, kus on kasutatud ex BTT-koode, määratletakse soodusskeem korraga nii BTT-koodi kui ka vastava toote kirjelduse
 põhjal.
 ( ) Kui tollitariifid on esitatud mõlemas veerus (I ja II), rakendatakse väärtuseliselt madalamat määra.
 2
 ( ) Soodustus kehtib ainult toodetele, mille osas ei maksta mingeid eksporditoetusi ja teraviljatoodetel (CN 10. ja 11. peatükk) peab olema kaasas seda tõendav ekspordilit-
 3
 sents.
 (4) Bulgaaria võimud võivad jaotada selle toote aastakvoodi kvartalite peale neljaks võrdseks osaks. Vastavad kogused avatakse kvartali alguses ja kasutamata jäänud kogused
 lisatakse antud aasta järgmisele perioodile.
 (5) Olemasolevate tariifikvootide alla kuuluvate kaupade kogused, mis on lastud vabasse ringlusse alates 1.juulist 2004 enne käesoleva protokolli jõustumist arvestatakse
 täies ulatuses maha aastakoguste veerus näidatud kogustest.


text:
 23.1.2017
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 22/20
 Üldkohtu 29. novembri 2016. aasta otsus – T & L Sugars ja Sidul Açúcares versus komisjon
 (Kohtuasi T-103/12) (1)
 ((Lepinguväline vastutus - Põllumajandus - Suhkur - Erimeetmed - Liidu turu varustamine - Turustusaasta 2011/2012 - Üksikisikutele õigusi andev õigusnorm - Piisavalt selge rikkumine - Määrus (EÜ) nr 1234/2007 - Diskrimineerimiskeelu põhimõte - Proportsionaalsus - Õiguskindlus - Õiguspärane ootus - Hoolsuskohustus ja hea halduse põhimõte))
 (2017/C 022/26)
 Kohtumenetluse keel: inglise
 Pooled
 Hagejad: T & L Sugars Ltd (London, Ühendkuningriik), Sidul Açúcares, Unipessoal Lda (Santa Iria de Azóia, Portugal) (esindajad: advokaat D. Waelbroeck ja solicitor D. Slater, hiljem D. Waelbroeck)
 Hagejate toetuseks menetlusse astujad: DAI – Sociedade de Desenvolvimento Agro-Industrial, SA (Coruche, Portugal) (esindaja: advokaat M. Mendes Pereira), RAR – Refinarias de Açúcar Reunidas, SA (Porto) (esindaja: advokaat M. Mendes Pereira), Lemarco SA, (Bukarest, Rumeenia), Lemarco Cristal Srl (Urziceni) ja Zaharul Liesti SA (Lieşti) (esindajad: advokaadid L.-I. Van de Waart ja D. Gruia Dufaut) ja SFIR Società Fondiaria Industriale Romagnola SpA (Cesena, Itaalia) ning SFIR Raffineria di Brindisi SpA (Cesena) (esindajad: advokaadid P. Buccarelli ja M. Todino)
 Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Rossi ja N. Donnelly, hiljme P. Rossi ja P. Ondrůšek)
 Kostja toetuseks menetlusse astujad: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: E. Sitbon ja A. Westerhof Löfflerová) ja Euroopa Suhkrutootjate Komitee (CEFS) (Brüssel, Belgia) (esindaja: advokaat C. Pitschas)
 Ese
 Esiteks ELTL artiklil 263 põhinev nõue tühistada komisjoni 30. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1239/2011, millega kuulutatakse turustusaastaks 2011/2012 välja alaline pakkumismenetlus CN-koodi 1701 alla kuuluva suhkru vähendatud tollimaksumääraga impordiks (ELT 2011 L 318, lk 4); komisjoni 30. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1240/2011, millega kehtestatakse erimeetmed seoses kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi Euroopa Liidu turule toomisega turustusaastal 2011/2012, kohaldades vähendatud kvoodiületamise tasu (ELT 2011 L 318, lk 9); komisjoni 8. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1281/2011, rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2011 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas esimeses osalises pakkumiskutses kinnitatava minimaalse tollimaksumäära kohta (ELT 2011 L 327, lk 60); komisjoni 14. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1308/2011, millega kinnitatakse jaotuskoefitsient, lükatakse tagasi edasised taotlused ja lõpetatakse taotluste esitamine olemasolevatele kvoodivälise suhkru kogustele müügiks ELi turul vähendatud kvoodiületamise tasuga turustusaastal 2011–2012 (ELT 2011 L 332, lk 8); komisjoni 15. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1316/2011, rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2011 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas teisel osalises pakkumiskutses kinnitatava minimaalse tollimaksumäära kohta (ELT 2011 L 334, lk 16); komisjoni 22. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1384/2011, rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2011 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas kolmandas osalises pakkumiskutses kinnitatava minimaalse tollimaksumäära kohta (ELT 2011 L 343, lk 33); komisjoni 12. jaanuari 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 27/2012, rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2011 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas neljandas osalises pakkumiskutses kinnitatava suhkru minimaalse tollimaksumäära kohta (ELT 2012 L 9, lk 12), ning komisjoni 23. jaanuari 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 57/2012, millega peatatakse rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2011 väljakuulutatud pakkumismenetlus (ELT 2012 L 19, lk 12), ja teiseks ELTL artiklil 268 põhinev nõue hüvitada kahju, mida hagejad väidetavalt said nende õigusaktide vastuvõtmise tõttu ning komisjoni keeldumisest võtta vajalikke meetmeid toorroosuhkru tarnete taastamiseks.
 Resolutsioon
 1.
 Jätta hagi rahuldamata.
 2.
 Mõista Euroopa Komisjoni kohtukulud välja T & L Sugars Ltd-lt ja Sidul Açúcares, Unipessoal Lda-lt, kes ühtlasi kannavad ise oma kohtukulud.
 3.
 Jätta Euroopa Liidu Nõukogu, DAI – Sociedade de Desenvolvimento Agro-Industrial, SA, RAR – Refinarias de Açùcar Reunidas, SA, Lemarco SA, Lemarco Cristal Srl, Zaharul Liesti SA, SFIR – Società Fondiaria Industriale Romagnola SpA ja SFIR Raffineria di Brindisi SpA ning Euroopa Suhkrutootjate Komitee (CEFS) kohtukulud nende endi kanda.
 (1) ELT C 151, 26.5.2012.