type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,20.9.2017
 COM(2017) 536 final
 2017/0230(COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), määrust (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), määrust (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta, määrust (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta, määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 2015/760 Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta, määrust (EL) nr 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ja määrust (EL) nr 2017/1129, mis käsitleb väärtpaberite avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel avaldatavat prospekti
 (EMPs kohaldatav tekst)
 {SWD(2017) 308 final}{SWD(2017) 309 final}
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Integreeritud finantsturud toovad märkimisväärset kasu Euroopa majanduse rahastamisele ning tööhõive ja majanduskasvu edendamisele usaldusväärsel ja jätkusuutlikul alusel. Et soodustada finantsintegratsiooni ja turu usaldusväärsust ning kaitsta samal ajal finantsstabiilsust, vajab ELi finantsteenuste siseturg ühiseid eeskirju ja tõhusat järelevalvealast koostööd. Kui EL oma finantssüsteemi finantskriisiga toimetulekuks ja kooskõlas ülemaailmsete jõupingutustega uuendas, kehtestas ta selle tulemusel Euroopa finantsvaldkonna reguleerimise ühtsed eeskirjad ja asutas Euroopa järelevalveasutused. Euroopa järelevalveasutused on tervikliku reformipaketi institutsiooniliseks nurgakiviks ja nende osa kogu ELi finantsturgude reguleerituse, tugevuse ja stabiilsuse tagamisel on olnud suur. Nad aitavad välja töötada ühtseid eeskirju ja neid järjekindlalt kohaldada, lahendavad piiriüleseid probleeme ning edendavad sellega nii õigusnormide lähendamist kui ka järelevalvealast ühtsust.
 Kriisijärgsetest meetmetest hoolimata on õigusnormide lähendamiseks ja järelevalvealase ühtsuse suurendamiseks siseturul veel võimalik palju ära teha. Integreeritud finantsturud vajavad tõhusaks toimimiseks integreeritumat järelevalvekorraldust, samal ajal kui tsentraliseeritum järelevalvekorraldus võib omakorda turgude integreerimist soodustada.
 Seetõttu on EL tegelenud üldisemalt finantssektori edasise integreerimisega usaldusväärsel ja stabiilsel alusel. Eelkõige on algatatud kapitaliturgude liidu loomine, et panna alus täielikult toimivale kapitaliturgude siseturule. Sellega seoses rõhutati viie juhi 2015. aasta juuni aruandes „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine“
 1
 vajadust tugevdada ELi järelevalveraamistikku, mille lõpptulemusena luuakse üksainus kapitaliturgude järelevalveasutus. Hiljuti märgiti komisjoni aruteludokumendis majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta,
 2
 et ELi järelevalveraamistiku – eriti Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) – läbivaatamise tulemusel peaks tehtama esimesed sammud sellise üheainsa järelevalveasutuse loomise suunas 2019. aastaks. Aruteludokumendis kutsuti ka üles kujundama 2019. aastaks välja rahandusliit (hõlmab nii pangandusliitu kui ka kapitaliturgude liitu), et tagada euro usaldusväärsus ning parandada euroala ja ELi kui terviku toimimist. Ülemaailmsed finantsturud on omavahel tihedalt seotud ja ELi õigusraamistik põhineb suuresti rahvusvahelistel standarditel, mille leppisid pärast finantskriisi kokku eelkõige G20 riigid. Kuna EL püüab kiirendada kapitaliturgude liidu väljakujundamist, on oluline, et ELi järelevalvekorraldus areneks viisil, mis võimaldab kasutada rahvusvaheliselt integreeritud finantsturgude kogu potentsiaali, tagades samal ajal, et nii üle ELi kui ka kogu ülejäänud maailma riikide piiride ulatuvaid riske saab tõhusalt jälgida ja juhtida. Euroopa järelevalveasutuste osa selles on suur.
 Lisaks kõigele tuleb märkida, et Ühendkuningriigi otsus EList lahkuda muudab need järelevalvekorraldusega seotud probleemid ülejäänud EL 27 jaoks keerulisemaks. ELi praeguse suurima finantskeskuse tulevane lahkumine tähendab, et EL 27 kapitaliturge tuleb edasi arendada ja järelevalvekorraldust tuleb tugevdada, et tagada finantsturgude jätkuvalt piisav ja usaldusväärne toetus majandusele.
 Käesoleva ettepaneku eesmärk on kohandada ja uuendada Euroopa järelevalveasutuste raamistikku, et nad võtaksid järelevalve eest finantsturgude üle suurema vastutuse. Euroopa järelevalveasutustel peavad olema piisavad volitused, juhtimistavad ja rahalised vahendid.
 Esiteks tuleb tugevdada ja parandada Euroopa järelevalveasutuste olemasolevate volituste neid aspekte, kus need on osutunud osaliselt ebapiisavaks ja ebaselgelt kindlaks määratuks, näiteks seoses ELi õiguse ühtse kohaldamise, tehniliste nõuannete koostamise või samaväärsust kinnitavate otsuste tegemisel jätkuva toetamisega. Euroopa järelevalveasutuste volituste praegune ulatus tuleb üle vaadata ka kapitaliturgude liidu poliitiliste eesmärkide valguses. ELi finantsteenuste eeskirjade järjekindlama järelevalve ja rakendamise tagamiseks on sihtvaldkondades vaja rohkem teha ühist otsest järelevalvet. Euroopa järelevalveasutuste määruste 2017. aasta läbivaatamise põhjal jõuti järeldusele, et teatavate liidu kui terviku jaoks eriti oluliste või märkimisväärses mahus piiriüleste tegevuste ja üksuste järele peaksid valvama Euroopa järelevalveasutused, mitte riiklikud pädevad asutused. Euroopa järelevalveasutused peaksid ka rohkem osalema liidus tegutsevatele ELi mittekuuluvate riikide üksustele tegevuslubade andmises ja järelevalves nende üle.
 Teiseks on käesoleva ettepaneku eesmärk tõhustada Euroopa järelevalveasutuste juhtimist. Euroopa järelevalveasutuste otsustusprotsessi praegune stimuleerimissüsteem toob kaasa otsuste puudumise, eriti õigusnormide lähendamise ja järelevalvealase ühtsuse valdkonnas, või soodustab selliste otsuste tegemist, mis lähtuvad peamiselt riiklikest, mitte ELi huvidest üldisemalt. See kajastab mingil määral vastuolu Euroopa järelevalveasutuste Euroopa volituste ja Euroopa järelevalveasutuste järelevalvenõukogude liikmeks olevate pädevate asutuste riiklike volituste vahel
 3
 . See olukord ei ole heas kooskõlas järelevalvealase ühtsuse eesmärgiga. Euroopa järelevalveasutuste suurem tähtsus finantsintegratsiooni süvendamisel või siseturu stabiilsuse tugevdamisel nõuab ka tõhusamaid ühtlustamisvolitusi
 4
 .
 Kolmandaks vajavad Euroopa järelevalveasutused asjakohast rahastamisalust, mis võimaldab neil eraldada vahendeid oma eesmärkide saavutamiseks. Praegune eelarvekorraldus piirab Euroopa järelevalveasutuste tegevust, sest liikmesriigid ei pruugi eri põhjustel olla huvitatud riiklike osamaksete suurendamisest.
 Käesolev ettepanek sisaldab Euroopa järelevalveasutuste määruste
 5
 ja mitme valdkondliku õigusakti
 6
 konkreetseid muudatusi, et tugevdada Euroopa järelevalveasutuste volitusi, juhtimist ja rahastamisraamistikku, sest neid valdkondi on vaja tugevdada, et Euroopa järelevalveasutused saaksid lahendada eespool kirjeldatud probleeme.
 Käesolevale ettepanekule lisatud mõju hindamise aruandes käsitletakse nende muudatustega kaasnevaid kulusid ja neist oodatavat kasu. Selles esitatakse mitu võimalust meetmete võtmiseks, mille eesmärk on suurendada Euroopa järelevalveasutuste volitusi ELi tasandil, parandada nende juhtimist (sh otsuste tegemist) ning tagada nende rahastamisraamistiku jätkusuutlikkus ja vastavus praegustele ja tulevastele ülesannetele. Mõjuhinnang pakub ulatuslikke tõendeid selle kohta, et kavandatud muudatused aitavad tõhusalt kaasa Euroopa järelevalveasutuste raamistiku tugevdamisele ja seega ELi finantssüsteemi üldisele stabiilsusele, hoides samal ajal ELi üldeelarve ja sidusrühmade kulud võimalikult väikesed. Kavandatud muudatused aitavad kaasa ka kapitaliturgude liidu edasiarendamisele ja süvendamisele komisjoni poliitiliste prioriteetide kohaselt.
 •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega
 Käesolev ettepanek on kooskõlas mitme muu poliitikavaldkonnas praegu kehtiva õigusnormi ja poolelioleva algatusega, mille eesmärk on tagada tõhus ja tulemuslik ELi tasandi järelevalvekorraldus.
 EL ja selle liikmesriigid on finantskriisi algusest saadik tegelenud finantsjärelevalve ja finantsvaldkonna reguleerimise põhjaliku uuendamisega. EL on algatanud mitu reformi, et luua ohutum, usaldusväärsem, läbipaistvam ja vastutustundlikum finantssüsteem, mis toimib majanduse ja ühiskonna kui terviku huvides. Muu hulgas on loodud ühtne järelevalvemehhanism ja ühtne kriisilahenduskord ning Ühtne Kriisilahendusnõukogu, kellel on konkreetsed ja diskreetsed järelevalvekohustused. Käesolev ettepanek on nende organite ülesannete ja funktsioonidega kooskõlas ja täiendab neid.
 Ettepanek on kooskõlas ka ühtsete finantseeskirjadega, millesse Euroopa järelevalveasutused annavad oma tööga märkimisväärse panuse. Ühtsete eeskirjade eesmärk on kehtestada kogu ELis ühised eeskirjad, mis tagab finantsstabiilsuse ja võrdsed võimalused ning kõrgetasemelise tarbija- ja investorikaitse. Ettepanek on näiteks kooskõlas kehtiva kapitalinõuete direktiivi ja määrusega (pangad) ning Solventsus II direktiiviga (kindlustusandjad), mille eesmärk on muuta finantssektor stabiilsemaks. Ettepanek on kooskõlas ka kehtiva makseteenuste ja hüpoteeklaenude tarbijakaitseraamistikuga.
 Seoses pooleliolevate algatustega teeb komisjon lähiajal ka seadusandliku algatuse ettepaneku, et tugevdada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, mis moodustab koos Euroopa järelevalveasutustega Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi, mis loodi finantskriisi ajel. Veel mõned hiljutised näited on komisjoni ettepanek Euroopa turu infrastruktuuri määruse sihtotstarbeliste muudatuste kohta,
 7
 et tõhustada ELi tasandi järelevalvet seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega, ning komisjoni ettepanek võtta vastu määrus personaalsete pensionitoodete kohta,
 8
 mis suurendab EIOPA osatähtsust, andes talle volitused lubada need uued tooted turule, et anda neile üleeuroopaline kvaliteedimärk ja võimaldada neid turustada kogu ELis.
 Peale selle on ettepanek kooskõlas nende poliitikavaldkonnas praegu kehtivate ELi õigusnormidega, mis puudutavad selliste kolmandaid riike käsitlevate sätete rakendamist ja täitmise tagamist, mis sisalduvad ELi finantsalastes õigusaktides ning mida on käsitletud komisjoni talituste töödokumendis samaväärsuse kohta
 9
 . Komisjoni talituste töödokumendis antakse ülevaade kolmandaid riike hõlmavast samaväärsuse hindamise protsessist finantsteenuseid reguleerivates ELi õigusaktides. Selles on kirjeldatud asjakohaseid kogemusi ja nimetatud teatavad suuremat tähelepanu vajavad valdkonnad, mida käesolev ettepanek osaliselt käsitleb. Arvestades ELi poliitilisi eesmärke, on poliitika edasiarendamisel olulised hea maksuhaldustava ja ülemaailmsete standardite kohane rahapesuvastane võitlus. Poliitika sidususe tagamiseks ning maksustamise vältimise ja rahapesu vastaste kaitsemeetmete tugevdamiseks jätkab komisjon nende küsimuste integreerimist asjakohastesse ELi õigusaktidesse, sealhulgas finantsteenuseid käsitlevatesse õigusaktidesse, ja võib kaaluda nende integreerimist samaväärsuse hindamise protsessidesse.
 •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega
 Käesolev ettepanek on kooskõlas komisjoni praeguste püüdlustega arendada edasi kapitaliturgude liitu. Tõhusam järelevalveraamistik on integreeritumate kapitaliturgude oluline element, sest see aitab kaasa finantssektori eeskirjade järjekindlamale rakendamisele. Sellega seoses rõhutati viie juhi 2015. aasta aruandes
 10
 vajadust tugevdada ELi järelevalveraamistikku, mille lõpptulemusena luuakse üksainus kapitaliturgude järelevalveasutus. ELi kapitaliturgude edasiarendamise ja integreerimise vajadust on rõhutatud 2016. aasta septembri teatises kapitaliturgude liidu kohta
 11
 ja teatises kapitaliturgude liidu vahearuande kohta
 12
 .
 Käesolev ettepanek on kooskõlas ka komisjoni poolt kapitaliturgude liidu raames võetud kohustustega, et vastata kahele uuele katsumusele tänapäeva turgudel, milleks on jätkusuutlik rahandus ja finantstehnoloogia.
 Seoses jätkusuutliku rahandusega on komisjon võtnud kapitaliturgude liidu raames kohustuse tugevdada ELi juhtpositsiooni jätkusuutlike investeeringute ja rahanduse valdkonnas. Uued keskkonnaalased, sotsiaalsed ja juhtimisega seotud riskid ja võimalused muudavad finantssektorit ning nõuavad järelevalveraamistiku ja -meetodite kohandamist. Pealegi on finantssektori osa vähese CO2-heitega energiatõhusale majandusele ülemineku tagamisel suur. Järelevalvealaseid hoiakuid on vaja ELi tasandil tugevalt kooskõlastada ja jätkusuutlikkuse suunas ühtlustada. Sellega seoses on käesolev ettepanek kooskõlas energialiidu strateegia, ELi ringmajandusalaste kohustuste ja kestliku arengu eesmärkidega.
 Euroopa järelevalveasutused peaksid aitama kaasa ka finantstehnoloogia potentsiaali ja võimaluste ärakasutamisele, maandades samal ajal selles valdkonnas avalduda võivaid riske näiteks regulatiivsete nõuete järjekindlama kohaldamise abil. See hõlmab finantstehnoloogiaga seotud aspektide paremat integreerimist Euroopa järelevalveasutuste järelevalvetööga. Sellega seoses on käesolev ettepanek kooskõlas ka digitaalse ühtse turu strateegiaga. Uued tehnoloogiad muudavad finantssektorit. See nõuab ka järelevalveraamistiku ja järelevalvemeetodite kohandamist. Riiklike järelevalveasutuste mitmesugused algatused võivad siseturu nõuetekohast toimimist kahjustada, kui neid ei koordineerita nõuetekohaselt. Järelevalvealaseid hoiakuid on vaja ELi tasandil tugevamalt kooskõlastada ja tehnoloogiliste uuenduste suunas ühtlustada, näiteks ELi innovatsioonikeskuse loomisega Euroopa järelevalveasutustes.
 Praeguse juhtimismudeli sihtotstarbelised muudatused on kooskõlas ka komisjoni jõupingutustega ELi detsentraliseeritud asutuste otsuste langetamise foorumite toimimise parandamiseks ja sõltumatuse suurendamiseks. Finantsteenuste valdkonnas on teistel Euroopa asutustel ja institutsioonidel, nagu Euroopa Keskpangal või Ühtsel Kriisilahendusnõukogul, alaline ja sõltumatu ettevalmistav organ, millel on oma pädevus ja ülesanded ning mis võib otsustada teatud küsimusi või osaleda otsustusprotsessis. Euroopa järelevalveasutustes alaliste liikmete ja ainuvolitustega juhatuse loomine on kooskõlas olemasolevate kaitsemeetmetega ELi mõõtme suurendamiseks asutuste otsustusprotsessis.
 Peale selle mis puudutab rahastamist, siis kuigi enamikku ELi detsentraliseeritud asutustest rahastatakse ELi eelarvest, on mitu ELi asutust, mida rahastatakse osaliselt või täielikult erasektorist. Selles suhtes on üleminek ettevõtjate poolt Euroopa järelevalveasutuste eelarvesse osamaksete tegemisele kooskõlas ELi praeguse tavaga.
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Kõigi muudatuste õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114. See säte on kõikide käesoleva ettepanekuga hõlmatud määruste õiguslik alus.
 Tehakse ettepanek kohandada Euroopa järelevalveasutuste asutamismäärusi uute suundumustega, et parandada Euroopa järelevalveasutuste toimimist siseturu ühtsuse ja sujuvama toimimise huvides. Mõju hindamise aruande osana tehtud analüüsi käigus tehti kindlaks need Euroopa järelevalveasutuste raamistiku valdkonnad, mida tuleb muuta, et suurendada ELi järelevalvekorralduse ja sellest tulenevalt ELi finantssüsteemi stabiilsust ja tõhusust.
 Muuta tuleb ka valdkondlikke õigusakte, et Euroopa järelevalveasutused saaksid kasutada oma laiemate volituste täit potentsiaali. Mõju hindamise aruanne ja lisatud hinnang näitavad, et ELi meetmed on Euroopa järelevalveasutuste volituste, juhtimisraamistiku ja rahastamisraamistiku puhul kindlakstehtud probleemide lahendamiseks põhjendatud ja vajalikud.
 •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)
 Kuna Euroopa järelevalveasutused on liidu asutused, saab neid reguleerivaid eeskirju muuta ainult liidu seadusandja. Lisaks sellele aitavad muudatused kaasa siseturu järjekindlamale toimimisele – eesmärgile, mida liikmesriigid üksinda ei suuda saavutada.
 Euroopa riskikapitalifondide määruse, Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide määruse ja Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide määrusega hõlmatud fondide puhul tagab ESMA määramine üheksainsaks järelevalveasutuseks kolme määruse ühtsete nõuete ja tingimuste järjekindla kohaldamise kõikides liikmesriikides. Ühtne järelevalve vähendab halduskulusid ja nende erilaadsust ja haldusele kuluvat aega ning võimaldab seega juhtidel vähendada tehingu- ja tegevuskulusid. See tõhustab Euroopa riskikapitalifondide, Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide ja Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide tegevuslubade andmise / registreerimise aluseks olevaid haldusprotsesse ning tugevdab võrdseid võimalusi, tsentraliseerides fondide üle tehtava järelevalve sõltumata nende asutamiskohast. Ühtne järelevalve toetab ka nende sektorite turgude integreerimist ja tõhustab ELi majanduse turupõhist rahastamist nende fondide kaudu.
 Seoses finantsinstrumentide turgude määrusega/direktiiviga ja nii nagu kriitilise tähtsusega võrdlusalused on aruandlusteenused oma olemuselt kogu liitu hõlmav ettevõtlusvorm ning neist tulenevaid regulatiivseid ja järelevalveprobleeme ei saa lahendada liikmesriik üksi.
 Mis puudutab ESMA uut koordineerimisfunktsiooni, siis see on juba kindlaks määratud ESMA määruses ja asjakohastes liidu õigusaktides. Seda saab seetõttu suurendada ainult liidu õigust muutes.
 Seoses võrdlusaluste määrusega on kriitilise tähtsusega võrdlusalused majanduslikult väga olulised, sest neid kasutatakse finantsinstrumentides (eriti tuletisinstrumentides), finantslepingutes ja investeerimisfondide poolt kogu liidus. Nõue luua mõningate kriitilise tähtsusega võrdlusaluste puhul järelevalveasutuste kolleegiumid vähemalt võrdlusaluste haldurite ja võrdlusaluste järelevalvealuste sisendandmete esitajate liikmesriikide esindajatest juba osutab asjaolule, et selliste võrdlusaluste üle ei saa järelevalvet teha üks riiklik järelevalveasutus ja seetõttu tuleb kehtestada vajalik kord liidu tasandil.
 Kõikide kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite ESMA otsese järelevalve alla jätmine on proportsionaalne, sest need võrdlusalused on liidu jaoks olulised ja praegused järelevalveasutuste kolleegiumid on suured, millega kaasneb risk, et kriisiolukorras ei pruugita olla piisavalt paindlikud.
 Kolmandates riikides esitatud võrdlusaluseid saab liidus kasutada, kui liidu pädev asutus on neid tunnustanud või need kinnitanud või kui nende asukohariigi õigus- ja järelevalvekord on tunnistatud samaväärseks võrdlusaluste määrusega kehtestatud korraga. Kuigi samaväärsust kinnitava otsuse teeb komisjon ja kolmanda riigi järelevalveasutus peab sõlmima ESMAga koostöökokkulepped, otsustavad kinnitamise ja tunnustamise üle riiklikud pädevad asutused. See nõuab selliste taotlustega tegelemist lugematutelt riiklikelt pädevatelt asutustelt ja sellega kaasneb risk, et kolmanda riigi võrdlusaluste haldurid püüavad leida riikliku pädeva asutuse, mille otsused ja sellest tulenevalt halduri üle tehtav järelevalve näivad olevat vabamad (meelepärase järelevalve valimine – forum shopping). Kuna haldur asub kolmandas riigis, siis riikliku järelevalve põhiargument – lähedus järelevalvealustele üksustele – ei kehti. ESMA määramine kolmandate riikide võrdlusaluste haldurite pädevaks asutuseks suurendaks tõhusust ning vähendaks meelepärase järelevalve valimise riski ja nende üksuste üle tehtava järelevalve erinevusi. Seda ei saa siiski saavutada ainult liikmesriigi meetmetega.
 Selleks et ESMA saaks teatavate võrdlusaluste haldurite üle otsest järelevalvet teha, on vaja muuta võrdlusaluste määrust mitme delegeeritud õigusaktiga, et selle määruse teatavaid sätteid veelgi täpsustada.
 Seoses prospektimäärusega on ESMA alates 2011. aastast pühendanud palju aega ja jõudu sellele, et soodustada riiklike pädevate asutuste seas õigusnormide lähendamist seoses prospektide kontrolli ja heakskiitmisega. Selle tulemusel on koostatud järelevalveülevaated (supervisory briefings), mis sisaldavad ühiselt kokkulepitud põhimõtteid, mida riiklikke pädevaid asutusi kutsutakse üles prospektide heakskiitmisel järgima. ESMA korraldas 2012. ja 2015. aastal ka kaks prospektide heakskiitmise protsessi vastastikust hindamist, sest tõendid osutasid liikmesriikide tavade erinevusele. Kuigi need meetmed on väga kasulikud, ei ole nendega täieliku järelevalvealase ühtsuse eesmärki tervenisti saavutatud, ning arvestades seda, et emitendid saavad teatavatel juhtudel valida pädeva asutuse, kes nende prospekti heaks kiidab, jätab riiklike pädevate asutuste erinevate tavade püsimine ikka veel ruumi õiguslikuks arbitraažiks ja tõhususkadudeks.
 Komisjon on teinud kindlaks teatavat liiki prospektid, mis on asjaomaste väärtpaberite ja emitentide laadi tõttu liidus piiriülese mõõtmega, tehniliselt keerukad ja millega võib kaasneda võimalik õigusliku arbitraaži risk, nii et ESMA-poolne tsentraliseeritud järelevalve nende üle oleks riiklikust järelevalvest tõhusam ja tulemuslikum. Need on üksnes kutselistele investoritele pakutavad hulgituru mittekapitaliväärtpaberite prospektid, konkreetset liiki keeruliste väärtpaberitega, näiteks varaga tagatud väärtpaberitega seotud või spetsialiseerunud emitentide koostatud prospektid ja kolmanda riigi emitentidest üksuste poolt määruse (EL) 2017/1129 kohaselt koostatud prospektid.
 Nende heakskiitmise ning kogu seotud järelevalve- ja jõustamistegevuse tsentraliseerimine ESMA tasandil parandab järelevalve kvaliteeti, järjekindlust ja tõhusust liidus, loob emitentidele võrdsed võimalused ja vähendab heakskiitmiseks kuluvat aega. See kaotab „päritoluliikmesriigi“ valimise vajaduse ja takistab meelepärase järelevalve valimist.
 •Proportsionaalsus
 Käesolevas ettepanekus pakutakse välja sihtotstarbelised muudatused ELi järelevalveraamistiku tugevdamiseks, et suurendada finantssüsteemi jätkusuutlikkust, stabiilsust ja tõhusust kogu ELis ning tõhustada tarbija- ja investorikaitset. Sel eesmärgil sisaldab see ELi tasandi järelevalveraamistiku sihtotstarbelisi ja hästi kohandatud muudatusi, mis toovad kaasa tõhusama ja tulemuslikuma juhtimise. Sellega kohandatakse Euroopa järelevalveasutuste praegusi ülesandeid ja volitusi ning antakse neile uusi volitusi, et nad saaksid võtta arvesse uusi suundumusi, sealhulgas tehnoloogia valdkonnas, kuid saaksid tulla toime ka ELi-sisese piiriülese tegevuse edasise suurenemise ning ELi finantsturgude ja ülejäänud maailma tõenäolise edasise integreerimisega. Peale selle sisaldab ettepanek kohandatud rahastamissüsteemi, et tagada Euroopa järelevalveasutuste rahastamise jätkusuutlikkus, proportsionaalsus ja ülesannetele vastavus.
 Valdkondlike õigusaktide muudatused piirduvad peamiselt ESMA otsese järelevalve kehtestamisega. Need on valitud asjaomaste sektorite eripära silmas pidades. Lisaks tuleb muudatused sünkroonida finantsinstrumentide turgude määrusega ning teha piiratud muudatusi direktiivi 2009/138/EÜ (Solventsus II). Seepärast tehakse ka eraldi ettepanek võtta vastu selle direktiivi muutmise direktiiv.
 Ükski kavandatud element ei lähe seatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
 Lisaks sellele ei lähe Euroopa järelevalveasutuste tegevuse ja meetmete sisu ja vorm aluslepingus sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt kaugemale käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks vajalikust ning on proportsionaalne asjakohase Euroopa järelevalveasutuse tegevusest mõjutatud institutsioonide või ettevõtjate finants- või äritegevusega kaasnevate riskide olemuse, ulatuse ja keerukusega.
 •Vahendi valik
 Ettepaneku eesmärk on muuta praegusi Euroopa järelevalveasutuste määrusi ja mitut valdkondlikku finantsalast õigusakti
 13
 . Kõik käesoleva ettepanekuga muudetavad õigusaktid on määrused ning asjakohased muudatused koondatakse seetõttu ühte määruse muutmise määruse ettepanekusse.
 Peale selle tehakse ettepanek muuta finantsinstrumentide turgude direktiivi
 14
 (peamiselt selleks, et kajastada finantsinstrumentide turgude määruse muudatusi) ning teha piiratud muudatusi direktiivi 2009/138/EÜ (Solventsus II). Neil kahel eesmärgil tehakse eraldi ettepanek võtta vastu direktiivi muutmise direktiiv.
 Lisaks kõigele kohandab komisjon samuti eraldi dokumendiga oma hiljutist ettepanekut võtta vastu määrus, millega muudetakse nii ESMA asutamismäärust kui ka Euroopa turu infrastruktuuri määrust
 15
 . .
 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll
 Ettepanekule lisatud mõjuhinnang ja hinnang sisaldavad kehtiva Euroopa järelevalveasutuste raamistiku analüüsi, et veenduda, kas see on võimaldanud Euroopa järelevalveasutustel saavutada oma eesmärgi suurendada jätkusuutlikult finantssüsteemi stabiilsust ja tõhusust ning tõhustada tarbija- ja investorikaitset.
 Analüüsis järeldatakse Euroopa järelevalveasutuste tõhususe ja tulemuslikkuse kohta, et Euroopa järelevalveasutused on oma praegused eesmärgid üldiselt saavutanud. Et tulla toime tulevikus tekkivate probleemidega, on siiski vaja olukorda sihtotstarbeliselt parandada. Analüüsis järeldati eelkõige järgmist:
 a)Euroopa järelevalveasutuste volitusi võiks teatavates valdkondades suurendada, et ülesandeid saaks paremini täita. Selle tulemusel võib eeldada paremat reguleerimist ja järelevalvet kõikide turuosaliste ja tarbijate jaoks kogu ELis ning piiriülese riski tõhusat ja tulemuslikku juhtimist;
 b)praegune Euroopa järelevalveasutuste juhtimisraamistik raskendab ELi ja riiklike huvide konfliktide lahendamist, millega kaasneb risk, et Euroopa järelevalveasutuste otsuseid ei tehta alati ELi ühistes huvides, et otsustamine viibib või tuleb ette kallutatud tegevusetust, eriti seoses mitteregulatiivse tegevusega (siduv vahendamine, ELi õiguse rikkumise menetlused, vastastikuste eksperdihinnangute tegemise algatamine);
 c)praegune rahastamisraamistik ei vasta Euroopa järelevalveasutuste ülesannetele ja teeb seda veelgi vähem edaspidi, arvestades Euroopa järelevalveasutuste tulevasi ülesandeid; sellega näib kaasnevat ka riiklike pädevate asutuste ebavõrdne panus, mida ei ole lihtne põhjendada.
 Kooskõla seisukohalt on Euroopa järelevalveasutuste regulatiivsete küsimuste alane töö täielikult kooskõlas laiema ELi järelevalveraamistiku ülesehitamisega. See on kooskõlas ka ühtsete eeskirjade valmimisega. Juhtimis- ja rahastamisstruktuurist tulenevad piirangud ja Euroopa järelevalveasutuste volituste tõhusus ei ole Euroopa järelevalveasutustel siiski võimaldanud piisavalt keskenduda ELi asjakohaste finantsteenuseid käsitlevate õigusaktide järjekindla kohaldamise edendamisele.
 Asjakohasuse kohta järeldati analüüsis, et Euroopa järelevalveasutuste raamistik on asjakohane.
 Lisaks kõigele on Euroopa järelevalveasutuste raamistik loonud ELile selgelt lisaväärtust, sest nende töö on finantsteenuste ühtse turu edendamiseks hädavajalik.
 •Konsulteerimine sidusrühmadega
 Komisjoni talitus korraldas 2017. aasta kevadel ulatusliku avaliku konsultatsiooni Euroopa järelevalveasutuste tegevuse üle. Konsultatsiooni käigus saadi ligi 230 vastust. Arvamust avaldasid mitmesugused vastanute rühmad: 26 % neist olid avaliku sektori asutused või rahvusvahelised organisatsioonid, 71 % organisatsioonid või äriühingud ning 3 % eraisikud.
 Hulk märkusi, seisukohti ja arvamusi, sealhulgas mõne valitsuse ametlikud seisukohad, esitati ka väljaspool avalikku konsultatsiooni. Kuigi need ei kajastu ELi uuringu statistikas, on neid käesoleva ettepaneku aluseks olevas analüüsis arvesse võetud.
 Vastanud peavad Euroopa järelevalveasutuste asutamist üldiselt suureks edasiminekuks ja oluliseks sammuks liidu järelevalvealase ühtsuse suunas. Enamik neist toetab Euroopa järelevalveasutuste osaluse suurendamist järelevalvealase ühtsuse parandamisel. Paljud sidusrühmad tunnistavad, et kapitaliturgude liidu rakendamine ja Ühendkuningriigi otsus liidust lahkuda toovad kaasa uue olukorra, mistõttu tuleb kaaluda ELi tasandi järelevalve tugevdamist, eelkõige seoses piiriülese tegevuse ja kolmandate riikidega samaväärsusega.
 Euroopa järelevalveasutuste volitustega seoses on paljud vastanud Euroopa järelevalveasutuste volituste praeguse märkimisväärse suurendamise vastu, kuid mõned tunnistavad nende piiratust ja sooviksid olukorra sihtotstarbelist parandamist. Enamik vastanutest väitis, et kättesaadavatest vahenditest üldiselt piisab ning neid tuleks paremini ja täielikumalt ära kasutada. Laialdaselt toetatakse samaväärsuse kontrollimise volituste laiendamist/täpsustamist.
 Tarbijaorganisatsioonide arvates esineb tarbijakaitse-eeskirjade täitmise tagamisel märkimisväärseid puudusi, ning nad peavad neid eeskirju ebatõhusaks või kõige teravamatest riiklikest probleemidest eemaldunuks. Nad peavad vajalikuks lisada Euroopa järelevalveasutuste tegevusvaldkonda ka tarbijakaitse. Enamik vastanuid märkis, et Euroopa järelevalveasutuste sidusrühmade nõuetekohast tasakaalu koos geograafilise tasakaaluga on raske tagada. Tarbijate ja kasutajate esindajad kurtsid, et finantseerimisasutuste esindajad on nendega võrreldes arvulises ülekaalus ja sidusrühmade arvamused ei ole seetõttu tasakaalus. Mitme organisatsiooni arvates tuleks Euroopa järelevalveasutuste volitusi tooteid keelustada laiendada toodetele, mis võivad tarbijatele kahju tekitada.
 Euroopa järelevalveasutuste avalikule konsultatsioonile vastanud toetavad sõnaselgelt ELi tasandi otsest järelevalvet nende keskse vastaspoolega kliiringukodade (edaspidi „keskne vastaspool“)
 16
 ja aruandlusteenuste pakkujate üle, kes teenindavad pigem kogu ELi kui konkreetsete liikmesriikide turge. Paljud vastanud ei vastanud otsese järelevalve kohta esitatud küsimusele. Mõned vastasid küsimusele, kas ESMA-le tuleks usaldada otsene järelevalve üleeuroopaliste ühisinvesteerimisfondide üle, jaatavalt, kuid enamasti nad ei tee vahet eri liiki fondidel.
 Vastuseis ESMA otsese järelevalve laiendamisele uutele valdkondadele on seotud peamiselt järgmiste argumentidega: riiklikku järelevalvet peetakse liikmesriikide eri turustruktuuridega tegelemiseks sobivaimaks. ESMA tehtav järelevalve võib minna vastuollu riikliku jaeinvestorite kaitse ja finantsstabiilsuse tagamise ning maksustamise, kohtumõistmise ja konfliktide lahendamise pädevusega. Osutatakse ka tegevusraskustele, mis võivad esineda näiteks levitamiskorralduse või turustamisega seotud kohalike nõuete kontrolli puhul. Selle asemel tuleks integreeritud kapitaliturgude arendamiseks paremini uurida olemasolevaid järelevalvealase ühtsuse tagamise vahendeid.
 ESMA otsese järelevalve peamised pooltargumendid on järgmised: mõned vastanud tunnistavad, et ESMA järelevalvel üleeuroopalise mõõtmega üksuste või vahendite üle võib olla eeliseid, mis võimaldaks kaotada järelevalvetavade vahelised erinevused, kuid ei takistaks võtta asjakohastel juhtudel arvesse erinevaid turustruktuure. Nad leiavad, et sellised lahendused sobivad asjakohaste ELi eeskirjade erinevast kohaldamisest tuleneva killustatuse probleemi ja praegusele korrale iseloomuliku õigusliku arbitraaži riski kõrvaldamiseks.
 Mis puutub Euroopa järelevalveasutuste juhtimisse üldiselt, siis leiavad sidusrühmad, et Euroopa järelevalveasutuste juhatused ja eesistujad on hästi toime tulnud. Umbes pooled vastanud peavad avaliku konsultatsiooni dokumendis osutatud juhtimismuudatusi lisaväärtust andvateks. Kuigi enamik avaliku sektori asutusi ei toeta Euroopa järelevalveasutuste juhtimise muutmist, võib mõni neist seisukohtadest olla teataval määral seotud sellega, et nad ei soovi oma mõjuvõimu vähenemist.
 Euroopa järelevalveasutuste juhatustesse hääleõiguse ja konkreetsete ülesannetega sõltumatute liikmete lisamist toetatakse eri määral. Samal ajal kui avalik sektor on enamasti selle vastu (ehkki pooled isegi ei vastanud selleteemalisele küsimusele), lähevad erasektori seisukohad lahku ning mitmes neist juhitakse tähelepanu praeguse süsteemi olemuslikele huvide konfliktidele. Eesistujate mõjuvõimu suurendamisele on enamik, peamiselt avaliku sektori asutused vastu, samal ajal kui suurem osa ettevõtjate ühendusi pooldab olukorra parandamist.
 Mis puutub rahastamisse, siis tunnistavad paljud sidusrühmad Euroopa järelevalveasutuste praegust ressursside piiratust ning ELi ja liikmesriikide eelarvelisi piiranguid. Suur hulk vastanuid nõustuvad, et Euroopa järelevalveasutused vajavad piisavat ja jätkusuutlikku rahastamist, et saavutada kaugeleulatuvaid eesmärke ja oma tegevust tõhustada. Paljud vastanud märkisid, et Euroopa järelevalveasutuste rahastamise tase peaks sõltuma nende kohustustest ja põhinema Euroopa järelevalveasutuste kontrolli tulemustel.
 Umbes pooled vastanud avaldasid arvamust selle kohta, kas Euroopa järelevalveasutusi peaks osaliselt või täielikult rahastama ettevõtjad. Selge enamus ei toeta praeguse rahastamisraamistiku muutmist nii, et riiklike pädevate asutuste osamaksed asendatakse ettevõtjate osamaksetega. Kuigi osaliselt ettevõtjate rahastatava süsteemi toetajad on endiselt vähemuses, on see toetus siiski suurenenud.
 •Mõjuhinnang
 Komisjon hindas asjakohaste poliitikavariantide mõju. Neid variante hinnati lähtudes peamisest üldeesmärgist, milleks on finantssüsteemi stabiilsuse ja tõhususe jätkusuutlik tugevdamine kogu ELis ning tarbija- ja investorikaitse tõhustamine.
 Komisjon hindas mõjuhinnangu koostamisel Euroopa järelevalveasutuste tegevust ja selle käigus ilmnesid mõned olulised puudused. Need olid järgmised: a) ebapiisavalt kindlaks määratud volitused ühtedele ja samadele nõuetele vastava tõhusa järelevalve tagamiseks kogu ELis; b) volituse puudumine tõhusaks toimetulekuks ELi-siseste ning ELi ja ülejäänud maailma omavahelise seotusega kaasnevate piiriüleste riskidega; c) juhtimisraamistik, mis toob kaasa stiimulite vastuolud otsustusprotsessides, ning d) rahastamisraamistik, mis ei ole Euroopa järelevalveasutustele antud ülesandeid arvestades piisav.
 Mõju hindamisel käsitleti järgmisi valdkondi: 1) Euroopa järelevalveasutuste volitused, 2) juhtimine ning 3) rahastamine, et tulla toime tuvastatud puuduste ja uute ülesannetega, nagu õigusnormide lähendamine ja järelevalvealase ühtsuse tagamine. Juhtimises ja rahastamises esinevad puudused on kolmel Euroopa järelevalveasutusel samad, sest nad järgivad samu eeskirju. Nende volituste muudatused on peamiselt suunatud ESMA konkreetsetele sektoritele ja järelevalvele kõikide Euroopa järelevalveasutuste järelevalvealase ühtsuse üle.
 Hinnati järgmisi poliitikavariante:
 juhtimise vallas: a) poliitikameetmeid ei võeta; praeguse juhtimisstruktuuri muutmist ette ei nähta; b) praegusesse juhtimismudelisse sihtotstarbeliste muudatuste tegemine, nagu otsuste tegemise volituste eristamine nende laadi järgi, eesistuja valikumenetluse tõhustamine, ning c) järelevalvenõukogu avamine sõltumatutele alalistele (mittehääletavatele) liikmetele;
 volituste vallas: a) poliitikameetmeid ei võeta; praegused volitused seoses õigusnormide lähendamise ja järelevalvealase ühtsuse ülesannetega ning ESMA otsese järelevalvega seotud kohustused jäävad samaks; b) teatavate olemasolevate volituste täpsustamise ja järelevalve tugevdamise variant; c) teatavate olemasolevate volituste täpsustamise ja ESMA-le sihtvaldkondades täiendavate otsese järelevalve volituste andmise variant ning d) finantsteenuste, panganduse ja kindlustuse üle tehtava järelevalve tsentraliseerimine kolmes Euroopa järelevalveasutuses;
 rahastamise vallas: a) poliitikameetmeid ei võeta
 17
 ; b) kohandatud riiklikest vahenditest rahastamine, et võtta arvesse iga konkreetse liikmesriigi finantssektori suurust; c) nii riiklikest kui ka erasektori vahenditest rahastamine, mille puhul liikmesriikide erasektori osamaksed asendavad riiklike pädevate asutuste osamaksed, ning d) rahastamissüsteemi rahastab täielikult erasektor.
 Nimetatud variante võrreldi seejärel mitmesuguste kriteeriumide
 18
 alusel, et teha kindlaks, millised neist on mõjuhinnangu probleemimääratluses ja hinnangus tuvastatud puuduste kõrvaldamisel kõige tulemuslikumad.
 Selle analüüsi põhjal:
 ·juhtimise puhul on eelistatud variant hääleõigusega sõltumatute liikmete osalemine otsustusprotsessis pädevate asutuste kõrval; kehtestatakse uus eesistuja ametisse nimetamise protsess ja roll ning praegune juhatus asendatakse sõltumatu juhatusega, mis koosneb väljastpoolt määratud täiskohaga liikmetest;
 ·volituste puhul on eelistatud variant teatavate volituste täpsustamine, näiteks antakse Euroopa järelevalveasutustele ametlik roll samaväärsuse hindamise protsessi pidevas kontrollis; parandatakse Euroopa järelevalveasutuste suutlikkust tagada liidu õiguse nõuetekohane kohaldamine ning antakse järelevalvevolitused sihtvaldkondades, mis on peamiselt seotud kolmandate riikidega või piiriülese tähtsusega, üle Euroopa järelevalveasutustele;
 ·rahastamise puhul on eelistatud variant ELi praeguse iga-aastase osamakse jätkuv tegemine Euroopa järelevalveasutuste eelarvesse, kuid ülejäänud rahastamine, mis tuleb riiklikelt pädevatelt asutustelt, asendatakse erasektori vahenditest rahastamisega.
 Eelistati neid variante, mis tagavad kõige paremini Euroopa järelevalveasutuste suutlikkuse tulla toime suureneva töökoormusega ja olla valmis valdkondlikest õigusaktidest tulenevateks järelevalveraamistiku muutusteks. Lisaks sellele keskendusid eelistatud variandid enamasti pigem praegusesse korda sihtotstarbeliste muudatuste tegemisele kui selle täielikule uuendamisele. See oli kooskõlas hinnangus esitatud järeldusega, et Euroopa järelevalveasutuste raamistik on toiminud suhteliselt hästi, kui arvestada märkimisväärseid ülesandeid, millega nad pidid toime tulema, ja neile volituste täitmiseks kättesaadavaid vahendeid.
 Mõjuhinnangus käsitleti ka eelistatud variantide kumulatiivset mõju nii kvaliteedi kui ka kvantiteedi seisukohalt. Analüüs näitas, et eelistatud variantide kohaldamise korral saavad Euroopa järelevalveasutused oma olemasolevaid volitusi paremini täita ja tagada lisaks regulatiivsete toodete väljatöötamisele suurema järelevalvealase ühtsuse.
 Konkreetsemalt on Euroopa järelevalveasutuste eeldatavalt suuremal tulemuslikkusel kolm põhjust: esiteks parandatakse Euroopa järelevalveasutuste juhtimise stimuleerimissüsteemi, tasakaalustades stiimulid, et kaitsta otsustusprotsessis riiklikke huvisid, nii et eelkõige saab tõhusamalt kasutada õigusnormide lähendamise ja järelevalvealase ühtsuse edendamise volitusi. Teiseks võib otsus vähendada sõltuvust riiklikest vahenditest rahastamisest riiklike pädevate asutuste osamaksete näol, mida täiendatakse erasektori rahaga, et Euroopa järelevalveasutustel on piisavalt ressursse olemasolevate ülesannete täitmiseks ja tulevaste muutustega hõlpsamini kohanemiseks. Lõpuks võib teatavate Euroopa järelevalveasutuste volituste sihtotstarbeline muutmine tagada, et Euroopa järelevalveasutused suudavad täita oma ülesandeid tõhusalt ja tulemuslikult, võttes arvesse oma kuue tegevusaasta jooksul saadud kogemusi ning eri finantsturgude ja ELi õigusaktide arengut. Need sihtotstarbelised muudatused on kooskõlas ka sihtrühmade seisukohaga, et Euroopa järelevalveasutuste suurem koordineeriv roll on õigustatud ja et Euroopa järelevalveasutused peaksid oma olemasolevaid volitusi paremini kasutama.
 Seoses otsese mõjuga eri sidusrühmade kuludele ja ESMA-le otseste volituste andmise erandiga on eelistatud variantidel erasektorile eeldatavasti piiratud mõju, sest nende osamaksed erasektori vahenditest rahastatavatele riiklikele asutustele vähenevad, kuna riiklikud pädevad asutused ei pea enam Euroopa järelevalveasutuste iga-aastasesse eelarvesse sissemakseid tegema. Otsene mõju ELi eelarvele on neutraalne, kuigi esimestel aastatel pärast ettepaneku vastuvõtmist on vaja eelrahastamist ELi eelarvest, sest eelrahastatud summad makstakse hiljem ELi eelarvesse tagasi, kui uued rahastamismehhanismid jõustuvad. Lisaks sellele on otsene mõju riiklikele pädevatele asutustele samuti neutraalne, sest ühest küljest lõpetavad riiklikud pädevad asutused Euroopa järelevalveasutuste rahastamise ja teisest küljest peaksid nad (proportsionaalselt) vähendama oma tuluvajadust nende kulutuste katmiseks. Kuludega seotud mõju tarbijatele oodata ei ole.
 Mõjuhinnang esitati õiguskontrollikomiteele 14. juunil 2017. Õiguskontrollikomitee esitas mõjuhinnangu kohta negatiivse arvamuse ja andis mitu parandussoovitust. Dokumenti muudeti vastavalt ja see esitati uuesti 19. juulil. 27. juulil esitas õiguskontrollikomitee positiivse arvamuse reservatsioonidega ja loetles parandamisvõimalused, mida on võimalikus ulatuses arvesse võetud. Mõjuhinnangusse tehti õiguskontrollikomitee märkuste arvessevõtmiseks järgmised olulised muudatused:
 1. Tuleks lõpuni viia järelevalvesüsteemidel järgmistel aastatel seoses panganduse, kindlustuse ja väärtpaberiturgude tõenäolise arenguga tekkivate probleemide analüüs. Käsitleda tuleks Ühendkuningriigi EList lahkumise eri mõju Euroopa järelevalveasutuste põhitegevusele.
 Mõjuhinnangut on muudetud, et see selgitaks täpsemalt, et see poliitikaalgatus on ELi ühtse turu ja selle integreerimise huvides ning on jätkuks viie juhi aruandes teatavaks tehtud ja hiljuti aruandedokumendis majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta
 19
 nimetatud kohustusele liikuda tõelise finantsliidu, sealhulgas kapitaliturgude üheainsa järelevalveasutuse loomise suunas. Mõjuhinnangu võrdlusraamistikuks on ülesanded, mida on neis dokumentides märgitud seoses majandus- ja rahaliiduga üldiselt ja finantsturgudega konkreetsemalt. Mõjuhinnangu peamistes peatükkides on pööratud suuremat tähelepanu Ühendkuningriigi lahkumisele ja selle tagajärgedele.
 2. Tuleks viia lõpuni lähtestsenaariumi ja eri variantide korral kaasnevate Euroopa järelevalveasutuste kulude ja rahastamispuudujääkide hindamine.
 Rohkem on arutatud ja koguliselt hinnatud ressursse, mida Euroopa järelevalveasutused vajavad lisaülesannete (otsesed ja kaudsed volitused) täitmiseks; juhtimisse tehtavate muudatuste ja kaudse järelevalve rahastamise metoodika muutumise mõju ressurssidele.
 Kaudse ja otsese järelevalve ning muude tegevuste kulud on diferentseeritud ning on paremini selgitatud, kes kannab eelistatud variantide kulud.
 Edasi on arendatud arutelu eelistatud variantide otsese mõju kohta (kuludele), et käsitleda paremini rahastamispuudujääkide küsimust ja üldiste järelevalvekulude mõju sektorile.
 Eelkõige on tehtud järgmist.
 1.Ülevaatlikku kulude tabelit on ajakohastatud kooskõlas finantstoimikuga. Meil on nüüd väga üksikasjalik prognoos selle kohta, millised on nii praeguse Euroopa järelevalveasutuste raamistiku muudatuste kui ka otseste volituste kulud ja mõju.
 2.Rahastamisvariantide võrdluse osa on täielikult ümber tehtud, nii nagu nõutud, et see kajastaks 3. variandi täielikke kulusid ja eeliseid võrreldes lähtestsenaariumi ja eriti 2. variandiga.
 3.Kogumismehhanismi osa on täielikult ümber tehtud, et see vastaks siseauditi standarditele, ja lisatud põhiteksti, sest see on seadusandliku ettepaneku osa.
 Otsest mõju konkreetsetele sektoritele ei saanud praegu ammendavalt hinnata, sest see sõltub mudelist, mida liikmesriigis riiklike pädevate asutuste rahastamiseks kasutatakse. Näiteks kui konkreetse liikmesriigi turuosalised ei maksa praegu oma järelevalve eest (nagu täielikult riiklikest vahenditest rahastatavate pädevate asutuste puhul), siis suurendab eelistatud variandi tasude määramise metoodika oma olemusest tulenevalt nende turuosaliste kulusid, kuid on soodsam nende liikmesriikide maksumaksjatele ja riigieelarvele. Ent kui turuosalised juba rahastavad Euroopa järelevalveasutusi oma riiklike pädevate asutuste eelarvesse tehtavate osamaksete kaudu, sõltub otsene mõju (lisakulu/-tulu) eri meetoditest, mida riiklikud pädevad asutused konkreetsetelt üksustelt tasude nõudmiseks kasutavad, ning sellest, kui suure osa Euroopa järelevalveasutuste rahastamisest nad üksuste kanda jätavad. Sel juhul on kogu ELis tekkiva lisakulu/-tulu täpseks ja usaldusväärseks prognoosimiseks vaja põhjalikku võrdlusanalüüsi, millesse tuleb kaasata need riiklikud pädevad asutused, kes kohaldavad tasude määramise suhtes oma metoodikat. Ent igal juhul võib põhjendatult väita, et võrdsete võimaluste loomine kogu ühtsel turul finantssektori ettevõtjate ühtse tasude kehtestamise mehhanismi kaudu tuleb lõppkokkuvõttes kasuks kõikidele turuosalistele. Lisaks tuleb märkida, et Euroopa järelevalveasutuste rahastamiseks vajalikud summad ei tohiks põhimõtteliselt ohtu seada konkreetsete üksuste tegevusmudeleid.
 3. Variantide võrdlemist tuleks parandada ja eelistatud valikuvarianti tuleks kättesaadavate tõendite ja analüüsiga paremini toetada.
 Variante on võimalust mööda üksikasjalikumalt ja täiendavalt kirjeldatud ning analüüsitud, eelkõige volituste ja rahastamise, aga ka juhtimise vallas.
 Volituste üle peetud arutelu põhjenduseks on mõjuhinnangu lisas esitatud lisateavet ja argumente. Eelistatud varianti toetavate tõendite võimalikku puudumist volituste osas saab kohati selgitada sellega, et poliitikat on mõnikord motiveerinud poliitiline otsus.
 Juhtimise osas sisalduvat variantide arutelu on põhjalikult selgitatud ning näidete ja mitteametlike tõenditega põhjendatud ja seda toetavad ka nii Euroopa Parlamendi kui ka komisjoni hindamistulemused. Kindlaks tehtud juhtimisprobleemi olemus muudab tõsiseltvõetavate kontrollitavate andmete hankimise väga keeruliseks.
 Rahastamisega seoses on näiteks eelistatud 3. variandi osa täiustatud täiendavate hindamiselementide lisamise ja olemasolevate argumentide parema selgitamise teel.
 4. Hinnang peaks tuginema rohkem tõenditele ja olema põhjendatum.
 Hinnangut on muudetud, et dokumentidel põhinevaid hinnanguid ja argumente ning sidusrühmadega konsulteerimise põhjal kujunenud arvamusi paremini eristada. Arutelu ulatus on veidi suurenenud ja võimaluse korral on hinnangu parandamiseks lisatud rohkem tõendeid. Kasutatud tõendite liik on piiratud ning mõned hinnangu osad tuginevad suuresti mitteametlikele tõenditele ja sidusrühmade kogemustele Euroopa järelevalveasutustega. Selle kompenseerimiseks on püütud tuua palju näiteid mitmesugustest eri teabeallikatest, vt nt juhtimise osa. Muud osad, näiteks rahastamise oma, toetuvad rohkem viidetele ja põhjendatud argumentidele.
 Hinnang on ka retroaktiivne, s.o tagasivaatav, selles võrreldakse viimaseid aastaid lähtestsenaariumiga, st stsenaariumiga, mille puhul Euroopa järelevalveasutusi ei ole veel olemas. Hinnang keskendub seetõttu juba olemuselt vähem vajadusele ESMA-le vajalikele uute täiendavate otsese järelevalve volituste järele.
 •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine
 Käesolev ettepanek ei ole seotud õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi või lihtsustamisega. Ettepaneku eesmärk on parandada Euroopa järelevalveasutuste raamistikku ja tugevdada praegust järelevalvekorraldust. Euroopa järelevalveasutuste volituste, juhtimisraamistiku ja rahastamissüsteemi kavandatud muudatused peaksid suurendama ELi tasandi järelevalve tõhusust ja tulemuslikkust. Tõhusam Euroopa järelevalveasutuste raamistik parandaks peale finantsstabiilsuse tagamise ja riskide maandamise õigus- ja majanduslikku kindlust. See on kooskõlas komisjoni parema õigusloome tegevuskavaga.
 Niivõrd kui käesolev ettepanek toob kaasa teatava järelevalvetegevuse tsentraliseerimise ELi tasandil ESMAs, kaotab algatus riigi ametiasutuste poolse ülesannete dubleerimise. See peaks andma ELi tasandil mastaabisäästu ja vähendama spetsiaalsete ressursside vajadust riikide tasandil. Finantseerimisasutused ja finantsturu osalised peaksid tänu üheainsa järelevalveasutuse määramisele teatavates valdkondades toimuvast halduskoormuse vähenemisest peamiselt kasu saama.
 •Põhiõigused
 Ettepanekus arvestatakse põhiõigusi ja järgitakse eriti Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. See aitab eelkõige kaasa eesmärgile tagada kõrgetasemeline keskkonnakaitse säästva arengu põhimõtte kohaselt, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta
 20
 artiklis 37.
 4.MÕJU EELARVELE
 Euroopa järelevalveasutuste praegune rahastamine tugineb üldisele osamaksele ELi üldeelarvest (40 %) ja riiklike pädevate asutuste osamaksetele (60 %). ESMA puhul on see jaotus veidi teistsugune, sest ESMA otsese järelevalve all olevad üksused (nagu reitinguagentuurid ja kauplemisteabehoidlad) maksavad samuti sellele asutusele järelevalvetasu. Käesoleva ettepanekuga muudetakse Euroopa järelevalveasutuste rahastamisstruktuuri. Euroopa järelevalveasutuste eelarve toetub nüüdsest kolmele eri rahastamisallikale:
 ·Euroopa järelevalveasutuste kaudse järelevalve all olevate finantseerimisasutuste iga-aastased osamaksed;
 ·Euroopa järelevalveasutuste otsese järelevalve all olevate üksuste makstavad järelevalvetasud. See on eriti asjakohane ESMA puhul, sest seadusandlik ettepanek näeb ette otsese järelevalve volituste ülemineku riiklikelt pädevatelt asutustelt ESMA-le (teatavate ELi fondide, aruandlusteenuste pakkujate, teatavate võrdlusaluste haldurite ja prospektide puhul);
 ·ELi tasakaalustav osamakse, mis ei ületaks 40 % iga asutuste kogutulust. Selle tasakaalustava osamakse suurus määratakse kindlaks mitmeaastases finantsraamistikus.
 Euroopa järelevalveasutuste uus tuluallikas (otsese järelevalve all olevate finantseerimisasutuste iga-aastased osamaksed) eeldab siiski komisjoni delegeeritud õigusakti vastuvõtmist, milles sätestatakse: i) iga-aastaste osamaksete kogusumma jaotus eri kategooria finantseerimisasutuste vahel ning ii) objektiivsed kriteeriumid, mis võimaldavad arvutada iga finantseerimisasutuse konkreetse iga-aastase osamakse. Üleminekuperioodil (st kuni iga-aastaste osamaksete teatavaid parameetreid kindlaks määrava delegeeritud õigusakti vastuvõtmiseni) säilitatakse praegune rahastamisstruktuur, mis tugineb ELi osamaksele (40 %) ja riiklike pädevate asutuste osamaksetele (60 %). See avaldab mõju ELi eelarvele ning mitmesuguste riiklike pädevate asutuste eelarvele.
 Euroopa järelevalveasutuste juhtimisstruktuuri, kaudse järelevalve volituste, rahastamissüsteemi ja otsese järelevalve volituste kavandatud muudatused eeldavad uusi ressursse. EBA, EIOPA ja ESMA vajavad pärast ettepaneku eri sätete jõustumist vastavalt 29, 35 ja 156 täistööajaga lisatöötajat. Tuleb märkida, et ESMA puhul on enamik neist täistööajaga lisatöötajatest seotud otsese järelevalve ülesannetega (97 156st). Euroopa järelevalveasutustel tekivad ka täiendavad IT-kulud (2019.–2020. aastal hinnanguliselt 10,2 miljonit eurot) ja tõlkekulud (2019.–2020. aastal hinnanguliselt 1,8 miljonit eurot).
 Tuleb märkida, et Euroopa järelevalveasutuste eelarvevajaduste suhtes kohaldatakse endiselt kõiki Euroopa järelevalveasutuste määrustes nende aastaeelarvete koostamise, vastuvõtmise ja täitmise suhtes kehtestatud aruandlus- ja auditimehhanisme. Lisaks sellele peavad iga-aastase otsuse Euroopa järelevalveasutustele tehtava ELi tasakaalustava osamakse kohta ja nende ametikohtade loetelud (nt töötajate arvu käsitlevad otsused) endiselt kinnitama parlament ja nõukogu ning otsuse peab heaks kiitma parlament nõukogu soovituse alusel.
 Käesoleva ettepaneku finantsmõju ja mõju eelarvele on üksikasjalikult selgitatud ettepanekule lisatud finantsselgituses.
 Tuleb märkida, et finantsselgituses esitatud teave ei piira 2018. aasta maiks esitatava 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku kohaldamist. Sellega seoses tuleb märkida ka seda, et kui otsese järelevalve jaoks vajalike töötajate arv sõltub järelevalve alla kuuluvate kapitalituru osaliste arvu ja suuruse muutumisest ajas, rahastatakse asjaomaseid kulusid põhimõtteliselt nendelt turuosalistelt kogutavatest tasudest.
 Käesoleva ettepaneku finantsmõju ja mõju eelarvele on üksikasjalikult selgitatud ettepanekule lisatud finantsselgituses.
 5.MUU TEAVE
 •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord
 Ettepandud määruse rakendamine vaadatakse läbi kahel viisil: Euroopa järelevalveasutuste korrapärase läbivaatamise käigus iga kolme aasta tagant ja valdkondlike määruste läbivaatamise käigus enamasti kaks või kolm aastat pärast vastavat kohaldamiskuupäeva.
 ·Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus
 (1)Euroopa järelevalveasutuste määruste muudatused
 21
 Euroopa järelevalveasutuste määruste põhjenduse 11 kohaselt aitavad Euroopa järelevalveasutused parandada siseturu toimimist, tagades sealhulgas eelkõige reguleerimise ja järelevalve kõrge, tõhusa ja ühtse taseme.
 Euroopa järelevalveasutuste määruste artikli 1 lõike 2 kohaselt tegutsevad need asutused neis määrustes viidatud õigusaktide kohaldamisala piires, st liidu seadusandja kehtestatud ja korrapäraselt ajakohastatava proportsionaalse raamistiku piires.
 EBA määruse, EIOPA määruse ja ESMA määruse muudatusi käsitletakse vastavalt kavandatud määruse artiklites 1, 2 ja 3.
 (a) Volitused
 Allpool esile toodud muudatused on seotud Euroopa järelevalveasutuste üldiste volitustega, mida käesolev ettepanek suurendab. ESMA-le antavaid uusi otsese järelevalve volitusi käsitletakse punktides 2–5.
 Uued tegevus- ja tähelepanu keskmes olevad valdkonnad
 Euroopa järelevalveasutuste määruste artiklis 1 on loetletud Euroopa järelevalveasutuste pädevusse kuuluvad õigusaktid. Artikli 1 ülesehitusest nähtub, et loetleda tuleb ainult enne Euroopa järelevalveasutuste asutamist vastu võetud õigusaktid ja õigusaktid, milles ei ole ette nähtud Euroopa järelevalveasutuste ülesandeid. Kõik pärast Euroopa järelevalveasutuste määrusi vastu võetud õigusaktid, sealhulgas muudatused ja Euroopa järelevalveasutuste pädevusse kuuluvatel õigusaktidel põhinevad õigusaktid, ning Euroopa järelevalveasutuste ülesandeid sätestavad õigusaktid kuuluvad automaatselt Euroopa järelevalveasutuste pädevusse ega pea selleks olema artiklis 1 loetletud.
 Iga Euroopa järelevalveasutuse määruse artikli 1 kavandatud muudatused on järgmised: tarbijakrediidi direktiivi 2008/48 ja maksekontode direktiivi 2014/92 lisamine EBA määruse kohaldamisalasse; liikluskindlustuse direktiivi 2009/103 lisamine EIOPA määruse kohaldamisalasse ning raamatupidamisdirektiivi 2013/34 lisamine ESMA määruse kohaldamisalasse.
 EBA määruse artikli 4 muudatustega täiendatakse määruses kasutatavate mõistete loetelu. Täpsemalt muudetakse mõiste „finantseerimisasutus“ määratlust, et kõik asjakohaste valdkondlike õigusaktidega hõlmatud üksused kuuluksid EBA pädevusse. Ettepandud „pädevate asutuste“ uus määratlus tagab, et sellega on hõlmatud kõik asjakohased järelevalve- ja muud asutused, isegi kui neid ei ole kohaldatavates õigusaktides „pädevate asutustena“ määratletud.
 Tehakse ettepanek muuta EIOPA ja ESMA määruse artiklit 8, et lisada ülesanne töötada välja liidu järelevalvekäsiraamat järelevalve kohta finantseerimisasutuste üle kogu liidus ja seda ajakohastada. Sellega viiakse need kaks määrust kooskõlla EBA määrusega. Peale selle tehakse ettepanek anda EBA-le ülesandeks töötada välja liidu kriisilahenduskäsiraamat finantseerimisasutuste kriiside lahendamise kohta kogu liidus ja seda ajakohastada.
 Euroopa järelevalveasutuste määruste artiklite 8 ja 9 muudatustega täpsustatakse, et Euroopa järelevalveasutused peaksid aitama kaasa tarbijakaitse edendamisele. Kõigile kolmele Euroopa järelevalveasutusele pannakse ka kohustus arvestada oma ülesannete täitmisel tehnoloogilisi uuendusi ning keskkonna-, sotsiaalseid ja juhtimistegureid. EIOPA ja ESMA puhul on lisaks täpsustatud, et nad peaksid oma ülesannete täitmisel järgima parema õigusloome põhimõtteid. Sellega viiakse need määrused kooskõlla EBA määrusega. Peale kõige muu on lisatud, et ülesanded peaksid hõlmama turukäitumise põhjalike temaatiliste ülevaadete koostamist, ühise arusaama kujundamist turutavadest, võimalike probleemide tuvastamist ja nende mõju analüüsimist ning jaeriski näitajate väljatöötamist tarbijakahjude võimalike põhjuste õigeaegseks tuvastamiseks.
 Tehnoloogilised uuendused
 Artikli 8 lõikega 1a nõutakse sõnaselgelt, et Euroopa järelevalveasutused arvestaksid Euroopa järelevalveasutuste määrustest tulenevate ülesannete täitmisel tehnoloogilisi uuendusi, kui nad käesoleva määruse kohaselt oma ülesandeid täidavad. Tehnoloogilised uuendused parandavad juurdepääsu ja suurendavad mugavust. Need vähendavad tegevuskulusid ja turuletuleku takistusi ning Euroopa järelevalveasutused peaksid neid uuendusi toetama. Tehnoloogilise uuenduste võimaluste realiseerimiseks tuleb tagada ka andmekasutuse usaldusväärsus, nõuetele vastavad ja õiglased turud, finantssüsteemi ebaseaduslikel eesmärkidel kasutamise vältimine ja küberturvalisus.
 Peale selle tugevdavad Euroopa järelevalveasutuste määruste artikli 29 muudatused Euroopa järelevalveasutuste koordineerivat rolli seoses uuenduslike äriühingute ja teenuste turule tulekuga eelkõige riiklike järelevalveasutuste ja Euroopa järelevalveasutuste vahelise teabevahetuse kaudu.
 Keskkonna-, sotsiaalsed ja juhtimistegurid
 Kõigile kolmele Euroopa järelevalveasutusele pannakse kohustus võtta oma ülesannete täitmisel arvesse keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisteguritega seotud riske. See võimaldab Euroopa järelevalveasutustel ühtlasi jälgida, kuidas finantseerimisasutused tuvastavad riskid, mida keskkonna-, sotsiaalsed ja juhtimistegurid võivad finantsstabiilsusele põhjustada, ning nende kohta aru annavad ja neid maandavad, suurendades sellega finantsturutegevuste kooskõla jätkusuutlike eesmärkidega.
 Euroopa järelevalveasutused saavad anda ka suuniseid selle kohta, kuidas jätkusuutlikkuskaalutlused asjakohastes ELi finantsalastes õigusaktides tõhusalt sätestada ja kuidas edendada nende sätete sidusat rakendamist pärast vastuvõtmist.
 Suunised ja soovitused
 Kuigi suuniste ja soovituste koostamise volitus on osutunud järelevalvealase ühtsuse tagamisel oluliseks ja edukaks vahendiks, on sidusrühmad rõhutanud vajadust jääda nende dokumentide koostamisel Euroopa järelevalveasutuste pädevuse piiresse ning tagada kulude ja tulude täielik hindamine. Euroopa järelevalveasutuste artikli 16 muudatuste kohaselt tuleb alati teha kulude-tulude analüüs. Muudatuste eesmärk on ka tagada, et kui enamik asjaomase Euroopa järelevalveasutuse sidusrühmade kogude liikmeid leiab, et Euroopa järelevalveasutus on suuniseid või soovitusi välja andes oma pädevust ületanud, esitatakse komisjonile arvamus. Sel juhul hindab komisjon suuniste kohaldamisala ja võib nõuda asjaomaselt Euroopa järelevalveasutuselt suuniste tagasivõtmist.
 Lisaks on nende artiklite muudatustes ette nähtud võimalus, et Euroopa järelevalveasutused annavad suuniseid asutustele, keda ei ole Euroopa järelevalveasutuste määrustes pädevate asutustena määratletud, kuid kes on volitatud tagama Euroopa järelevalveasutuste pädevusse kuuluvate õigusaktide kohaldamine, et kehtestada Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemis järjekindlad, tõhusad ja tulemuslikud järelevalvetavad.
 Liidu õiguse rikkumine
 Komisjon teeb ettepaneku muuta ka Euroopa järelevalveasutuste määruste artiklit 17 seoses liidu õiguse rikkumistega. Et Euroopa järelevalveasutuste volitus uurida õigusrikkumisi oleks tõhus, on oluline, et neil oleks juurdepääs kogu asjakohasele teabele. Muudatustega tagatakse, et Euroopa järelevalveasutused saavad ELi õiguse rikkumiste uurimisel saata nõuetekohaselt põhjendatud teabetaotluse otse teistele pädevatele asutustele või asjakohastele finantseerimisasutustele / finantsturu osalistele. Kui Euroopa järelevalveasutused otsustavad taotleda teavet otse asjakohaselt finantseerimisasutuselt / finantsturu osaliselt, teatatakse sellest riiklikule pädevale asutusele, kes aitab Euroopa järelevalveasutusi taotletud teabe kogumisel. Lisaks sellele tuleks rõhutada, et õigusrikkumised kuuluvad juhatuse pädevusse (vt allpool), mis suurendab selle vahendi tõhusust veelgi.
 Erimeelsuste lahendamine
 Tehakse ettepanek muuta Euroopa järelevalveasutuste määruste artiklit 19 seoses pädevate asutuste vaheliste erimeelsuste lahendamisega. Eesmärk on tagada, et kui selliseid erimeelsusi esineb, võivad Euroopa järelevalveasutused otsustavalt tegutseda ja sekkuda. Muudatustes selgitatakse, et piiriülese olukorra puhul saavad Euroopa järelevalveasutused alustada pädevate asutuste vaheliste erimeelsuste lahendamist ka omal algatusel, kui objektiivsete kriteeriumide alusel on võimalik kindlaks teha pädevate asutuste erimeelsus. Viimasel juhul eeldatakse erimeelsuse olemasolu, kui Euroopa järelevalveasutuse pädevusse kuuluv õigusakt nõuab ühisotsuse tegemist, kuid sellist otsust ei tehta asjakohases õigusaktis ettenähtud tähtaja jooksul. Sellega seoses kehtestatakse muudatustega ka pädevate asutuste kohustus teavitada Euroopa järelevalveasutusi kokkuleppele mittejõudmisest. Lisaks vastutab erimeelsuste lahendamise eest juhatus (vt allpool), mis suurendab selle vahendi tõhusust.
 Järelevalvealane ühtsus ja koordineerimine
 EIOPA ja ESMA määruse artikli 29 muudatustega täpsustatakse, et need kaks Euroopa järelevalveasutust peaksid välja töötama järelevalvekäsiraamatu, et arendada järelevalveasutustes edasi ühist järelevalvekultuuri, ja seda ajakohastama. See põhineb EBA-le juba antud volitustel. Panganduse valdkonnaga seoses täpsustatakse muudatustega, et EBA peaks välja töötama sarnase käsiraamatu kriisilahenduse valdkonnas.
 Kavandatud uue artikli 29a kohaselt antakse Euroopa järelevalveasutustele suuremad üldised koordineerimisvolitused, et edendada kogu ELis tunduvalt rohkem ja tõhusamalt kõikide pädevate asutuste tehtava igapäevase järelevalve ühtsust. Euroopa järelevalveasutused peavad kehtestama kogu ELi hõlmavad järelevalveprioriteedid strateegilise järelevalvekava vormis, mille alusel hinnatakse kõiki pädevaid asutusi. Pädevad asutused peavad koostama iga-aastased tööprogrammid kooskõlas strateegilise kavaga. See võimaldab kõigil kolmel Euroopa järelevalveasutusel tagada ühtsus seoses selliste finantseerimisasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega, mis tegutsevad peamiselt muudes liikmesriikides kui need, kus nad on asutatud ja järelevalve all, kusjuures see on eriti oluline EIOPA puhul.
 Selle ettepanekuga muudetakse ka Euroopa järelevalveasutuste määruste praegust artiklit 30 seoses vastastikuste eksperdihinnangutega. Nende hinnangute lisaväärtuse suurendamiseks ja erapooletuse tagamiseks ei ole need enam „vastastikused“ eksperdihinnangud, vaid „sõltumatud“ hinnangud uue juhatuse vastutusalas. Euroopa järelevalveasutused koostavad hindamistulemuste kohta aruande ja pädevad asutused püüavad igati järgida suuniseid ja soovitusi, mida Euroopa järelevalveasutused võivad vastastikuse eksperdihinnangu järelemeetmena anda.
 Käesolev ettepanek sisaldab uut artiklit 31a, mille eesmärk on tugevdada Euroopa järelevalveasutuste koordineerimisfunktsiooni, et tagada pädevate asutuste tõhus järelevalve tegevuse edasiandmise, ülesannete delegeerimise ja riski ülekandmise korralduse üle kolmandates riikides. Järelevalvetavad on liikmesriigiti erinevad. Euroopa järelevalveasutused jälgivad neid nii eelnevalt kui ka pidevalt.
 ESMA koordineeriv roll seoses turu kuritarvitamise juhtumite uurimisega
 Kui ettevõtjate tegevus kuulub ESMA pädevusse ja on tugeva piiriülese elemendiga, võivad ESMA-l olla parimad võimalused uurimiste algatamiseks ja koordineerimiseks. Kavandatud uue artikliga 31b antakse ESMA-le suurem koordineeriv rolli, mis seisneb pädevatele asutustele uurimise algatamise soovitamises ja nende uurimistega seotud teabevahetuse hõlbustamises, kui ESMA-l on piisavalt alust kahtlustada märkimisväärse piiriülese mõjuga tegevust, mis ohustab finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu finantsstabiilsust. ESMA peab seetõttu andmehoidlat, et koguda pädevatelt asutustelt kokku kogu asjakohane teave ja seda nende vahel levitada.
 Stressitestimine
 Euroopa järelevalveasutuste määruste artikli 32 muudatustega saavutatakse kaks eesmärki. Esiteks viiakse nendega EIOPA ja ESMA määrus stressitestimise poolest kooskõlla EBA määrusega. Teiseks antakse käesoleva ettepanekuga luba avaldada stressitestide läbipaistvuse tagamiseks konkreetsete finantseerimisasutuste või finantsturu osaliste tulemused. Selles täpsustatakse ka, et pädevate asutuste ametisaladuse hoidmise kohustus ei takista neil edastada stressitestide tulemusi Euroopa järelevalveasutustele avaldamiseks. Teist muudatust kohaldatakse kõigi kolme Euroopa järelevalveasutuse suhtes. Selleks et stressiteste käsitlevad otsused tehtaks täielikult ühtset turgu arvesse võttes, tehakse ettepanek anda need otsused, sealhulgas stressitestide tulemustest teatamise meetodid ja käsitlused, kõigi kolme Euroopa järelevalveasutuse uue juhatuse pädevusse.
 Kolmandate riikide samaväärsus
 Kolmandate riikide samaväärsus on oluline vahend, mis võimaldab rahvusvaheliselt turge integreerida, tagades samal ajal tõhusa järelevalve (vt komisjoni talituste töödokument samaväärsust kinnitavate otsuste kohta finantsteenuste poliitikas
 22
 ). Euroopa järelevalveasutuste määruste artikli 33 muudatustes sätestatakse, et Euroopa järelevalveasutused aitavad komisjoni samaväärsust kinnitavate otsuste koostamisel, kui komisjon seda palub. Kui sellised otsused on tehtud, on oluline tagada nende kohandamine uute suundumustega. Muudatustega pannakse Euroopa järelevalveasutustele seega ka ülesanne pidevalt jälgida nende riikide regulatiivseid ja järelevalvealaseid suundumusi ning nõuete täitmise tagamise tavasid, mille kohta komisjon on teinud samaväärsust kinnitava otsuse, ning esitada oma järelduste kohta komisjonile igal aastal konfidentsiaalne aruanne. Euroopa järelevalveasutused sõlmivad sel eesmärgil ka halduskokkulepped kolmandate riikidega.
 Teabe kogumine
 Juurdepääs kogu asjakohasele teabele võimaldab Euroopa järelevalveasutustel oma tegevust tõhusalt ellu viia. Teavet esitavad tavaliselt need riiklikud järelevalveasutused, kes asuvad finantsturgudele ja finantseerimisasutustele kõige lähemal, kuid viimase võimalusena võivad Euroopa järelevalveasutused esitada teabenõude otse finantseerimisasutusele või turuosalisele. Näiteks juhul kui riiklik pädev asutus ei esita või ei saa esitada sellist teavet õigel ajal. On asjakohane tagada, et Euroopa järelevalveasutustel oleks võimalik saada juurdepääs teabele, mida nad oma ülesannete täitmiseks vajavad. Seetõttu luuakse käesoleva ettepanekuga mehhanism, mis tugevdab Euroopa järelevalveasutuse teabe kogumise õiguse tulemuslikku teostamist (vt Euroopa järelevalveasutuste määruste artiklid 35–35h). Euroopa järelevalveasutused saavad enda käsutusse vajalikud vahendid, et tagada teabe esitamise nõude või otsuse täitmine. Muudatustega volitatakse Euroopa järelevalveasutusi kehtestama haldusliku iseloomuga trahve ja karistusmakseid, mille peale saab esitada kaebuse Euroopa Kohtule, kuid nende tingimuseks on üksuse õigus ärakuulamisele, kui finantseerimisasutus ja/või finantsturu osaline ei esita piisavalt teavet.
 Kindlustussektori sisemudelid
 EIOPA määruse kavandatud uus artikkel 21a tugevdab EIOPA rolli sisemudelite järelevalvealase ühtsuse tagamisel. Sisemudelite üle tehtava järelevalve ja heakskiitmise erinevusega võivad kaasneda järjekindlusetus ja ebavõrdsed tingimused. EIOPA saab teabenõude abil õigel ajal hankida kogu asjakohase teabe ja esitada asjakohastele pädevatele asutustele arvamusi. Kui pädevate asutuste vahel on kindlustusgrupi sisemudelite suhtes erimeelsusi, saab EIOPA omal algatusel või ühe või mitme pädeva asutuse taotlusel või teatavatel asjaoludel asjaomase kindlustusgrupi taotlusel aidata asutustel asutamismääruse artikli 19 kohaselt kokkuleppele jõuda.
 Muud sätted
 Euroopa järelevalveasutuste määruste artikli 37 muudatustega tugevdatakse Euroopa järelevalveasutuste sidusrühmade kogude nõuandvat rolli – nende kogude arvamused ja nõuanded on Euroopa järelevalveasutuste igapäevatöös olulised. Kui sidusrühmade kogu liikmed ei jõua ühisele arvamusele või nõule, võivad üht sidusrühma esindavad liikmed esitada eraldi arvamuse või nõuande.
 Euroopa järelevalveasutuste määruste artikli 39 muudatustega täpsustatakse, et Euroopa järelevalveasutuste otsused, välja arvatud uurimisotsused, mis tehakse juhul, kui teabenõude alusel ei esitata piisavalt teavet, avalikustatakse koos otsuse kokkuvõttega, milles on ära toodud otsuse põhjused.
 (b)Juhtimine
 Käesoleva ettepanekuga nähakse ette Euroopa järelevalveasutuste tõhusam juhtimisstruktuur, luues täiskohaga liikmetega sõltumatu juhatuse (Executive Board), millega asendatakse praegune juhatus (Management Board) (Euroopa järelevalveasutuste määruste artiklid 45 ja 47), ning kohandades järelevalvenõukogu koosseisu (Euroopa järelevalveasutuste määruste artikkel 40). Käesoleva ettepanekuga täpsustatakse nende kahe organi volitusi (artiklid 43 ja 47). Lisaks sellele antakse eesistujale olulisem staatus ja suuremad volitused (artikkel 48).
 Uus juhatus
 Uue juhatuse põhifunktsioon on järelevalvenõukogu otsuste koostamine. See peaks järelevalvenõukogu otsuste tegemist kiirendama ja tõhustama. See aitab kaasa ka suuremal määral ELi huvidest lähtumisele otsuste tegemisel. Et kajastada pangandussektori konkreetset olukorda, kus enamik liikmesriike osaleb pangandusliidus, nõutakse sõnaselgelt, et EBA juhatus oleks tasakaalustatud ja proportsionaalne ning kajastaks kogu liitu.
 Uude juhatusse kuuluvad eesistuja ja mitu täiskohaga liiget. Nende arv ühelt poolt ESMAs ning teiselt poolt EBAs ja EIOPAs on erinev, sest ettepanekuga pannakse ESMA-le kahe ülejäänud Euroopa järelevalveasutusega võrreldes märkimisväärne arv eri valdkondade lisaülesandeid. Täiskohaga liikmed nimetatakse ametisse komisjoni korraldatud avaliku kandideerimismenetluse alusel. Komisjon koostab väljavalitud kandidaatide nimekirja ja esitab selle Euroopa Parlamendile heakskiitmiseks. Kui nimekiri on heaks kiidetud, teeb nõukogu täiskohaga liikmete ametisse nimetamise otsuse. Ametist vabastamise menetlus sarnaneb ametisse nimetamise menetlusega ja lõppotsuse teeb nõukogu. Üks alaline liige võtab enda peale praeguse tegevdirektori ülesanded, sest see ametikoht kaotatakse.
 Uus juhatus säilitab eelmise juhatuse rolli seoses Euroopa järelevalveasutuste tööprogrammide ja eelarve koostamisega.
 Juhatusele antakse mitmes valdkonnas otsustusõigus. Näiteks konkreetsete pädevate asutuste suhtes seoses teatavate mitteregulatiivset laadi küsimuste, nagu erimeelsuste lahendamise, liidu õiguse rikkumise ja sõltumatute hinnangutega. See peaks tagama tõhusad, erapooletud ja ELi huvidest lähtuvad otsused. Juhatus vastutab ka pädevate asutuste järelevalveprioriteetide kindlaksmääramise eest uues strateegilises järelevalvekavas. Nad kontrollivad pädevate asutuste tööprogrammide kooskõla ELi prioriteetidega ja nende rakendamist. Juhatus vastutab ka ELi mittekuuluvatele riikidele ülesannete delegeerimise, tegevuse edasiandmise ja riski ülekandmise korralduse jälgimise eest, et tagada olemuslike riskide maandamine. Ta teeb otsused stressitestide ja stressitestide tulemustest teatamise viiside kohta. Juhatus vastutab ka teabenõuetega seotud otsuste eest. Igal juhatuse liikmel on üks hääl ja eesistujal on otsustav hääl. Artikli 47 kavandatud versioonis sätestatakse juhatuse ülesanded.
 Muudatustega asendatakse ka viide eelmisele juhatusele (Management Board) viitega uuele juhatusele (Executive Board). [Muudatused ei puuduta eestikeelset versiooni.] Lisaks kaotatakse tegevdirektori ametikoht. Tema kohustused võtab enda peale üks juhatuse täiskohaga liige.
 Järelevalvenõukogu
 Järelevalvenõukogu jääb Euroopa järelevalveasutuste peamiseks üldisi juhiseid andvaks ja otsuseid tegevaks organiks. Artikli 40 kavandatud muudatustega muudetakse siiski järelevalvenõukogu koosseisu, lisades sinna juhatuse täiskohaga liikmed, kuid kellel ei ole hääleõigust. Muudatustega tagatakse ka tarbijakaitseasutuste juuresolek, kui see on asjakohane.
 Igal järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmel on üks hääl. Kuna otsuseid teatavate mitteregulatiivset laadi ülesannete üle (erimeelsuste lahendamine, liidu õiguse rikkumised ja sõltumatud hinnangud), hakkab tegema juhatus, muudetakse praegusi otsustuseeskirju.
 Kuigi Ühendkuningriigi tulevase lahkumisega väheneb pangandusliidus mitteosalevate liikmesriikide arv ja kaal ning pangandusliiduga võib ühineda veel liikmesriike, tehakse ettepanek säilitada EBA järelevalvenõukogu meetmete ja otsuste puhul topeltenamusega hääletussüsteem, mis kehtestati 2013. aastal pangandusliidu paketi osana kui kaitsemeede, mis tagab, et EBA otsused kajastavad nii pangandusliidus osalevate kui ka teiste liikmesriikide konkreetset olukorda. Järelevalvenõukogu jätkab seetõttu otsuste tegemist oma liikmete kvalifitseeritud häälteenamuse alusel, mis peaks hõlmama vähemalt pangandusliidus osalevate riiklike pädevate asutuste lihthäälteenamust ja pangandusliidus mitteosalevate riiklike pädevate asutuste lihthäälteenamust.
 Praegune süsteem muudab EBAs otsuste tegemise siiski ülemäära koormavaks, sest otsuseid ei saa teha isegi juhul, kui enamik mitteosalevaid liikmesriike ei pea hääletust piisavalt oluliseks, et kohal viibida. Et EBA saaks jätkata tõhusat otsuste langetamist oludes, kus mitteosalevate liikmesriikide kaitsemeetmed täielikult säiliksid, kui nad hääletusel kohal viibivad, tuleks praegusi hääletamiseeskirju muuta, et hääletamist ei tuleks puudumiste korral edasi lükata. See on riiklikele pädevatele asutustele ka selgeks stiimuliks EBA koosolekutel kohal viibida ja annab koosolekutel tehtavatele otsustele seega suurema legitiimsuse. Muudatusega täpsustatakse seega, et otsust peab toetama hääletusel kohal viibivate mitteosalevate liikmesriikide pädevate asutuste ja hääletusel kohal viibivate osalevate liikmesriikide riiklike pädevate asutuste lihthäälteenamus.
 Pädevuse jaotus kahe organi vahel
 Euroopa järelevalveasutuste määruste artiklite 43 ja 47 muudatustes sätestatakse järelevalvenõukogu ja juhatuse vahelise pädevuse jaotuse peamine põhimõte. Järelevalvenõukogu vastutab iga määruses viidatud otsuse eest, kui ei ole ette nähtud teisiti (vt eespool seoses juhatusega). Olukordades, kus ESMA kasutab otsese järelevalve volitusi, saab järelevalvenõukogu juhatuse esitatud otsuse ettepaneku tagasi lükata ainult kolmandikulise hääleenamusega. Sel juhul peab juhatus kavandi läbi vaatama (ESMA määruse artikli 44 muudatused).
 Järelevalvenõukogu vabastatakse distsiplinaarvõimust eesistuja üle, sest järelevalvenõukogu ei ole enam pädev teda ametisse nimetama (vt allpool).
 Artikli 41 muudatuste ja uue artikliga 45b lubatakse nii järelevalvenõukogul kui ka juhatusel moodustada konkreetsete ülesannetega asutusesiseseid komiteesid. Töörühmade moodustamine kaotatakse.
 Eesistuja
 Eesistuja on Euroopa järelevalveasutuse oluline esindaja. Seetõttu antakse eesistujale olulisem staatus ja ulatuslikumad volitused, et suurendada tema seadusest tulenevaid võimupiire.
 Euroopa järelevalveasutuste määruste artikli 48 muudatustega täpsustatakse eesistuja ametisse nimetamise menetlust. Ta nimetatakse ametisse komisjoni korraldatud avaliku kandideerimismenetluse alusel. Komisjon koostab väljavalitud kandidaatide nimekirja ja esitab selle Euroopa Parlamendile heakskiitmiseks. Kui Euroopa Parlament on nimekirja heaks kiitnud, nimetab nõukogu täiskohaga liikmed ametisse kvalifitseeritud häälteenamusega tehtud otsusega. Ametist vabastamise menetlus sarnaneb ametisse nimetamise menetlusega ja lõppotsuse teeb nõukogu. See peaks suurendama eesistuja legitiimsust ja volitusi. Eesistuja saab ka otsustava hääle juhatuses.
 Muud sätted
 Ühiskomitee tegevusvaldkonda on Euroopa järelevalveasutuste määruste artikli 54 muudatustega laiendatud tarbija- ja investorikaitse võrra.
 (c)Finantssätted
 Selleks et tagada Euroopa järelevalveasutuste rahastamissüsteemi jätkusuutlikkus ja vastavus nende praegustele ja tulevastele ülesannetele ning rahastamissüsteemis kohaldatavate tasude ja osamaksete proportsionaalsus Euroopa järelevalveasutuste tegevusega, tehakse ettepanek praegust rahastamissüsteemi muuta. Kavandatud süsteemis säilib praegune ELi vahenditest rahastamise element, mis kombineeritakse liikmesriikide ettevõtjate ja muude turuosaliste osamaksetega, mis asendavad praegused riiklike pädevate asutuste osamaksed. Euroopa järelevalveasutuste asutamise õiguslik alus (ELi toimimise lepingu artikkel 114) võimaldab rahastamissüsteemi muuta ja ettevõtjatelt osamakseid koguda.
 ELi üldeelarvest saadava osamakse ja riiklike pädevate asutuste osamaksete praegune kindlaksmääratud jaotus (40 % / 60 %) kaotatakse.
 Muudatuste kohaselt tuleb Euroopa järelevalveasutuste tulu nüüd kolmest põhiallikast.
 Artikli 62 muudatustega määratletakse liidu tasakaalustav osamakse. Kavandatud ELi maksimaalne iga-aastane osamakse, mis määratakse ette kindlaks mitmeaastases finantsraamistikus, katab kuni 40 % Euroopa järelevalveasutuste aastaeelarvest. See järgib ELi eelarvega seotud piiranguid. See kaotab ka praeguse kindlaksmääratud jaotuse (40 % / 60 %), mis võib piirata Euroopa järelevalveasutuste suutlikkust oma muid tuluallikaid suurendada. Sellega seoses peaksid Euroopa järelevalveasutused esitama komisjonile iga järgmise mitmeaastase finantsraamistiku koostamiseks oma eeldatavate eelarvevajaduste keskpika perioodi prognoosi (vähemalt viie aasta kohta) vastavalt metoodikale, mida nad kohaldavad oma iga-aastaste eelarveettepanekute koostamisel.
 Teiseks on lisatud uus tuluallikas erasektorist: finantseerimisasutuste iga-aastased osamaksed. See tuluallikas asendab praegused riiklike pädevate asutuste kohustuslikud osamaksed Euroopa järelevalveasutuste eelarvesse. Iga-aastaseid osamakseid hakkavad tegema finantseerimisasutused, kes on Euroopa järelevalveasutuste kaudse järelevalve all ja kuuluvad asutamismääruste artikli 1 lõike 2 kohaldamisalasse. Muudatuste kohaselt peaks finantseerimisasutuste iga-aastaste osamaksete suurus põhinema asutuse hinnangulisel kavandatud töökoormusel iga asutamismääruste ja valdkondlike õigusaktide kohase turuosaliste kategooria puhul. Muudatustest nähtub, et neid iga-aastaseid osamakseid hakkavad koguma liikmesriikide määratud pädevad asutused. Muudatustega nähakse ka ette delegeeritud õigusakti vastuvõtmine, millega määratakse kindlaks iga-aastaste osamaksete kogusumma jagamine eri liiki finantseerimisasutuste vahel, lähtudes nende asutuste puhul vajalikust tegevusest. Delegeeritud õigusaktiga kehtestatakse iga finantseerimisasutuste liigi suhtes ka asjakohased ja objektiivsed kriteeriumid tegeliku iga-aastase osamakse arvutamiseks. Need kriteeriumid peaksid põhinema finantseerimisasutuste suurusel, et kajastada nende olulisust turul. Lisaks kõigele kehtestatakse delegeeritud õigusaktiga miinimumkünnised, millest väiksemad finantseerimisasutused ei tasu osamakseid, või määratakse kindlaks minimaalsed osamaksed.
 Kolmandaks jäetakse kolmes määruses muutmata praegu kehtivad sätted, mis võimaldavad kolmel Euroopa järelevalveasutusel saada tasusid otsese järelevalve all olevatelt üksustelt. See säte on praegu eriti oluline ESMA-le.
 Selle uue rahastamismehhanismi raames ei nõuta üksustelt sama teenuse eest kaks korda tasu. Samal ajal, kui Euroopa järelevalveasutuste otsese järelevalve all olevad üksused maksavad valdkondlike õigusaktidega ette nähtud järelevalvetasusid, tasuvad teised finantseerimisasutused (kes on riiklike pädevate asutuste otsese ja Euroopa järelevalveasutuste kaudse järelevalve all) osamakseid.
 Muudatustega nähakse ette ka kaks täiendavat tuluallikat. Muudatustega luuakse liikmesriikide ja vaatlejate osamaksete vabatahtliku tasumise võimalus, tingimusel et see ei kahjusta Euroopa järelevalveasutuste sõltumatust ja erapooletust. Nende vabatahtlike osamaksetega võidakse näiteks rahastada riiklike pädevate asutuste ülesannete ja kohustuste delegeerimist Euroopa järelevalveasutustele. Muudatustega luuakse Euroopa järelevalveasutustele ka võimalus võtta tasu väljaannete, koolituse ja muude teenuste eest, mida riiklikud pädevad asutused taotlevad.
 (d)Üldsätted
 Euroopa järelevalveasutuste määruste artikli 70 muudatustega laiendatakse ametisaladuse hoidmise kohustust asutuste mittekoosseisulistele töötajatele (isikud, kes osutavad otseselt või kaudselt, püsivalt või aeg-ajalt asutuse ülesannete täitmisega seotud teenuseid, sealhulgas selleks juhatuse ja järelevalvenõukogu poolt volitatud või pädevate asutuste ametisse nimetatud ametnikud ja muud isikud). Samad ametisaladuse hoidmise nõuded kehtivad ka asutuse tegevuses osalevatele juhatuse ja järelevalvenõukogu koosolekutest osa võtvatele vaatlejatele. See muudatus peaks tagama, et isikutele, kes ei pea praegu täitma Euroopa järelevalveasutuste määruste artiklis 70 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust ja osalevad juhtorganite koosolekutel, töörühmades, allkomiteedes ja eksperdivõrgustikes, kehtivad ametisaladuse hoidmise ja konfidentsiaalsuse tagamise nõuded.
 Määrustega (EL) nr 1093/2010, 1094/2010 ja 1095/2010 ning valdkondlike finantsteenustealaste õigusaktidega on nõutud, et Euroopa järelevalveasutused püüaksid sõlmida kolmandate riikide järelevalveasutustega tõhusaid halduskokkuleppeid, mis hõlmavad teabevahetust. Tõhusa koostöö ja teabevahetuse vajadus peaks veelgi suurenema, kui mõni Euroopa järelevalveasutus asub käesoleva muutmismääruse kohaselt täitma ulatuslikumaid lisakohustusi, mis on seotud järelevalvega ELi-väliste üksuste ja tegevuste üle. Kui Euroopa järelevalveasutused töötlevad sellega seoses isikuandmeid, sealhulgas edastavad neid andmeid väljapoole liitu, kehtivad nende suhtes määruse (EL) 2018/XXX (ELi institutsioonide ja asutuste andmekaitsemäärus) nõuded. Kui ei ole tehtud kaitse piisavuse otsust või kehtestatud asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis on ette nähtud näiteks halduskokkulepetes ELi institutsioonide ja asutuste andmekaitsemääruse artikli 49 lõike 3 tähenduses, võivad Euroopa järelevalveasutused vahetada kolmandate riikide asutustega isikuandmeid vastavalt nimetatud määruse artikli 51 lõike 1 punktis d sätestatud avaliku huviga seotud erandile ja selle tingimuste kohaselt, mida eelkõige kohaldatakse eri riikide finantsjärelevalveasutuste vahelise teabevahetuse suhtes.
 (2)Artikkel 4, 5 ja 7 käsitlevad vastavalt määruse (EL) nr 345/2013 (EuVECA), määruse (EL) nr 346/2013 (EuSEF) ja määruse (EL) 2015/760 (ELTIF) muudatusi.
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrusega (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta
 23
 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrusega (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta
 24
 loodi eriotstarbelised fondistruktuurid, et hõlbustada turuosalistel koguda ja investeerida kapitali uuenduslikesse väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse (VKEd) ja sotsiaalsetesse ettevõtetesse kogu Euroopas. Sätestati ühtsed nõuded ja tingimused investeerimisfondide valitsejatele, kes soovivad seoses kvalifitseeruvate riskikapitalifondide või sotsiaalettevõtlusfondidega kasutada nimetusi „EuVECA“ või „EuSEF“. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrusega (EL) 2015/760 pikaajaliste investeerimisfondide kohta
 25
 loodi veel üks fondivorm – ELTIF, mille sihiks on investeeringud reaalmajandusse, näiteks infrastruktuuriprojekt, mille puhul pööratakse suuremat tähelepanu pikemaajalisele investeerimisele. Määruses (EL) 2015/760 on sätestatud ühtsed nõuded, millele pikaajalised investeerimisfondid peavad vastama, et ELTIFina tegevusluba saada.
 EuVECA, EuSEF ja ELTIF on ühtlustatud ühisinvesteerimisfondid. Määrused (EL) nr 345/2013, (EL) nr 346/2013 ja (EL) 2015/760 reguleerivad kvalifitseeruvaid investeeringuid, kvalifitseeruvaid portfelliettevõtjaid, kontsentratsioonieeskirju ja aktsepteeritavaid investoreid. Eeskirjades on kindlaks määratud ka järelevalvevolitused, sealhulgas registreerimise ja tegevuslubade andmise, pideva järelevalve ning registreeringute või tegevuslubade tühistamise nõuded.
 Määruste (EL) nr 345/2013, nr 346/2013 ja 2015/760 põhieesmärgid on tööhõive ja majanduskasvu, VKEde rahastamise ning sotsiaalsete ja pikaajaliste investeeringute suurendamine ja ELi investeerimiskultuuri edendamine. Nende kolme määrusega saavutatud ühtlustamise tasemest hoolimata on siiski säilinud kaalutlusõiguse erinev kasutamine riiklike pädevate asutuste poolt, nende eri haldustavad ning järelevalvekultuuride ja järelevalve tulemuslikkuse erinevused. Need erinevused on takistuseks eri liikmesriikide kvalifitseeruvate riskikapitalifondide, kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide ja pikaajaliste investeerimisfondide valitsejatele vajalikele võrdsetele võimalustele, suurendades samal ajal nimetatud valitsejate tehingu- ja tegevuskulusid. Üheainsa ELi järelevalveasutuse määramine toetab nende määruste eesmärke, sest see soodustab veelgi selliste fondistruktuuride piiriülest integreerimist, arendamist ja turundamist.
 Käesoleva ettepaneku eesmärk on veelgi tõhustada nende ELi märgisega fondide tegevuslubade andmist ja registreerimist reguleerivaid haldusmenetlusi ELis ning tugevdada võrdseid võimalusi, tsentraliseerides nende fondide üle tehtava järelevalve hoolimata fondi asutamis- või turundamiskohast. Eeskirjade ühtne kohaldamine võimaldaks valitsejatel vähendada tehingu- ja tegevuskulusid ning suurendada investorite valikut.
 ESMA-le usaldatakse nimetatud ELi fondidele ja nende valitsejatele tegevuslubade andmise ja nende registreerimise ning nende üle tehtava järelevalve funktsioon, tõhustades sel viisil neid haldusmenetlusi. Selliste fondide valitsejad peavad taotlema tegevusluba või registreerimist ühtselt pädevalt asutuselt – ESMA-lt – kes vastutab ka neis määrustes sätestatud eeskirjade järjekindla kohaldamise eest. Seepärast tehakse sihtotstarbelised muudatused, et anda riiklike pädevate asutuste volitused üle ESMA-le.
 Neid ELi fonde reguleerivad vahetult kohaldatavad määrused, milles on juba sätestatud eeskirjad, mille täitmist ESMA hakkab tagama.
 ESMAst saab ka nende EuVECA ja EuSEFi fondide pädev asutus, mis ületavad alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punktis b viidatud künniseid ja mida seetõttu valitsevad selle direktiivi kohaselt tegevusloa saanud alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad. ESMA tagab, et need valitsejad järgivad lisaks EuVECA või EuSEFi määruse valdkondlikele sätetele, mis on loetletud nende määruste artikli 2 lõikes 2, liikmesriigi õigusakte, millega rakendatakse alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi valitseja asukoha liikmesriigis. Selle käsitluse eesmärk on tagada järelevalvealane ühtsus ja leevendada halduskoormust, mis tekiks, kui nende üksuste üle teeksid järelevalvet seoses sama fondiga samal ajal nii ESMA kui ka riiklikud pädevad asutused.
 Käesolev ettepanek sisaldab vastavalt vajadusele mitut mõjuvõimu suurendamise sätet, millega täpsustatakse kolme määruse nõudeid, et teatavate õiguslike kohustuste sisu ja ESMA kaalutlusõiguse ulatus oleksid piisavalt täpsed, et tagada soovitud ühtlustamise tase.
 Määrused (EL) nr 345/2013 ja (EL) nr 346/2014 on hiljuti läbi vaadatud,
 26
 eelkõige seoses konkreetsete fondieeskirjade, kohaldamisala muudatuste või kõlblike investeeringutega. Järelevalveaspekte selle läbivaatamise käigus ei käsitletud. Kaasseadusandjad leppisid neid kahte määrust muutva määruse ettepanekus kokku ja Euroopa Parlament kiitis selle heaks
 27
 . Kuigi selle ettepaneku lõplik vastuvõtmine nõukogus ja avaldamine Euroopa Liidu Teatajas on veel ees, on asjakohane võtta nende kahe määruse tekstid koos kaasseadusandjate kokku lepitud muudatustega käesoleva ettepaneku võrdlusaluseks. Kui eelseisvatel päevadel lõplikult vastu võetavatesse kahe määruse kokkulepitud muudatustesse peaks vastuvõtmise käigus muudatusi tehtama, on komisjon valmis käesolevat ettepanekut muutma, et see oleks nende muudatustega kooskõlas.
 Artikli 11 kohaselt hakatakse artikleid 4 ja 6 kohaldama 36 kuud pärast määruse jõustumist, mis jätab piisavalt aega määruses ettenähtud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide väljatöötamiseks ja vastuvõtmiseks. Ettepanekus sätestatakse ka üleminekumeetmed pädevuse ja kohustuste üleandmiseks riiklikelt pädevatelt asutustelt ESMA-le.
 (3)Määruse (EL) nr 600/2014 (finantsinstrumentide turgude määrus – aruandlusteenuste pakkujad) muudatused
 Artikliga 6 tehakse järgmised muudatused:
 ·määruse (EL) nr 600/2014 (finantsinstrumentide turgude määrus) kohaldamisalasse lisatakse aruandlusteenuste pakkujatele tegevuslubade andmine ja nende üle tehtav järelevalve koos otseste aruandluseks ja läbipaistvusega seotud arvutusteks andmete kogumise volitustega;
 ·finantsinstrumentide turgude määruses kasutatud mõistetesse lisatakse kolme liiki aruandlusteenuste pakkujad;
 ·volitatakse ESMA-t taotlema teavet, mida ta oma järelevalveülesannete täitmiseks vajab;
 ·määratakse ESMA aruandlusteenuste pakkujate järelevalveasutuseks;
 ·määratakse kindlaks volitused ja pädevus, mis ESMA-l peaks pädeva asutuse ülesannete täitmisel olema;
 ·kehtestatakse kauplemiskoondteabe toimimise kohta komisjonile aru andmise nõuded;
 ·täpsustatakse volituste üleandmine riiklikelt pädevatelt asutustelt ESMA-le.
 Käesolevas ettepanekus sätestatakse ka sõnaselgelt, et finantsinstrumentide turgude määruse kohane sekkumispädevus hõlmab ka vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate
 28
 ja alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid,
 29
 kui asjaomast tegevust viivad ellu vahetult nende valitsejad.
 Konkreetsemalt annab finantsinstrumentide turgude määruse artikkel 40 juba praegu ESMA-le ajutise sekkumise volitused, mis võimaldavad ESMA-l teatavatel tingimustel ajutiselt keelata või piirata teatavate finantsinstrumentide või teatud konkreetsete omadustega finantsinstrumentide turundamist, levitamist või müüki liidus või teatavat liiki finantsteenust või -tegevust. Need toodetesse sekkumise volitused kehtivad finantsinstrumentide, sealhulgas investeerimisfondide üksuste turundamise, levitamise või müügiga tegelevate investeerimisühingute ja krediidiasutuste suhtes. Kuna investeerimisfondide üksusi võivad vahetult turundada, levitada või müüa ka vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) fondivalitsejad ja äriühinguna asutatud eurofondid, kes on saanud tegevusloa direktiivi 2009/65/EÜ kohaselt, ja alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad, kes on saanud tegevusloa direktiivi 2011/61/EL kohaselt, tuleb sõnaselgelt sätestada, et eespool kirjeldatud finantsinstrumentide turgude määruse kohased toodetesse sekkumise volitused kehtivad ka eurofondide fondivalitsejate ja äriühinguna asutatud eurofondide ning teatavatel asjaoludel ka alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate suhtes.
 Ettepanekuga direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL (MiFID 2), soovitakse jätta aruandlusteenuste pakkujad direktiivi 2014/65/EL kohaldamisalast välja.
 (4)Määruse (EL) 2016/1011 (võrdlusaluste määrus) muudatused
 Käesoleva määruse artikliga 8 muudetakse määrust (EL) 2016/1011 (võrdlusaluste määrus). Lõikega 11 määratakse ESMA kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite ja kõigi liidus kasutatavate, kuid väljastpoolt hallatavate võrdlusaluste haldurite pädevaks asutuseks. Lõiked 4, 5, 12, 13, 14, 15, 16, 17 ja 19 on seda kajastavad tehnilised kohandused, kusjuures lõikes 4 sätestatakse, et komisjon määrab kriitilise tähtsusega võrdlusalusteks indeksid, mida kasutatakse võrdlusalusena üle 500 miljardi euro suuruse mahu puhul. Lõikes 18 määratakse kindlaks volitused ja pädevus, mis ESMA-l peaks pädeva asutuse ülesandeid täites olema.
 Lõikes 10 sätestatakse, et ESMA peaks andma tegevuslube kriitilise tähtsusega võrdlusaluste halduritele. Lõikega 16 kaotatakse kriitilise tähtsusega võrdlusaluste järelevalveasutuste kolleegiumid, sest ESMA kui nende võrdlusaluste uus järelevalveasutus vaatleb riskide hindamist jms kogu liidu perspektiivist.
 Lõigetega 8 ja 9 määratakse ESMA vastavalt kolmandate riikide haldurite ja võrdlusaluste kinnitamise tunnustamise ja heakskiitmise puhul pädevaks asutuseks.
 Lõigetega 1, 2, 3 ja 6 volitatakse komisjoni määruse (EL) 2016/1011 teatavaid sätteid veelgi täpsustama, et ESMA saaks asjakohaseid sätteid vahetult kohaldada.
 Kõigele lisaks tagatakse määruse (EL) 2016/1011 artikli 30 muudatustega, et kolmandate riikide samaväärsust määruse (EL) 2016/1011 nõuetega jälgitakse pidevalt. Asjakohaseks teabevahetuseks ja koostööks kolmandate riikide võrdlusaluste haldurite järelevalve käigus peab ESMA sõlmima koostöökokkulepped kolmandate riikide järelevalveasutustega. Kui aga kolmas riik on lisatud nende riikide loetellu, kelle riiklikus rahapesuvastase ja terrorismi rahastamise vastase võitluse korras on strateegilisi puudusi, mis on märkimisväärseks ohuks liidu finantssüsteemile, ei ole ESMA-l lubatud selle kolmanda riigi järelevalveasutustega sellist koostöökokkulepet sõlmida.
 (5)Määruse (EL) 2017/1129 (prospektimäärus) muudatused
 Käesoleva määruse artikliga 9 muudetakse määrust (EL) 2017/1129 nii, et järelevalve teatavat liiki prospektide üle antakse üle ESMA-le.
 Peamine muudatus on sätestatud lõikes 10, millega antakse ESMA-le nelja liiki prospektide „päritoluliikmesriigi pädeva asutuse“ roll. Nende prospektide puhul pannakse ESMA-le kontrolli ja kinnitamise ning luba käsitlevate teadete töötlemise ülesanne. Kehtestatakse „tõlgendamiseeskiri“ prospektimääruse sätete kohaldamiseks olukordades, kus otsest järelevalvet teeb ESMA. Lõikes 1 esitatakse mitu spetsialiseerunud emitentidega seotud mõiste määratlust. Lõikega 4 antakse ESMA-le üle ka volitus teha järelevalvet nende prospektidega seotud reklaamide üle, mille ta peab päritoluliikmesriikide pädevate asutuste asemel kinnitama. Kuigi nende reklaamide eeskirjadele vastavuse tegelik ESMA-poolne kontrollimine jääb vabatahtlikuks, muutub see kohustuslikuks, kui pädev asutus ametlikult taotleb, et ESMA seda kontrollivolitust kasutaks, kui ESMA kinnitatud prospekte kasutatakse tema pädevusse kuuluval pakkumisel või kauplemisele lubamisel.
 Lõiked 2, 3, 4, 6, 8, 11 ja 12 sisaldavad selgitusi ESMA uue rolli kohta olukordades, kus lõikes 10 sätestatud „tõlgendamiseeskiri“ võib osutuda õigusselguse (keelekasutuse kord, koostöökokkulepped, teated) saavutamiseks ebapiisavaks.
 Lõikes 7 täpsustatakse ja tõhustatakse kolmanda riigi eeskirjade kohaselt koostatud prospektide samaväärsuse korra toimimist. Kui komisjon tunnistab sellised eeskirjad rakendusotsusega samaväärseks, esitatakse kolmanda riigi järelevalveasutuse poolt juba kinnitatud kolmanda riigi prospekt ainult ESMA-le ja ESMA saadab esitamistunnistuse (kinnitamistunnistuse asemel, vrd lõike 5 punkt b) iga sellise vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, kus sellisest samaväärsest kolmanda riigi prospektist teavitatakse. ESMA peab kolmandate riikide emitentide prospektide üle järelevalve tegemiseks sõlmima koostöökokkulepped kolmandate riikide järelevalveasutustega. Kui aga kolmas riik on lisatud nende riikide nimekirja, kelle riiklikus rahapesuvastase ja terrorismi rahastamise vastase võitluse korras on strateegilisi puudusi, mis on märkimisväärseks ohuks liidu finantssüsteemile, ei ole ESMA-l lubatud selle kolmanda riigi järelevalveasutustega sellist koostöökokkulepet sõlmida (vrd lõike 9 punkt a). Lõike 5 punktiga a parandatakse väljajätt määruse (EL) 2017/1129 artikli 25 lõikes 4, täpsustades, et kooskõlas sellega, mida nõuti direktiiviga 2003/71/EÜ, peavad pädevad asutused pärast põhiprospektide kõigi lõplike tingimuste esitamist edastama ESMA-le need ka elektrooniliselt, isegi kui asjaomasele põhiprospektile ei anta üheski vastuvõtvas liikmesriigis kasutamise luba.
 Lõikega 13 parandatakse määruses (EL) 2017/1129 sisalduv viga, ühtlustades kuupäeva, millal liikmesriigid peavad olema teatanud komisjonile ja ESMA-le oma sanktsioonide määramise eeskirjad, määruse artikli 49 lõikes 3 sätestatud kuupäevaga, millal nad peavad tagama vastavuse määruse VIII peatükiga.
 Lõikega 14 lisatakse uus peatükk, milles sätestatakse ESMA volitused ja pädevus, mis on vajalikud prospektimääruse nõuete täitmise järelevalveks ja tagamiseks, sealhulgas rahatrahvide ja perioodiliste karistusmaksete kehtestamise volitused.
 2017/0230 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), määrust (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), määrust (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta, määrust (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta, määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 2015/760 Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta, määrust (EL) nr 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ja määrust (EL) nr 2017/1129, mis käsitleb väärtpaberite avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel avaldatavat prospekti
 (EMPs kohaldatav tekst)
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust
 30
 ,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
 31
 ,
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 32
 ning arvestades järgmist:
 (1)Pärast finantskriisi on liit Jacques de Larosière'i juhitud kõrgetasemelise eksperdirühma soovitusi järgides teinud olulisi edusamme mitte üksnes tugevamate, vaid ka ühtsemate finantsturu eeskirjade loomisel, kehtestades ühtse reeglistiku. Samuti on liit loonud Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi, mis põhineb kahe samba süsteemil, milles on ühendatud Euroopa järelevalveasutuste koordineeritav mikrotasandi usaldatavusjärelevalve ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu pädevusse kuuluv makrotasandi usaldatavusjärelevalve. Kolm Euroopa järelevalveasutust – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010
 33
 asutatud Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 asutatud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010
 34
 asutatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) (nimetatud aktid üheskoos edaspidi „asutamismäärused“) – alustasid tegevust 2011. aasta jaanuaris. Euroopa järelevalveasutuste üldine eesmärk on jätkusuutlikult tugevdada finantssüsteemi stabiilsust ja tulemuslikkust kogu liidus ning edendada tarbijate ja investorite kaitset.
 (2)Euroopa järelevalveasutused on oluliselt aidanud kaasa finantsturgude eeskirjade ühtlustamisele liidus, aidates komisjonil ette valmistada nõukogu ja parlamendi poolt vastu võetavaid määrusi ja direktiive. Samuti on Euroopa järelevalveasutused esitanud komisjonile üksikasjalike tehniliste standardite eelnõusid, mis on vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktidega.
 (3)Samuti on Euroopa järelevalveasutused aidanud ühtlustada finantsjärelevalvet ja järelevalvetavasid liidus, esitades pädevatele asutustele suuniseid ja koordineerides järelevalvetavade läbivaatamist. Kuid lisaks Euroopa järelevalveasutuste käsutuses olevate vahendite ebapiisavusele ja asutamismääruste laadile on takistanud asutustel täielikult oma potentsiaali ära kasutamist ka nendes määrustes sätestatud otsustusprotsess.
 (4)Pärast seitset tegutsemisaastat ning komisjoni poolt läbi viidud hindamisi ja avalikke konsultatsioone näib, et Euroopa järelevalveasutustel on järjest piiratumad võimalused oma eesmärkide täitmiseks finantsturgude ja -teenuste edasisel integreerimisel ja tarbijakaitse edendamisel kehtivas õigusraamistikus nii liidus kui ka liidu ja kolmandate riikide vahel.
 (5)Euroopa järelevalveasutuste volituste suurendamine, mis võimaldaks neil kõnealuseid eesmärke täita, eeldab ka asjakohast juhtimist ja piisavat rahastamist. Suurematest volitustest üksi ei piisa Euroopa järelevalveasutuste eesmärkide saavutamiseks, kui asutustel ei ole piisavalt vahendeid või kui neid ei juhita tulemuslikul ja tõhusal viisil.
 (6)Komisjoni 8. juuni 2017. aasta teatises kapitaliturgude liidu tegevuskava vahearuande kohta rõhutati, et finantsturgude ja -teenuste tulemuslikum ja järjepidevam järelevalve on esmatähtis õigusliku arbitraaži kõrvaldamiseks liikmesriikide vahel asutuste järelevalveülesannete täitmisel, turu integratsiooni kiirendamiseks ning ühtse turu võimaluste loomiseks finantsüksuste ja investorite jaoks.
 (7)Seepärast on järelevalve edasine integreerimine eriti kiireloomuline kapitaliturgude liidu lõpuleviimise seisukohast. Kümme aastat pärast finantskriisi algust ja uue järelevalvesüsteemi loomist mõjutavad finantsteenuseid ja kapitaliturgude liitu üha enam kaks peamist suundumust: jätkusuutlik rahandus ja tehnoloogiline innovatsioon. Mõlemad võivad muuta finantsteenuseid ja meie finantsjärelevalve süsteem peaks selleks valmis olema.
 (8)Seepärast on esmatähtis, et finantssüsteem täidaks igati oma rolli kriitiliste jätkusuutlikkusprobleemide lahendamisel. Selleks tuleb finantssüsteem olulisel määral ümber korraldada, milles Euroopa järelevalveasutustel peaks olema aktiivne roll selliste reformide algatamisel, mille eesmärk on luua õige õigus- ja järelevalveraamistik, et kaasata ja suunata erakapitalivood jätkusuutlikesse investeeringutesse.
 (9)Euroopa järelevalveasutustel peaks olema oluline roll selliste riskide kindakstegemisel ja neist teatamisel, mida keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurid finantsstabiilsusele avaldavad, ja finantsturgude toimimise muutmisel nii, et see oleks rohkem kooskõlas jätkusuutlikkuse eesmärkidega. Euroopa järelevalveasutused peaksid esitama suuniseid selle kohta, kuidas jätkusuutlikkusega seotud kaalutlusi saaks tulemuslikult kajastada asjaomastes ELi finantslastes õigusaktides, ja soodustama kõnealuste sätete ühtset rakendamist pärast nende vastuvõtmist.
 (10)Tehnoloogilisel innovatsioonil on järjest suurem mõju finantssektorile ning seepärast on pädevad asutused teinud tehnoloogiliste suundumustega kaasaskäimiseks mitmeid algatusi. Selleks et edendada järelevalvealast ühtsust ja vahetada parimaid tavasid asjaomaste asutuste vahel ning asjaomaste asutuste ja finantseerimisasutuste või finantsturu osaliste vahel, tuleks tugevdada Euroopa järelevalveasutuste rolli järelevaatamisel ja järelevalve koordineerimisel.
 (11)Tehnoloogilised arengud finantsturgudel võivad parandada finantsteenuste ja rahastamise kättesaadavust, suurendada turu usaldusväärsust ja talitlustõhusust ning samuti vähendada kõnealustele turgudele sisenemise tõkkeid. Niivõrd kuivõrd see on asjakohane kohaldatavate materiaalõiguse normide seisukohast, peaks pädevate asutuste koolitus hõlmama ka tehnoloogilist innovatsiooni. See peaks aitama hoida ära, et liikmesriigid kujundavad nendes küsimustes välja erinevad lähenemisviisid.
 (12)Paljud riiklikud asutused ei ole asutamismäärustes määratletud pädevate asutustena, kuigi neile on antud volitused tagada liidu õigusaktide kohaldamine finantsteenuste ja -turgude valdkonnas. Ühtsete, tõhusate ja tulemuslike järelevalvetavade tagamiseks Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemis tuleks need asutused määratleda pädevate asutustena. Eelkõige võimaldaks see Euroopa järelevalveasutustel esitada kõnealustele pädevatele asutustele suuniseid ja soovitusi.
 (13)Selleks et tagada sidusrühmade huvide asjakohane kaitse juhtudel, mil Euroopa järelevalveasutused kasutavad oma suuniste ja soovituste andmise pädevust, peaks erinevatel sidusrühmadel olema võimalik esitada arvamus, kui kaks kolmandikku nende liikmetest leiavad, et asjaomane Euroopa järelevalveasutus on oma pädevust ületanud. Sel juhul peaks komisjonil olema õigus pärast põhjalikku hindamist nõuda, et Euroopa järelevalveasutus tunnistaks kõnealused suunised või soovitused kehtetuks.
 (14)Lisaks on asutamismääruste artikli 17 kohase menetluse kohaldamisel ja liidu õiguse nõuetekohase kohaldamise huvides asjakohane hõlbustada ja kiirendada Euroopa järelevalveasutuste juurdepääsu teabele. Seepärast peaks neil olema võimalik nõuda nõuetekohaselt põhjendatud taotlusega teavet otse kõigilt asjaomastelt pädevatelt asutustelt, finantseerimisasutustelt ja finantsturu osalistelt, isegi juhul, kui kõnealused asutused või turuosalised ei ole rikkunud ühtegi liidu õiguse sätet. Euroopa järelevalveasutused peaksid teavitama asjaomast pädevat asutust sellisest taotlusest ja pädev asutus peaks aitama Euroopa järelevalveasutustel nõutud teavet koguda.
 (15)Finantssektori ühtseks järelevalveks on vaja pädevate asutuste ühtset lähenemisviisi. Selleks peaksid Euroopa järelevalveasutused pädevate asutuste tegevust korrapäraselt ja sõltumatult läbi vaatama, millele peaksid kaasa aitama nendes loodud läbivaatamiskomiteed. Euroopa järelevalveasutused peaksid selliste läbivaatamiste jaoks välja töötama metoodikaraamistiku. Sõltumatud läbivaatamised ei peaks keskenduma ainult järelevalvetavade lähendamisele, vaid samuti pädevate asutuste suutlikkusele tagada kõrgekvaliteedilised järelevalvetulemused ning pädevate asutuste sõltumatuse hindamisele. Kõnealuste läbivaatamiste tulemused tuleks avaldada, et edendada nõuete täitmist ja suurendada läbipaistvust, välja arvatud juhul, kui selline avaldamine võib ohustada finantsstabiilsust.
 (16)Finantssektori ühtne järelevalve tagab samuti, et eri liikmesriikide pädevate asutuste erimeelsused piiriülestel juhtudel tõhusalt lahendatakse. Selliste erimeelsuste lahendamise kehtivad eeskirjad ei ole täielikult rahuldavad. Seepärast tuleks neid kohandada nii, et neid oleks lihtsam kohaldada.
 (17)Euroopa järelevalveasutuste poolt järelevalvetavade ühtlustamiseks tehtava töö lahutamatu osa on liidu järelevalvekultuuri edendamine. Kuid Euroopa järelevalveasutustel ei ole selle eesmärgi saavutamiseks kõiki vahendeid. Tuleb võimaldada Euroopa järelevalveasutustel kehtestada üldised järelevalve-eesmärgid ja prioriteedid mitmeaastases strateegilises järelevalvekavas, mis peaks aitama pädevatel asutustel määrata kindlaks kõige probleemsemad valdkonnad seoses EL-ülese turu usaldusväärsuse ja finantsstabiilsusega, sealhulgas seoses piiriülese tegevusega tegelevate ettevõtete usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega, ja keskenduda neile. Strateegiline järelevalvekava peaks olema riskipõhine ja võtma arvesse järelevalvetoimingute üldisi majanduslikke ja õiguslikke suundumusi, samuti asjaomaseid mikrotasandi usaldatavusjärelevalve suundumusi ning võimalikke riske ja nõrku kohti, mille Euroopa järelevalveasutused on kindlaks teinud pädevate asutuste läbivaatamisel ning üleliiduliste ja stressitestide raames. Pädevad asutused peaksid seejärel koostama iga-aastased tööprogrammid, et rakendada strateegilist järelevalvekava, milles liidu prioriteedid ja eesmärgid teisendatakse kõnealuste asutuste tegevuseesmärkideks. Tagamaks, et Euroopa järelevalveasutused saavutaksid järelevalvetavade ühtlustamise eesmärgi, peaks neil olema õigus vaadata läbi igapäevase järelevalvetegevuse iga-aastaste tööprogrammide rakendamine, sealhulgas valimi põhjal üksikjuhtudel võetud järelevalvemeetmed.
 (18)Praegused ühelt tegevusloa saanud üksuselt teisele üksusele tegevuse edasiandmise, delegeerimise ja riski ülekandmise (back-to-back business või fronting) järelevalvetavad erinevad liikmesriigiti. Kõnealuste erinevate järelevalvetavadega kaasneb liikmesriikidevahelise õigusliku arbitraaži oht (võimalikult leebete nõuete kehtestamine – nn „race to the bottom“) Edasi antud, delegeeritud või üle kantud tegevuste ebatõhus järelevalve tekitab liidus finantsstabiilsuse riske. Need riskid on eriti suured juhul, kui üksused, kelle üle tehakse järelevalvet, annavad tegevuse edasi, delegeerivad selle või kannavad riski kolmandatesse riikidesse, kus järelevalveasutustel ei pruugi olla vajalikke vahendeid, et piisavalt ja tulemuslikult teha järelevalvet oluliste tegevuste ja põhifunktsioonide üle. Euroopa järelevalveasutustel peaks olema aktiivne roll järelevalvealase ühtsuse edendamisel, tagades ühtse arusaama riskide ülekandmisest ning oluliste tegevuste ja põhifunktsioonide delegeerimisest kolmandatesse riikidesse ning sellega seotud ühtsed järelevalvetavad vastavalt liidu õigusele ning võttes arvesse suuniseid, soovitusi ja arvamusi, mida Euroopa järelevalveasutused võivad vastu võtta. Seepärast peaks Euroopa järelevalveasutustel olema vajalikud õigused, et tulemuslikult koordineerida riiklike järelevalveasutuste järelevalvetegevust nii ettevõtjatele tegevusloa andmisel või nende registreerimisel kui ka järelevalvetavade pideva läbivaatamise raames. Koordineerimisel peaksid Euroopa järelevalveasutused eelkõige keskenduma olukordadele, mis võivad viia eeskirjade täitmisest kõrvalehoidmisele, ja jälgima finantseerimisasutusi või finantsturu osalisi, kes kavatsevad laialdaselt kasutada tegevuse edasiandmist, delegeerimist, ja riskide ülekandmist kolmandatesse riikidesse, et kasutada ELi passi, teostades tegelikult olulised tegevused ja funktsioonid väljaspool liitu.
 (19)Finantsstabiilsuse püsivaks tagamiseks tuleb pidevalt jälgida komisjoni otsuseid kolmandate riikide õigusnormide samaväärsuse kohta. Seepärast peaksid Euroopa järelevalveasutused kontrollima, kas kriteeriumid, mille põhjal on tehtud otsused kolmandate riikide õigusnormide samaväärsuse kohta, ja nendes otsustes sätestatud tingimused on jätkuvalt täidetud. Lisaks peaksid Euroopa järelevalveasutused jälgima nii õigus- ja järelevalvealaseid suundumusi kui ka nõuete täitmise tagamise tavasid kõnealustes kolmandates riikides. Selles kontekstis peaksid Euroopa järelevalveasutused samuti sõlmima halduskokkuleppe kolmandate riikide pädevate asutustega, et saada teavet seireks ja järelevalvetegevuse koordineerimiseks. Selline laiendatud järelevalvekord tagab, et kolmandate riikide õigusnormide samaväärsus on läbipaistvam ja asjaomaste kolmandate riikide jaoks paremini prognoositav ning ühtsem kõigi sektorite lõikes.
 (20)Täpse ja täieliku teabe kogumine ja koondamine on Euroopa järelevalveasutuste jaoks esmatähtis tema ülesannete täitmiseks ja eesmärkide saavutamiseks. Selleks et vältida finantseerimisasutuste ja finantsturu osaliste aruandekohustuste dubleerimist, peaks kõnealuse teabe esitama asjaomased pädevad asutused või liikmesriikide järelevalveasutused, kes on finantsturgudele ja finantseerimisasutustele kõige lähemal. Kui liikmesriigi pädev asutus ei esita või ei saa esitada sellist teavet tähtajaks, peaks Euroopa järelevalveasutustel siiski olema õigus esitada nõuetekohaselt põhjendatud teabenõue otse finantseerimisasutustele või finantsturu osalisele. Euroopa järelevalveasutuste teabekogumisõiguse tulemuslikkuse tagamiseks peaks neil olema võimalus määrata karistusmakseid või trahve finantseerimisasutustele või finantsturu osalisele, kes ei täida korralikult, täielikult või õigeaegselt teabenõuet või sellekohast otsust. Sõnaselgelt tuleks tagada asjaomasele finantseerimisasutustele või finantsturu osalisele õigus avaldada Euroopa järelevalveasutustele oma arvamust.
 (21)Euroopa järelevalveasutuste asutamismäärustes on ette nähtud, et pädevatel asutustel on esmatähtis roll oma juhtimisstruktuuri raames. Samuti on kõnealuste määrustega ette nähtud, et huvide konfliktide vältimiseks tegutsevad järelevalvenõukogu ja juhatuse liikmed sõltumatult üksnes liidu huvides. Euroopa järelevalveasutuste algne juhtimisstruktuur ei näinud ette piisavalt kaitsemeetmeid huvide konfliktide täielikuks vältimiseks, mis võib mõjutada Euroopa järelevalveasutuste suutlikkust teha järelevalvealase ühtsuse tagamiseks kõiki vajalikke otsuseid ja tagada, et nende otsustes võetakse täielikult arvesse liidu laiemaid huvisid. Seepärast tuleb Euroopa järelevalveasutuste otsustusprotsessi tulemuslikkuse ja tõhususe tagamiseks uuesti kindlaks määrata otsustusõiguse jaotus Euroopa järelevalveasutustes.
 (22)Lisaks tuleks laiendada järelevalvenõukogu otsustusprotsessis liidu mõõdet, kaasates nõukogu liikmeteks sõltumatud täistööajaga liikmed, kellel ei tohiks olla huvide konflikte. Regulatiivset laadi küsimustega ja otsese järelevalvega seotud otsustusõigus peaks jääma täielikult järelevalvenõukogu pädevusse. Juhatuse senine struktuur (Management Board) tuleks asenda uue struktuuriga (Executive Board), mille kohaselt kuuluvad juhatusse täistööajaga liikmed, kes teevad otsuseid teatavates mitteregulatiivsetes küsimustes, mis muu hulgas käsitlevad pädevate asutuste sõltumatut hindamist, vaidluste lahendamist, liidu õiguse rikkumist, strateegilist järelevalvekava, kolmandatesse riikidesse tegevuse edasiandmise, delegeerimise ja riskide ülekandmise jälgimist, stressiteste ja teabenõudeid. Juhatus peaks üle vaatama ja ette valmistama ka kõik järelevalvenõukogu otsused. Eesistuja positsiooni ja rolli tugevdamiseks tuleks talle ette näha ametlikud ülesanded ja anda otsustav hääl juhatuses. Samuti tuleks tugevdada Euroopa järelevalveasutuste juhtimisel liidu mõõdet, muutes juhatuse eesistuja ja liikmete valikumenetlust nii, et selles saaksid oma rolli nii nõukogu kui ka Euroopa Parlament. Juhatuse koosseis peaks olema tasakaalustatud.
 (23)Asjakohase oskusteabe ja vastutuse tagamiseks tuleks eesistuja ja juhatuse liikmed määrata ametisse teenete, oskuste ja teadmiste põhjal, mis neil on seoses kliirimisalaste, kauplemisjärgsete ja finantsküsimustega, samuti finantsjärelevalve valdkonnas saadud kogemuste põhjal. Läbipaistvuse ja demokraatliku kontrolli tagamiseks ning liidu institutsioonide õiguste kaitsmiseks tuleks eesistuja ja juhatuse liikmed valida avatud valikumenetluse alusel. Komisjon peaks koostama kandidaatide nimekirja ja esitama selle Euroopa Parlamendile heakskiitmiseks. Pärast kõnealuse nimekirja heakskiitmist peaks nõukogu vastu võtma otsuse juhatuse liikmete ametisse nimetamise kohta. Eesistuja ja juhatuse täistööajaga liikmed peaksid vastutama Euroopa Parlamendi ja nõukogu ees kõigi asutamismääruse alusel tehtud otsuste eest.
 (24)Selleks et tagada ühest küljest tegevusülesannete tõhus jaotus ja teisest küljest igapäevase haldustegevuse juhtimine, peaks iga Euroopa järelevalveasutuse tegevdirektori praegused ülesanded võtma üle üks juhatuse liige, kes valitakse kõnealuste konkreetsete ülesannete alusel.
 (25)On asjakohane, et finantseerimisasutused ja finantsturu osalised aitavad rahastada Euroopa järelevalveasutuste tegevust, kuna Euroopa järelevalveasutuste tegevuse üldine eesmärk on tagada finantsstabiilsus ja konkurentsimoonutuste ärahoidmise kaudu ühtse turu nõuetekohane toimimine. Euroopa järelevalveasutuste tegevusest saavad kasu kõik finantseerimisasutused ja finantsturu osalised, olenemata sellest, kas nad tegutsevad piiriüleselt või mitte. Euroopa järelevalveasutuste eesmärk on tagada neile tegutsemiseks stabiilne keskkond ja võrdsed tingimused. Seepärast peaksid ka need finantseerimisasutused ja finantsturu osalised, kelle üle Euroopa järelevalveasutused ei tee otseselt järelevalvet, aitama rahastada Euroopa järelevalveasutuste tegevust, mis toob neile kasu. Lisaks peaksid Euroopa järelevalveasutustele maksma tasu need finantseerimisasutused ja finantsturu osalised, kelle üle nad teevad otseselt järelevalvet.
 (26)Iga finantseerimisasutuste ja finantsturu osaliste kategooria puhul tuleks osamaksete taseme määramisel arvesse võtta seda, kui palju saab iga finantseerimisasutus ja finantsturu osaline Euroopa järelevalveasutuste tegevusest kasu. Seega tuleks iga finantseerimisasutuse ja finantsturu osalise konkreetsete osamaksete kindlaksmääramisel võtta aluseks tema suurus, et kajastada tema tähtsust asjaomasel turul. Väga väikeste osamaksete kogumisel tuleks kohaldada miinimumkünnist, et tagada nende kogumise majanduslik mõttekus, ja samal ajal tuleks tagada, et suured ettevõtted ei pea maksma ebaproportsionaalselt palju.
 (27)Selleks et kindlaks määrata, kuidas tuleb arvutada üksikute finantseerimisasutuste ja finantsturu osaliste iga-aastased osamaksed, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu õigusakte. Delegeeritud õigusaktidega kehtestatakse metoodika, mille kohaselt jaotatakse prognoositavad kulud finantseerimisasutuste või finantsturu osaliste kategooriate vahel, ja kriteeriumid, mille alusel määratakse suuruse põhjal kindlaks individuaalsed osamaksed. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
 (28)Euroopa järelevalveasutuste tegevuse konfidentsiaalsuse säilitamiseks tuleks ametisaladuse hoidmise nõudeid kohaldada ka iga isiku suhtes, kes osutab asjaomase Euroopa järelevalveasutuse ülesannetega seoses otseselt või kaudselt, alaliselt või ajutiselt mis tahes teenust.
 (29)Määrustega (EÜ) 1093/2010, 1094/2010 ja 1095/2010 ning finantsteenuste sektoripõhiste õigusaktidega on ette nähtud, et Euroopa järelevalveasutused üritavad sõlmida tõhusaid halduskokkuleppeid, mis käsitlevad teabe vahetamist kolmandate riikide järelevalveasutustega. Vajadus tõhusa koostöö ja teabevahetuse järele muutub veelgi olulisemaks seetõttu, et käesoleva muutmismääruse kohaselt saavad mõned Euroopa järelevalveasutused täiendavad laiemad ülesanded seoses ELi-väliste üksuste ja tegevuste järelevalvega. Euroopa järelevalveasutused peavad isikuandmete töötlemisel, sealhulgas selliste andmete edastamisel väljapoole liitu järgima määruse (EL) nr 2018/XXX (ELi institutsioonide ja asutuste suhtes kohaldatav andmekaitsemäärus) nõudeid. Kaitse piisavuse otsuse või sobivate kaitsemeetmete (nt nagu ette nähtud ELi institutsioonide ja asutuste suhtes kohaldatava andmekaitsemääruse artikli 49 lõike 3 kohaste halduskokkulepete puhul) puudumisel võivad Euroopa järelevalveasutused vahetada isikuandmeid kolmandate riikide ametiasutustega vastavalt kõnealuse määruse artikli 51 lõike 1 punktis d sätestatud avaliku huvi erandi tingimustele, eelkõige andmete vahetamisel rahvusvahelisel tasandil finantsjärelevalveasutuste vahel.
 (30)On esmatähtis, et Euroopa Pangandusjärelevalve otsustusmenetluses oleks ette nähtud asjakohased kaitsemeetmed liikmesriikide jaoks, kes ei osale pangandusliidus, võimaldades samas EBA-l jätkata otsuste tegemist tõhusal viisil, kui mitteosalevate liikmesriikide arv väheneb. Tuleks säilitada kehtivad hääletuseeskirjad, mille kohaselt on EBA otsuse tegemiseks vaja osalevate liikmesriikide häälteenamust ja mitteosalevate liikmesriikide häälteenamust. Siiski on vaja täiendavaid kaitsemeetmeid, et vältida olukorda, kus otsuseid ei saa teha üksnes liikmesriikide pädevate asutuste puudumise tõttu, ja tagada, et hääletusel osaleb võimalikult palju riiklikke pädevaid asutusi, mis tagab tugeva ja õiguspärase hääletustulemuse.
 (31)Euroopa järelevalveasutuste asutamismäärustega on ette nähtud, et Euroopa järelevalveasutused peaksid koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga algatama ja koordineerima kogu liitu hõlmavaid stressiteste, mida viiakse läbi selleks, et hinnata finantseerimisasutuste või finantsturu osaliste vastupanuvõimet ebasoodsate turusuundumuste korral. Samuti peaksid Euroopa järelevalveasutused tagama, et selliste testide läbiviimisel kohaldatakse liikmesriikide tasandil võimalikult ühtset metoodikat. Selleks et tagada õige tasakaal pädevate asutuste järelevalveprobleemide ja üleliiduliste kaalutuste vahel, on asjakohane anda Euroopa järelevalveasutuste juhatustele õigus teha otsuseid stressitestide algatamise ja koordineerimise kohta. Samuti tuleks kõigi Euroopa järelevalveasutuste puhul täpsustada, et ametisaladuse hoidmise kohustus ei tohi pädevaid asutusi takistada edastamast stressitestide tulemusi Euroopa järelevalveasutustele avaldamiseks.
 (32)Selleks et tagada ühtsus sisemudelite järelevalve ja heakskiitmise valdkonnas, peaks EIOPA-l olema võimalik esitada arvamusi, et kõrvaldada võimalikud ebakõlad ja aidata pädevatel asutustel jõuda kokkuleppele sisemudelite heakskiitmise osas. Pädevad asutused peaksid tegema otsused kooskõlas kõnealuste arvamustega või põhjendama, miks tehtud otsused ei ole arvamustega kooskõlas.
 (33)Võttes arvesse, et kauplemistegevus ja eelkõige teatavate investeerimisühingute tegevus, millel selle süsteemse laadi tõttu võib olla piiriülene mõju finantsstabiilsusele, on muutumas üha piiriülesemaks, peaks ESMA-l olema suurem koordineeriv roll pädevatele asutustele vastavate uurimiste algamise soovitamisel. Lisaks peaks ESMA-l olema võimalik hõlbustada kõnealuste uurimistega seotud teabevahetust, kui tal on põhjendatud kahtlus, et märkimisväärse piiriülese mõjuga tegevus võib ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist või usaldusväärsust või liidu finantsstabiilsust. Selleks peaks ESMA pidama andmepanka, et koguda pädevatelt asutustelt kogu vajalikku teavet ja levitada seda nende vahel.
 (34)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 345/2013,
 35
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 346/2013
 36
 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/760
 37
 peamine eesmärk on edendada töökohtade loomist ja majanduskasvu, VKEde rahastamist, sotsiaalseid ja pikaajalisi investeeringuid ning edendada ELi investeerimiskultuuri. Kuid hoolimata kolme määrusega saavutatud ühtlustamisest on jätkuvalt erinevusi selles, kuidas riiklikud pädevad asutused kasutavad oma kaalutlusõigust, samuti haldustavades ning järelevalvekultuuris ja -tulemustes. Kõnealused erinevused ei võimalda tagada võrdeid tingimusi kvalifitseeruvate riskikapitalifondide, kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide ja pikaajaliste investeerimisfondide valitsejatele eri liikmesriikides ning suurendavad samal ajal kõnealuste valitsejate tehingu- ja tegevuskulusid.
 (35)Tehingu- ja tegevuskulude vähendamiseks, investoritele valiku suurendamiseks ja õiguskindluse edendamiseks on asjakohane anda pädevatelt asutustelt ESMA-le üle teatavad järelevalvevolitused, sealhulgas registreerimine ja tegevuslubade andmine või registreerimise ja tegevusloa kehtetuks tunnistamine määruses (EL) nr 345/2013 osutatud kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejate ja kõnealuste fondide puhul, määruses (EL) nr 346/2013 osutatud kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejate ja kõnealuste fondide puhul ning määruses (EL) 2015/760 osutatud pikaajaliste investeerimisfondide puhul. Selleks peaks ESMA-l olema võimalik viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle, määrata karistusi või perioodilisi karistusmakseid, et sundida isikuid lõpetama rikkumine, esitama ESMA nõutav täielik ja õige teave või nõustuma uurimise või kohapealse kontrolliga.
 (36)Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määruses (EL) 2015/760 Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta on sätestatud ühtsed nõuded, mida pikaajalised investeerimisfondid peavad Euroopa pikaajalise investeerimisfondi (ELTIF) tegevusloa saamiseks täitma. Määruses (EL) 2015/760 on sätestatud eeskirjad kvalifitseeruvate investeeringute, kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate, kontsentreerumise ja aktsepteeritavate investorite kohta. Eeskirjades on määratletud ka järelevalvevolitused, sealhulgas tegevusloa andmise ja pideva järelevalve nõuded. Säilitades määruse (EL) 2015/760 usaldatavusnõuded, antakse käesoleva määrusega ESMA-le järelevalvevolitused, sealhulgas tegevusloa andmise, pideva järelevalve tegemise ja tegevusloa kehtetuks tunnistamise õigus. Käesoleva määrusega antakse ESMA-le õigus koostada komisjonile esitamiseks regulatiivsete tehniliste standardite eelnõusid, mis ei hõlma poliitikavalikuid, nii et määruse (EL) 2015/760 kohased ESMA õiguslikud kohustused ja kaalutuslõigus on piisavalt selged. ESMA-le järelevalvevolituste andmiseks on tehtud sarnased muudatused ka määrustes (EL) nr 345/2013 ja (EL) nr 346/2013.
 (37)Selleks et tulemuslikult kasutada järelevalvevolitusi seoses kvalifitseeruvate riskikapitalifondide, kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide ja Euroopa pikaajaliste investeerimisfondidega ning nende valitsejatega, peaks ESMA-l olema võimalik viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle. ESMA järelevalvesuutlikkuse toetuseks peaks ESMA-l olema õigus määrata perioodilisi karistusmakseid, et sundida isikuid lõpetama rikkumine, esitama ESMA nõutav täielik ja õige teave või nõustuma uurimise või kohapealse kontrolliga. Seepärast tuleks käesoleva määrusega selgelt kindlaks määrata selliste halduskaristuste ja muude haldusmeetmete piirid ning need karistused ja meetmedpeaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad ning tagama ühise lähenemisviisi ja hoiatava mõju. ESMA uurimistegevusele ja nõuete täitmise tagamisega seotud tegevusele peaksid vajaduse ja taotluse korral aitama kaasa liikmesriikide ametiasutused. ESMA-l peaks olema õigus delegeerida mõned neist funktsioonidest liikmesriikide pädevatele asutustele.
 (38)Määruse (EL) nr 600/2014 artikliga 40 on antud ESMA-le ajutise sekkumise volitused, mis võimaldavad ESMA-l teatavatel tingimustel ajutiselt keelata liidus teatavate finantsinstrumentide või teatavate konkreetsete omadustega finantsinstrumentide turustamine, levitamine või müük või teatavat liiki finantstegevus või -tava või piirata seda. On selge, et kõnealuseid määruse (EL) nr 600/2014 kohaseid toodetesse sekkumise õigusi kohaldatakse investeerimisühingute ja krediidiasutuste suhtes, kes tegelevad finantsinstrumentide (sh ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate osakud) turustamise, levitamise või müügiga. Kuna ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate osakuid võivad otseselt turustada, levitada või müüa ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ kohaselt tegevusloa saanud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) valitsejad ja äriühinguna asutatud fondid ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL kohaselt tegevusloa saanud alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad, tuleb õiguskindluse suurendamise huvides sõnaselgelt sätestada, et eespool nimetatud määruse (EL) nr 600/2014 kohaseid toodetesse sekkumise õigusi kohaldatakse ka eurofondide valitsejate ja äriühinguna asutatud eurofondide suhtes, samuti alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate suhtes.
 (39)Rangelt piiritletud ja erandlikel juhtudel võib ESMA kasutada oma sekkumise õigusi, et piirata eurofondide või alternatiivsete investeerimisfondide aktsiate või osakute turustamist, levitamist või müüki ka nende valitsejate poolt. See oleks asjakohane, kui väljapakutud meetmega lahendatakse märkimisväärset probleemi seoses investorite kaitsega või ohtu finantsturgude nõuetekohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või liidu finantssüsteemi või selle osa stabiilsusele, vastava finantsinstrumendi või tegevuse suhtes kohaldatavad liidu õiguse regulatiivsed nõuded ei maanda seda ohtu ning pädev asutus või pädevad asutused ei ole rakendanud selle ohu kõrvaldamiseks meetmeid või meetmed, mida on rakendatud, ei maanda seda ohtu piisavalt.
 (40)Kauplemisandmete kvaliteedi, vormingu, usaldusväärsuse ja kulude ebaühtsus mõjutab negatiivselt läbipaistvust, investorite kaitset ja turu tõhusust. Selleks et edendada kauplemisandmete jälgimist ja taasesitamist, parandada nende ühtsust ja kvaliteeti ning nende kättesaadavust ja nendele juurdepääsu mõistliku hinnaga kogu liidus asjaomaste kauplemiskohtade jaoks, on direktiiviga 2014/65/EL kehtestatud uus õiguskord, millega reguleeritakse aruandlusteenuseid, sealhulgas aruandlusteenuste pakkujatele tegevuslubade andmist ja nende järelevalvet.
 (41)Kauplemisandmete endi kvaliteet ning nende töötlemise ja pakkumise kvaliteet, sealhulgas piiriülese andmetöötluse ja andmepakkumise kvaliteet on esmatähtis, et tagada määruse (EL) nr 600/2014 peamine eesmärk, milleks on finantsturgude läbipaistvuse suurendamine. Põhiandmeteenuste pakkumine on seega äärmiselt oluline nii kasutajatele liidu finantsturgudel toimuvast kauplemisest soovitud ülevaate saamiseks kui ka pädevatele asutustele tehingute kohta täpse ja ülevaatliku teabe hankimiseks.
 (42)Lisaks on kauplemisandmed määrusest (EL) nr 600/2014 tulenevate nõuete täitmise tagamiseks järjest olulisemad. Võttes arvesse andmetöötluse piiriülest mõõdet, andmete kvaliteeti ja vajadust saavutada mastaabisääst ning selleks, et vältida nii andmete kvaliteedi kui ka aruandlusteenuste pakkujate ülesannete võimalike erinevuste negatiivset mõju, on kasulik ja põhjendatud anda aruandlusteenuste pakkujatele tegevusloa andmise ja nende üle järelevalve teostamise õigused pädevatelt asutustelt üle ESMA-le ning määrata kõnealused õigused kindlaks määruses (EL) nr 600/2014, võimaldades samas saada võimalikult palju kasu andmetega seotud pädevuste koondamisest ESMA raames.
 (43)Jaeinvestoreid tuleb asjakohaselt teavitada võimalikest riskidest, kui nad otsustavad investeerida finantsinstrumenti. Liidu õigusraamistiku eesmärk on vähendada ebasobivate toodete müügi riski, st riski, et jaeinvestoritele müüakse finantstooteid, mis ei vasta nende vajadustele ega ootustele. Selleks on direktiiviga 2014/65/EL ja määrusega (EL) nr 600/2014 tugevdatud organisatsioonilisi ja äritegevuse nõudeid, tagamaks, et investeerimisühingud tegutsevad oma klientide parimates huvides. Kõnealused nõuded hõlmavad riskide suuremat avalikustamist klientidele, soovitatavate toodete sobivuse paremat hindamist, samuti kohustust turustada finantsinstrumente kindlaks määratud sihtturul, võttes arvesse selliseid tegureid nagu emitentide maksevõime. ESMA peaks täielikult kasutama kõiki oma õigusi, et tagada järelevalvealane ühtsus ja toetada liikmesriikide ametiasutusi kõrgetasemelise investorite kaitse ja finantstoodetega seotud riskide tulemusliku jälgimise tagamisel.
 (44)Kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse ning kohustusliku kauplemiskoha korra nõuete arvutamiseks, samuti võrdlusandmete tarbeks vastavalt määrusele (EL) nr 600/2014 ja määrusele (EL) nr 596/2014
 38
 , tuleb tagada andmete tõhus ja tulemuslik esitamine, koondamine, analüüs ja avaldamine. Seepärast tuleks ESMA-le anda õigus koguda andmeid otse turuosalistelt seoses kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõuetega, samuti anda tegevuslubasid aruandlusteenuste pakkujatele ja teha nende üle järelevalvet.
 (45)Kõnealuste õiguste andmine ESMA-le tagab keskse tegevuslubade andmise ja järelevalve, mis aitaks ära hoida praegust olukorda, kus paljud kauplemiskohad, kliendi korralduste süsteemsed täitjad, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad peavad esitama andmed mitmele pädevale asutusele, kes alles seejärel esitavad need andmed ESMA-le. Selline keskselt hallatav süsteem peaks tooma turuosalistele suurt kasu andmete suurema läbipaistvuse, investorite parema kaitse ja turu suurema tõhususe seisukohast.
 (46)Andmete kogumise õiguse andmine ESMA-le ning tegevuslubade andmise ja järelevalve õiguse andmine pädevatelt asutustelt üle ESMA-le on esmatähtis ka muude ülesannete jaoks, mida ESMA täidab määruse (EL) nr 600/2014 alusel, nagu turuseire, ESMA ajutise sekkumise õigused, positsioonide juhtimise õigused, samuti kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõuete ühtse järgimise tagamiseks.
 (47)Oma järelevalvevolituste tulemuslikuks kasutamiseks andmete töötlemise ja pakkumise valdkonnas peaks ESMA-l olema võimalik viia läbi uurimisi ja teha kohapealseid kontrolle. ESMA-l peaks olema võimalik määrata karistusi või perioodilisi karistusmakseid, et sundida aruandlusteenuste pakkujaid lõpetama rikkumine, esitama ESMA nõutav täielik ja õige teave või nõustuma uurimise või kohapealse kontrolliga, ja kehtestada halduskaristusi või muid haldusmeetmeid, kui nad leiavad, et isik on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu rikkunud määrust (EL) nr 600/2014.
 (48)Kriitilise tähtsusega võrdlusalustel põhinevad finantstooted on kättesaadavad kõigis liikmesriikides. Seepärast on kõnealused võrdlusalused finantsturgude toimimise ja liidu finantsstabiilsuse seisukohast kriitilise tähtsusega. Seepärast tuleks kriitilise tähtsusega võrdlusaluse järelevalve puhul jälgida võimalikku mõju terviklikult mitte üksnes liikmesriigis, kus asub haldaja, ja liikmesriikides, kus asuvad sellesse panustajad, vaid kogu liidus. Seega on asjakohane, et kriitilise tähtsusega võrdlusaluste järelevalvet liidu tasandil teeb ESMA. Ülesannete dubleerimise vältimiseks peaks kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldajate üle, sealhulgas mis tahes mittekriitiliste võrdlusaluste üle, mida nad võivad hallata, tegema järelevalvet üksnes ESMA.
 (49)Kui võrdlusalus on kriitilise tähtsusega üksnes ühes liikmesriigis, võib tulenevalt kõnealuse liikmesriigi pädeva asutuse turulähedusest olla asjakohane, et ESMA delegeerib kõnealuse võrdlusaluse järelevalve täielikult või osaliselt selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus haldaja asub, tingimusel et ESMA on saanud selleks eelnevalt kõnealuse pädeva asutuse nõusoleku.
 (50)Kuna kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldajate ja panustajate suhtes kohaldatakse rangemaid nõudeid kui muude võrdlusaluste haldajate ja panustajate suhtes, peaks võrdlusaluse määratlema kriitilise võrdlusalusena komisjon või ESMA ning selle peaks kodifitseerima komisjon. Kuna liikmesriikide pädevatel asutustel on parim juurdepääs nende järelevalve all olevate võrdlusalustega seotud andmetele ja teabele, peaksid nad teavitama komisjoni või ESMAt võrdlusalustest, mis nende arvates vastavad kriitilise tähtsusega võrdlusaluste kriteeriumidele. .
 (51)Määruse (EL) 2016/1011 nõuete kohaldamise ühtlustamiseks ja järelevalvetavade lähendamiseks olid ette nähtud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste järelevalvekolleegiumid. Kuna ESMA on otseselt kontaktis kõigi riiklike järelevalveasutustega või koosneb kõnealustest järelevalveasutustest, ei ole kõnealuseid järelevalvekolleegiume enam vaja.
 (52)Menetlus viidatava liikmesriigi kindlaksmääramiseks võrdlusaluse haldajate puhul, kes asuvad kolmandates riikides ja kes taotlevad tunnustamist liidus, on koormav ja aeganõudev nii taotlejate kui ka liikmesriikide pädevate asutuste jaoks. Taotlejad võivad üritada kõnealust kindlaksmääramist mõjutada järelevalvealase arbitraaži eesmärgil, nagu ka teised kolmandates riikides asuvad võrdlusaluse haldajad, kes soovivad liitu pääsu heakskiitmise korra raames. Kõnealused võrdlusaluse haldajad võivad strateegiliselt valida oma seadusliku esindaja liikmesriigis, kus nende arvates on järelevalve kõige leebem. Ühtne lähenemisviis, mille puhul on kolmandate riikide võrdlusaluste ja nende haldajate puhul pädevaks asutuseks ESMA, hoiab ära need riskid ja kulud, mis kaasnevad viidatava liikmesriigi kindlaksmääramisega ja hilisema järelevalvega. Kolmandate riikide võrdlusaluste pädeva asutusena oleks ESMA kolmandate riikide pädevate asutuste suhtluspartner liidus, mis muudab piiriülese koostöö tõhusamaks ja tulemuslikumaks.
 (53)Paljud, kui mitte kõik võrdlusaluste haldajad on pangad või finantsteenuseid osutavad äriühingud, kes haldavad klientide raha. Selleks, et mitte õõnestada liidu võitlust rahapesu ja/või terrorismi rahastamise vastu, peaks samaväärsuskorra alusel järelevalveasutusega sõlmitava koostöökokkuleppe sõlmimise eeltingimuseks olema see, et järelevalveasutuse asukohariik ei kuulu selliste jurisdiktsioonide loetellu, kelle siseriiklikus rahapesu ja terrorismi rahastamise vastases korras on strateegilisi puudusi, mis märkimisväärselt ohustavad liidu finantssüsteemi.
 (54)Peaaegu kõik võrdlusalused on kajastatud finantstoodetes, mis on kättesaadavad mitmes liikmesriigis, kui mitte kogu liidus. Et avastada riske, mis on seotud selliste võrdlusalustega, mis ei pruugi enam olla usaldusväärsed või kajastada tegelikku turu- või majandusolukorda, mida nad peaksid mõõtma, peaksid pädevad asutused, sealhulgas ESMA, tegema koostööd ja vajaduse korral aitama üksteist.
 (55)Tulenevalt asjaomaste väärtpaberite ja emitentide laadist on määruse (El) 2017/1129 kohaselt koostatavatel teatavat liiki prospektidel liidus piiriülene mõõde ja need on tehniliselt keerukad ja/või hõlmavad võimalikke õigusliku arbitraaži riske, mistõttu ESMA tehtav keskne järelevalve tagaks tulemuslikumad ja tõhusamad tulemused kui järelevalve liikmesriikide tasandil. Selliste prospektide heakskiitmise koondamine ESMA pädevusse, samuti sellega seotud järelevalve ja nõuete täitmise tagamine ESMA tasandil peaks vähendama nõuete täitmisega seotud kulusid ja haldustõkkeid, edendades samas järelevalve kvaliteeti, ühtsust ja tõhusust liidus.
 (56)Mittekapitaliväärtpaberite suunatud pakkumised on emitentide jaoks oluline kapitaliallikas ja need on piiriülest laadi. Kuigi kutselistele investoritele suunatud pakkumiste puhul ei ole prospekti vaja, tuleb vastavalt määrusele (EL) 2017/1129 prospekt avaldada hilisemal väärtpaberite reguleeritud turul kauplemisele lubamisel. Prospektikorraga on ette nähtud, et emitendid võivad valida päritoluliikmesriigi, kui mittekapitaliväärtpaberite ühiku nominaalväärtus on üle 1 000 euro. Kuna mittekapitaliväärtpaberite suunatud pakkumiste puhul on ühiku nominaalväärtus tavaliselt üle 1 000 euro, kaasneb sellega liikmesriikide vahel meelepärase regulatiivse korra valimise oht. See, et ESMA-le seatakse ülesandeks selliste mittekapitaliväärtpaberite avaliku pakkumise prospektide heakskiitmine, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul, või selle konkreetse osana üksnes kutselistele investoritele suunatud pakkumiste prospektide heakskiitmine, peaks aitama saavutada kaks eesmärki – tagada võrdsed tingimused emitentidele ja suurem tõhusus heakskiitmiskorra märkimisväärse sujundamise kaudu.
 (57)Varaga tagatud väärtpaberitega seotud prospektide heakskiitmiseks, samuti spetsialiseerunud emitentide (nt kinnisvaraettevõtted, kaevandusettevõtted, teadusuuringutega tegelevad ettevõtted või transpordiettevõtted) koostatud prospektide heakskiitmiseks peavad liikmesriikide pädevatel asutustel olema kõrgelt kvalifitseeritud töötajad, samas kui selliste prospektide arv on küllalti väike. Lisaks ei ole teatav spetsialiseerunud emitentide poolt avalikustamisele kuuluv mittefinantsteave sätestatud määruse (EL) 2017/1129 artikli 13 osutatud delegeeritud õigusaktides, vaid selle määravad kindlaks liikmesriikide pädevad asutused kaalutlusõiguse alusel. See võib põhjustada ebatõhusust ja õigusliku arbitraaži. Sellist liiki prospektide heakskiitmise andmine ESMA pädevusse peaks ühest küljest tagama võrdsed tingimused teabe avalikustamise seisukohast ja kõrvaldama õigusliku arbitraaži ohu ning teisest küljest ESMA eriteadmiste keskuseks kujundamise kaudu optimeerima järelevalvevahendite paigutust liidu tasandil, edendades seeläbi asjaomaste prospektide järelevalve tõhusust.
 (58)Kolmanda riigi emitentidel, kes koostavad prospekti vastavalt liidu õigusele, on õigus valida oma päritoluliikmesriik prospekti heakskiitmiseks, millega kaasneb liikmesriikide vahel meelepärase järelevalve valimise oht. Sellise heakskiitmise koondamine ESMA pädevusse tagaks täielikult ühtse lähenemisviisi kolmandate riikide emitentide suhtes ja kõrvaldaks õigusliku arbitraaži ohu. Seega oleks kolmandate riikide emitentide ühtseks kontaktpunktiks liidus ESMA, olenemata liikmesriigist või liikmesriikidest, kus nad pakuvad oma väärtpabereid või taotlevad luba kauplemiseks. Seoses sellega kaob vajadus määrata kindlaks selliste kolmandate riikide emitentide päritoluliikmesriik.
 (59)Kolmandate riikide õiguse kohaselt koostatud prospektide samaväärsuse hindamise korda tuleks muuta, nähes ette, et samaväärsuse hindamisel ja sellele järgneval komisjoni otsuse vastuvõtmisel ei võeta arvesse üksnes selliste kolmandate riikide õiguses sätestatud teabenõudeid, vaid ka õigusraamistikku, mille kohaselt kolmandate riikide järelevalveasutused prospekte, sealhulgas vajaduse korral nende täiendusi kontrollivad ja heaks kiidavad, ja selliste prospektidega seotud pakkumiste ja kauplemisele lubamise tulemuslikku järelevalvet ja nendega seotud nõuete täitmise tagamist. Selleks et järgida komisjoni töödokumendis „ELi samaväärsusotsused finantsteenuste poliitikas: hindamine“ (SWD(2017) 102 final) ette nähtud lähenemisviisi, peaks komisjonil olema võimalik kohaldada samaväärsusotsuste puhul täiendavaid tingimusi, et kaitsta turu usaldusväärsust liidus ja edendada finantsteenuste siseturgu, samuti ühiseid väärtusi ja ühiseid regulatiivseid eesmärke rahvusvahelisel tasandil. Sellised tingimused võivad seisneda nõudes, et kolmandal riigil peab olema tulemuslik samaväärsuse hindamise süsteem määruse (EL) 2017/1129 kohaselt koostatud prospektide tunnustamiseks või ESMA-l peab olema võimalik teha koostööd asjaomase kolmanda riigi järelevalveasutusega, et pidevalt jälgida kolmanda riigi eeskirju.
 (60)Kui komisjon on kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorra seoses kõnealuse kolmanda riigi õiguse kohaselt koostatud prospektidega tunnistatud samaväärseks ning kui ESMA ja kõnealuse kolmanda riigi järelevalveasutuse vahel on sõlmitud asjakohane koostöökokkulepe, tuleks kõik kõnealuse kolmanda riigi järelevalveasutuse poolt heaks kiidetud prospektid, mida kasutatakse liidus väärtpaberite avalikuks pakkumiseks või nende lubamiseks kauplemisele reguleeritud turul, esitada ESMA-le ning päritoluliikmesriigi kindlaksmääramise eeskirjade kohaldamine tuleks lõpetada.
 (61)Kuna määruse (EL) 2017/1129 kohase samaväärsuskorraga on ette nähtud, et pakkumiste ja kolmanda riigi eeskirjade kohaselt koostatud prospekti alusel liidus kauplemisele lubamise asjus tuginevad pädevad asutused ja ESMA kolmanda riigi järelevalveasutustele, peavad pädevad asutused ja ESMA olema kindlad, et asjaomases kolmandas riigis on tagatud, et finantssüsteemi ei kasutata rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil. Seepärast – ja samuti selleks, et mitte õõnestada liidu võitlust rahapesu ja/või terrorismi rahastamise vastu – peaks ESMA poolt määruse (EL) 2017/1129 kohase samaväärsuskorra alusel kolmanda riigi järelevalveasutusega sõlmitava koostöökokkuleppe sõlmimise eeltingimuseks olema see, et kolmas riik ei kuulu selliste jurisdiktsioonide loetellu, kelle siseriiklikus rahapesu ja terrorismi rahastamise vastases korras on strateegilisi puudusi, mis märkimisväärselt ohustavad liidu finantssüsteemi.
 (62)ESMA-le tuleks anda õigus määrata halduskaristusi või võtta muid haldusmeetmeid selliste määruse (EL) 2017/1129 nõuete rikkumiste korral, mis on seotud teatavat liiki prospektidega, mille heakskiitmine on ESMA pädevuses. Seepärast tuleks käesoleva määrusega selgelt kindlaks määrata selliste halduskaristuste ja muude haldusmeetmete piirid, mis peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
 (63)Samuti tuleks ESMA pädevusse anda järelevalve selliste prospektidega seotud reklaami üle, mille heakskiitmine on ESMA pädevuses. ESMA-l peaks olema võimalus kontrollida kõnealuste reklaamide vastavust nõuetele. Samas peaks ESMA selle kontrolli teostama alati sellise reklaami puhul, mida levitatakse liikmesriigis, kelle pädev asutus on ametlikult taotlenud, et ESMA teostaks kontrolli alati, kui ESMA heakskiidetud prospekti kasutatakse pakkumiseks või kauplemisele lubamiseks kõnealuse liikmesriigi jurisdiktsioonis. Selle ülesande täitmiseks peaks ESMA-l olema piisavalt töötajaid, kellel on piisavalt teadmisi asjaomaste siseriiklike tarbijakaitsenõuete kohta.
 (64)ESMA peaks kontrollima kõiki käesolevas määruses kindlaks määratud liiki prospekte, mis on esitatud heakskiitmiseks alates käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast, ja kiitma need heaks. Käesolevas määruses kindlaks määratud liiki prospektide üle, mille pädev asutus on heaks kiitnud enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva või mis on esitatud pädevale asutusele heakskiitmiseks, kuid mida ei ole selleks kuupäevaks veel heaks kiidetud, teeb jätkuvalt järelevalvet kõnealune pädev asutus. Igasuguste segaduste vältimiseks peaks selline järelevalve hõlmama eelkõige seni veel heaks kiitmata prospektide kontrolli ja heakskiitmise lõpuleviimist, samuti seotud täienduste ja lõppsätete heakskiitmise ja teavitamisega seotud ülesandeid, kui see on asjakohane.
 (65)Asjakohane on ette näha mõistlik ajavahemik, et teha vajalikud korraldused kavandatud juhtimisstruktuuri jaoks ning võtta vastu delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid, et Euroopa järelevalveasutused ja muud asjaomased isikud saaksid kohaldada käesoleva määrusega kehtestatud nõudeid.
 (66)Seepärast tuleks määrusi (EL) nr 1093/2010), (EL) nr 1094/2010, (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 345/2013, (EL) nr 346/2013, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 2015/760, (EL) 2016/2011 ja (EL) 2017/1129 vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 Artikkel 1
 Määruse (EL) nr 1093/2010 muutmine
 Määrust (EL) 1093/2010 muudetakse järgmiselt.
 (1)Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Euroopa Pangandusjärelevalve tegutseb käesolevast määrusest tulenevate volituste alusel ja järgmiste õigusaktide reguleerimisala piires: direktiiv 2002/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/48/EÜ*, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/49/EL**, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/92/EL***, Euroopa Parlamendi ja nõukogu**** määrus (EL) 2015/847*****, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/2366 ****** ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/65/EÜ ja direktiivi (EL) 2015/849******* asjakohased osad sellises ulatuses, mil neid kohaldatakse krediidi- ja finantseerimisasutuste ning nende üle järelevalvet teostavate pädevate asutuste suhtes, sh kõik direktiivid, määrused ja otsused, mis põhinevad kõnealustel õigusaktidel, ning kõik tulevased õiguslikult siduvad liidu õigusaktid, millega antakse Euroopa Pangandusjärelevalvele ülesandeid. Ühtlasi tegutseb Euroopa Pangandusjärelevalve kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013********.
 *Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiiv 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (ELT L 133, 22.5.2008, lk 66).
 **Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 173, 12.6.2014, lk 149).
 ***Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/92/EL, maksekontoga seotud tasude võrreldavuse, maksekonto vahetamise ja põhimaksekontole juurdepääsu kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 257, 28.8.2014, lk 214).
 ****Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (ELT L 141, 5.6.2015, lk 1).
 ****Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35).
 *****Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).
 *****
 Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).”
 (2)Artikli 2 lõikele 5 lisatakse järgmine lõik:
 „Käesolevas määruses olevad viited järelevalvele hõlmavad kõigi pädevate asutuste tegevusi, mida tehakse artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktide kohaselt.“
 (3)Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:
 (a)punkt 1 asendatakse järgmisega:
 „1) „finantseerimisasutused” – ettevõtjad, keda reguleeritakse või kelle üle tehakse järelevalvet artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktide kohaselt;“
 (b)punkti 2 alapunkt i asendatakse järgmisega:
 „i) pädevad asutused, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 40, sealhulgas Euroopa Keskpank talle määrusega (EL) nr 1024/2013 antud ülesannetega seotud küsimustes;“
 (c)punkti 2 alapunkt ii asendatakse järgmisega:
 „ii) direktiivide 2002/65/EÜ ja (EL) 2015/849 puhul asutused ja organid, kes on pädevad tagama, et krediidi- ja finantseerimisasutused järgivad kõnealustes direktiivides sätestatud nõudeid;“
 (d)punkti 2 alapunkt iii asendatakse järgmisega:
 „iii) hoiuste tagamise skeemide puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/49/EL kohased hoiuste tagamise skeeme haldavad asutused, või juhul kui hoiuste tagamise skeemi toimimist haldab eraettevõte, kõnealuse direktiivi kohaselt selliste skeemide üle järelevalvet teostav ametiasutus ja kõnealuses direktiivis osutatud asjaomased haldusasutused ning“;
 (e)punkti 2 lisatakse alapunktid v ja vi:
 „v) direktiivis 2014/17/EL, määruses 2015/751, direktiivis EL 2015/2366, direktiivis 2009/110/EÜ, määruses (EÜ) nr 924/2009 ja määruses (EL) nr 260/2012 osutatud pädevad asutused;
 vi) direktiivi 2008/48/EÜ artiklis 20 osutatud organid ja asutused.“
 (4)Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:
 (b)punkt 2 asendatakse järgmisega:
 „2) juhatus, kes täidab artiklis 47 sätestatud ülesandeid;“
 (c)punkt 4 jäetakse välja.
 (5)Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
 i)punkt aa asendatakse järgmisega:
 „aa) töötada välja liidu järelevalvekäsiraamat, mis käsitleb finantseerimisasutuste järelevalvet, ning ajakohastada seda;“
 ii)lisatakse punkt ab:
 „ab) töötada välja liidu kriisilahenduskäsiraamat, mis käsitleb finantseerimisasutuste kriisilahendust liidus ja milles määratakse kindlaks parimad järelevalvetavad ning kvaliteetsed metoodikad ja menetlused, ning ajakohastada seda;“
 iii) punktid e ja f asendatakse järgmisega:
 „e) korraldada ja viia läbi pädevate asutuste hindamisi ning anda sellega seoses välja suuniseid ja soovitusi ning määrata kindlaks parimaid tavad, et suurendada järelevalvetulemuste sidusust;
 f) jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas, sealhulgas vajaduse korral suundumusi laenude andmises eelkõige kodumajapidamistele ja VKEdele ning uuenduslikes finantsteenustes;“
 iv)punkt h asendatakse järgmisega:
 „h) tugevdada hoiustajate, tarbijate ja investorite kaitset;“
 (c)lõikesse 1a lisatakse punkt c:
 „c) võtab arvesse tehnoloogilist innovatsiooni, uuenduslikke ja jätkusuutlikke ärimudeleid ning keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisega seotud tegurite koosmõju.“;
 (d)lõiget 2 muudetakse järgmiselt:
 i) lisatakse punkt ca:
 „ca) anda välja artiklite 29a ja 31a kohaseid soovitusi;“
 ii) punkt h asendatakse järgmisega:
 „h) koguda finantseerimisasutuste kohta vajalikku teavet vastavalt artiklitele 35 ja 35b;“.
 (6)Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Euroopa Pangandusjärelevalve jälgib uusi ja olemasolevaid finantstegevuse liike ning võib võtta vastu suuniseid ja soovitusi turgude turvalisemaks ja usaldusväärsemaks muutmiseks ning reguleerimis- ja järelevalvetavade ühtlustamiseks.“;
 (c)lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4. Euroopa Pangandusjärelevalve moodustab oma lahutamatu osana finantsalase uuendustegevuse komitee, mis koondab kõiki asjakohaste pädevate asutuste ja tarbijakaitse eest vastutavate asutuste esindajaid, et saavutada uute või uuenduslike finantstegevuste reguleerimise ja järelevalve suhtes kooskõlastatud lähenemisviis ning esitada Euroopa Pangandusjärelevalvele sellekohaseid arvamusi, mille Euroopa Pangandusjärelevalve edastab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Euroopa Pangandusjärelevalve võib komitee koosseisu kaasata ka liikmesriikide andmekaitseasutusi.“
 (7)Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
 „Samuti võib Euroopa Pangandusjärelevalve esitada suuniseid ja soovitusi liikmesriikide asutustele, kes ei ole käesoleva määruse kohaselt määratletud pädevate asutustena, kuid kellele on antud õigus tagada artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktide kohaldamine.“;
 (c)lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Euroopa Pangandusjärelevalve viib esitatavate suuniste ja soovituste kohta erandjuhtudel läbi avaliku konsultatsiooni ning analüüsib selliste suuniste ja soovituste esitamisega kaasnevat võimalikku kulu ja kasu. Kõnealused konsultatsioonid ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed suuniste või soovituste kohaldamisala, laadi ja mõjuga. Erandjuhtudel küsib Euroopa Pangandusjärelevalve ka artiklis 37 osutatud pangandussektori sidusrühmade kogu nõuandeid või arvamust.“;
 (d)lõikesse 4 lisatakse järgmine lause:
 „Aruandes selgitatakse ka seda, kuidas Euroopa Pangandusjärelevalve on suuniste ja soovituste esitamist põhjendanud, ja esitatakse kokkuvõtlik teave kõnealuste suuniste ja soovituste puhul korraldatud avalike konsultatsioonide raames saadud tagasiside kohta.“;
 (e)lisatakse lõige 5:
 „5. Kui kaks kolmandikku pangandussektori sidusrühmade kogu liikmetest on arvamusel, et Euroopa Pangandusjärelevalve on teatavate suuniste või soovituste esitamisega ületanud oma pädevust, võivad nad esitada komisjonile põhjendatud arvamuse.
 Komisjon palub Euroopa Pangandusjärelevalvel asjaomaste suuniste või soovituste esitamist põhjendada. Pärast Euroopa Pangandusjärelevalvelt põhjenduste saamist hindab komisjon suuniste või soovituste ulatust Euroopa Pangandusjärelevalve pädevuse seisukohast. Kui komisjon leiab, et Euroopa Pangandusjärelevalve on oma pädevust ületanud, ja kui ta on andnud Euroopa Pangandusjärelevalvele võimaluse esitada oma seisukohad, võib komisjon võtta vastu rakendusotsuse, millega nõutakse, et Euroopa Pangandusjärelevalve oma suunised või soovitused tühistaks. Komisjoni otsus avalikustatakse.“
 (8)Artikli 17 lõikesse 2 lisatakse järgmised lõigud:
 „Ilma et see piiraks artiklis 35 sätestatud õigusi, võib Euroopa Pangandusjärelevalve esitada nõuetekohaselt põhjendatud teabenõude otse teistele pädevatele asutustele või asjaomastele finantseerimisasutustele, kui seda on vaja liidu õiguse väidetava rikkumise või kohaldamata jätmise uurimiseks. Kui põhjendatud teabenõue on adresseeritud finantseerimisasutusele, selgitatakse selles, miks asjaomast teavet on vaja liidu õiguse väidetava rikkumise või kohaldamata jätmise uurimiseks.
 Sellise teabenõude saajad esitavad Euroopa Pangandusjärelevalvele põhjendamatu viivituseta selge, täpse ja täieliku teabe.
 Kui teabenõue on adresseeritud finantseerimisasutusele, teavitab Euroopa Pangandusjärelevalve sellisest teabenõudest asjaomaseid pädevaid asutusi. Euroopa Pangandusjärelevalve taotlusel aitavad pädevad asutused Euroopa Pangandusjärelevalvel teavet koguda.“
 (9)Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:
 (b)
 lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktides kindlaks määratud juhtudel ja ilma, et see piiraks artiklis 17 sätestatud õigusi, võib Euroopa Pangandusjärelevalve aidata pädevatel asutustel jõuda lõigetes 2–4 sätestatud korra kohaselt kokkuleppele järgmistel asjaoludel:
 a)
 ühe või mitme asjaomase pädeva asutuse taotlusel, kui pädev asutus ei nõustu teise pädeva asutuse meetme või kavandatud meetme menetluse või sisuga või sellega, et meedet ei võeta;
 b)
 omal algatusel, kui objektiivsete kriteeriumite alusel on kindlaks tehtud, et pädevad asutused on eriarvamusel.
 Juhtudel, mil artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidega on ette nähtud, et pädevad asutused peavad tegema ühisotsuse, eeldatakse erimeelsuste olemasolu juhul, kui kõnealused asutused ei suuda teha ühisotsust kõnealustes õigusaktides sätestatud tähtajaks.“;
 (c)lisatakse lõiked 1a ja 1b:
 „1a. Pädevad asutused teavitavad Euroopa Pangandusjärelevalvet viivitamata sellest, et kokkuleppele ei ole jõutud, järgmistel juhtudel:
 a)
 kui artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktidega on ette nähtud tähtaeg pädevate asutuste vahel kokkuleppele jõudmiseks ja leiab aset varasem järgmistest:
 i) tähtaeg on möödunud;
 ii) üks või mitu asjaomast pädevat asutust järeldavad objektiivsete kriteeriumite alusel, et on olemas erimeelsused;
 b)
 kui artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktidega ei ole ette nähtud tähtaega pädevate asutuste vahel kokkuleppele jõudmiseks ja leiab aset varasem järgmistest:
 i)
 üks või mitu asjaomast pädevat asutust järeldavad objektiivsete kriteeriumite alusel, et on olemas erimeelsused või
 ii)
 möödunud on kaks kuud sellest, kui pädev asutus sai teiselt päevalt asutuselt taotluse võtta teatavaid meetmeid, et järgida kõnealuseid liidu õigusakte, ja taotluse saanud asutus ei ole veel võtnud vastu otsust, mis kõnealust taotlust rahuldaks.
 1b. Eesistuja hindab, kas Euroopa Pangandusjärelevalve peaks tegutsema vastavalt lõikele 1. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve sekkub omal algatusel, teavitab ta asjaomast pädevat asutust oma otsusest sekkuda.
 Oodates Euroopa Pangandusjärelevalve otsust, mis tehakse artikli 47 lõikes 3a sätestatud korra kohaselt, lükkavad kõik ühisotsusega seotud pädevad asutused juhtudel, mil artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidega on ette nähtud ühisotsuse tegemine, oma individuaalsete otsuste tegemise edasi. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve otsustab tegutseda, lükkavad kõik ühisotsusega seotud pädevad asutused oma otsuste tegemise edasi, kuni lõigetes 2 ja 3 sätestatud menetlus on lõpule viidud.“;
 (d)lõige 3 asendatakse järgmisega:
 Kui lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks ei ole asjaomased pädevad asutused jõudnud kokkuleppele, võib Euroopa Pangandusjärelevalve teha otsuse, mille kohaselt peavad kõnealused asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma teatavaid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et tagada kooskõla liidu õigusega. Euroopa Pangandusjärelevalve otsus on asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduv. . Euroopa Pangandusjärelevalve otsus võib ette näha, et pädevad asutused peavad tühistama juba vastu võetud otsuse või muutma seda või kasutama oma volitusi, mis neile on liidu õigusega antud.“;
 (e)lisatakse lõige 3a:
 „3 a. Euroopa Pangandusjärelevalve teavitab asjaomaseid pädevaid asutusi lõigete 2 ja 3 kohase menetluse lõpetamisest ja vajaduse korral lõike 3 kohaselt tehtud otsusest.“;
 (f)lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4. Kui pädev asutus ei järgi Euroopa Pangandusjärelevalve otsust ja seetõttu ei suuda tagada, et finantseerimisasutus täidaks artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktide alusel tema suhtes vahetult kohaldatavaid nõudeid, võib Euroopa Pangandusjärelevalve, ilma et see piiraks aluslepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi, võtta vastu finantseerimisasutustele adresseeritavaid üksikotsuseid, millega nõutakse teatavate meetmete võtmist, mis on vajalikud liidu õigusest tulenevate kohustuste täitmiseks, sealhulgas mis tahes tegevuse lõpetamine.“
 (10)Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõige 1a jäetakse välja;
 (c)lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
 Selleks võib Euroopa Pangandusjärelevalve kasutada talle käesoleva määrusega, sealhulgas artiklitega 35 ja 35b antud volitusi.“
 (11)Artiklit 29 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
 i)lisatakse punkt aa:
 „aa) esitada vastavalt artiklile 29a strateegiline järelevalvekava;“
 ii)punkt b asendatakse järgmisega:
 „b) edendada tõhusat kahe- ja mitmepoolset teabevahetust pädevate asutuste vahel, käsitledes kõiki olulisi küsimusi, sealhulgas vajaduse korral küberturvalisust ja küberrünnakuid ning järgides samas asjakohastes liidu õigusaktides sätestatud konfidentsiaalsus- ja andmekaitsenõudeid;“
 iii) punkt e asendatakse järgmisega:
 „e) koostada valdkondlikke ja valdkondadevahelisi koolitusprogramme, sealhulgas tehnoloogilise innovatsiooni teemal, ja soodustada töötajate vahetust ning julgustada pädevaid asutusi rohkem kasutama lähetusi ja muid vahendeid.“;
 (c)
 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
 „Ühise järelevalvekultuuri väljakujundamiseks töötab Euroopa Pangandusjärelevalve välja liidu järelevalvekäsiraamatu, mis käsitleb finantseerimisasutuste järelevalvet, ja ajakohastab seda, võttes arvesse finantseerimisasutuste muutuvaid äritavasid ja -mudeleid. Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja liidu kriisilahenduskäsiraamatu, mis käsitleb finantseerimisasutuste kriisilahendust liidus, ja ajakohastab seda. Nii liidu järelevalvekäsiraamatus kui ka liidu kriisilahenduskäsiraamatus esitatakse parimad tavad ja määratakse kindlaks kvaliteetsed metoodikad ja menetlused.“
 (12)Lisatakse artikkel 29a:
 „Artikkel 29a
 Strateegiline järelevalvekava
 1. Määruse [XXX märkida viide muutmismäärusele] kohaldamise alguses ja seejärel iga kolme aasta järel esitab Euroopa Pangandusjärelevalve 31. märtsiks pädevatele asutustele adresseeritud soovituse, milles pannakse paika strateegilised järelevalve-eesmärgid ja -prioriteedid („strateegiline järelevalvekava“) ning võetakse arvesse pädevate asutuste panust. Euroopa Pangandusjärelevalve esitab strateegilise järelevalvekava Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile teadmiseks ning avaldab selle oma veebisaidil.
 Strateegilises järelevalvekavas määratakse kindlaks järelevalve prioriteedid, et edendada järjepidevat, tõhusat ja tulemuslikku järelevalvetava ning liidu õiguse ühist, ühetaolist ja järjepidevat kohaldamist ning võtta meetmeid seoses artikli 32 kohaselt kindlaks tehtud asjaomaste mikrotasandi usaldatavusjärelevalve suundumuste, võimalike riskide ja nõrkade kohtadega.
 2. Iga aasta 30. septembriks esitab iga pädev asutus Euroopa Pangandusjärelevalvele arutamiseks järgmise aasta tööprogrammi kavandi ja märgib konkreetselt, kuidas kõnealune programmi kavand on kooskõlas strateegilise järelevalvekavaga.
 Iga-aastase tööprogrammi kavandis esitatakse konkreetsed järelevalve-eesmärgid ja -prioriteedid ning kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed kriteeriumid, mille alusel iga-aastase tööprogrammi kavandi esitanud pädev asutus valib välja finantseerimisasutused, turutavad ja -käitumise ning finantsturud, mida ta kavatseb kõnealuse programmiga hõlmatud aastal uurida.
 3. Euroopa Pangandusjärelevalve hindab iga-aastase tööprogrammi kavandeid ja kui tema hinnangul on oluline oht, et strateegilises järelevalvekavas seatud prioriteete ei saavutata, esitab ta asjaomasele pädevale asutusele soovituse, mille eesmärk on viia kõnealuse asutuse iga-aastane tööprogramm kooskõlla strateegilise järelevalvekavaga.
 Iga aasta 31. detsembriks võtavad pädevad asutused vastu oma iga-aastase tööprogrammi, võttes arvesse selliseid soovitusi.
 4. Iga aasta 31. märtsiks esitab iga pädev asutus Euroopa Pangandusjärelevalvele aruande iga-aastase tööprogrammi rakendamise kohta.
 Aruanne sisaldab vähemalt järgmist teavet:
 a)
 finantseerimisasutuste, turutavade ja -käitumise ning finantsturgude järelevalve ja uurimise kirjeldus ning selliste haldusmeetmete ja -karistuste kirjeldus, mis on kehtestatud finantseerimisasutuste suhtes liidu ja siseriikliku õiguse rikkumise eest;
 b)
 sellise tegevuse kirjeldus, mis toimus, kuid mida ei olnud strateegilises järelevalvekavas ette nähtud;
 c)
 iga-aastases tööprogrammis ette nähtud, kuid teostamata tegevused ja programmi saavutamata jäänud eesmärgid, samuti põhjused, miks neid tegevusi ei rakendatud või eesmärke ei saavutatud.
 5. Euroopa Pangandusjärelevalve hindab pädevate asutuste esitatud rakendusaruandeid. Kui on oluline oht, et strateegilises järelevalvekavas seatud prioriteete ei saavutata, esitab Euroopa Pangandusjärelevalve igale asjaomasele pädevale asutusele soovituse selle kohta, kuidas saab tema tegevuse puudusi kõrvaldada.
 Euroopa Pangandusjärelevalve teeb aruannete ja omaenda riskihindamise põhjal kindlaks pädeva asutuse tegevused, mis on strateegilise järelevalvekava täitmiseks kriitilise tähtsusega, ja vajaduse korral hindab neid tegevusi kooskõlas artikliga 30.
 6. Euroopa Pangandusjärelevalve avalikustab parimad tavad, mis on tuvastatud iga-aastaste tööprogrammide hindamise käigus.“
 (13)Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:
 (b)artikli pealkiri asendatakse järgmisega:
 „Pädevate asutuste hindamine“;
 (c)
 lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Euroopa Pangandusjärelevalve teostab korrapäraselt mõne pädeva asutuse või kõigi pädevate asutuste hindamist, et täiendavalt suurendada järelevalvetulemuste sidusust. Selleks töötab Euroopa Pangandusjärelevalve välja meetodid, mille kohaselt asjaomaseid pädevaid asutusi objektiivselt hinnata ja võrrelda. Hindamisel võetakse arvesse olemasolevat teavet asjaomase pädeva asutuse kohta ning asjaomase asutuse suhtes juba läbiviidud hindamisi, sealhulgas kogu teavet, mis on artikli 35 kohaselt esitatud Euroopa Pangandusjärelevalvele, ja igasugust sidusrühmadelt saadud teavet.“;
 (d)
 lisatakse lõige 1a:
 „1a. Käesoleva artikli kohaldamisel asutab Euroopa Pangandusjärelevalve hindamiskomitee, kuhu kuuluvad üksnes Euroopa Pangandusjärelevalve töötajad. Euroopa Pangandusjärelevalve võib delegeerida teatavad ülesanded või otsused hindamiskomiteele.“;
 (e)
 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:
 i) sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
 „Hindamine hõlmab vähemalt järgmiste elementide hindamist:“;
 ii)punkt a asendatakse järgmisega:
 „a) pädeva asutuse ressursside piisavus, sõltumatuse määr ja juhtimiskord, eelkõige seoses artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktide tulemusliku kohaldamisega ja suutlikkusega võtta arvesse turusuundumusi;“
 (f)
 lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „3. Euroopa Pangandusjärelevalve koostab hindamise tulemuste kohta aruande. Kõnealused aruandes määratakse kindlaks hindamise tulemusel ette nähtud järelmeetmed ja selgitatakse neid. Kõnealused järelmeetmed võidakse vastu võtta artikli 16 kohaste suuniste ja soovitustena või artikli 29 lõike 1 punkti a kohaste arvamustena.
 Vastavalt artikli 16 lõikele 3 püüavad pädevad asutused järgida Euroopa Pangandusjärelevalve esitatud suuniseid ja soovitusi. Kui pädevad asutused ei astu vastuseks aruandes kindlaks määratud järelmeetmetele asjakohaseid samme, esitab Euroopa Pangandusjärelevalve järelaruande.
 Regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude või rakenduslike tehniliste standardite eelnõude väljatöötamisel vastavalt artiklitele 10–15 või suuniste või soovituste koostamisel vastavalt artiklile 16 võtab Euroopa Pangandusjärelevalve arvesse hindamise tulemust ja mis tahes muud teavet, mida Euroopa Pangandusjärelevalve on oma ülesannete täitmisel saanud, et tagada kõrgeima kvaliteediga järelevalvetavade ühtsus.“;
 (g)
 lisatakse lõige 3a:
 „3 a. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve leiab hindamistulemuste või tema ülesannete täitmisel talle teatavaks saanud teabe põhjal, et finantseerimisasutuste või pädevate asutuste suhtes kohaldatavad eeskirjad vajavad täiendavat ühtlustamist, esitab ta komisjonile arvamuse.“;
 (h)
 lõige 4 asendatakse järgmisega:
 4. Euroopa Pangandusjärelevalve avaldab lõikes 3 aruanded, sealhulgas järelaruanded, välja arvatud juhul, kui avaldamine võib ohustada finantssüsteemi stabiilsust. Pädevale asutusele, keda hinnati, antakse võimalus esitada enne mis tahes aruande avaldamist märkusi. Kõnealused märkused avalikustatakse, välja arvatud juhul, kui avalikustamine võib ohustada finantssüsteemi stabiilsust.“
 (14)Artiklisse 31a lisatakse järgmine lõige:
 „Pädevate asutuste tegevuse puhul, mille eesmärk on lihtsustada tehnoloogilisele innovatsioonile tuginevate ettevõtjate või toodete turulepääsu, edendab Euroopa Pangandusjärelevalve järelevalvealast ühtsust, tehes seda eelkõige teabe ja parimate tavade vahetamise kaudu. Vajaduse korral võib Euroopa Pangandusjärelevalve võtta artikli 16 kohaselt vastu suuniseid või soovitusi.“
 (15)Lisatakse artikkel 31 a:
 „Artikkel 31a
 Tegevuste delegeerimise ja edasiandmise ning riskide ülekandmise koordineerimine
 1.
 Euroopa Pangandusjärelevalve koordineerib pidevalt pädevate asutuste järelevalvetegevust, et edendada järelevalvealast ühtsust finantseerimisasutuste tegevuste delegeerimise ja edasiandmise ning nendepoolse riskide ülekandmise valdkonnas kooskõlas lõigetega 2, 3, 4 ja 5.
 2. Pädevad asutused teavitavad Euroopa Pangandusjärelevalvet, kui nad kavatsevad anda tegevusloa finantseerimisasutusele või registreerida finantseerimisasutuse, mis on asjaomase pädeva asutuse järelevalve all vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidele ning mille äriplaan näeb ette selle tegevuse või põhifunktsioonide olulise osa edasiandmist või delegeerimist või selle tegevustega seotud riskide olulise osa ülekandmist kolmandatesse riikidesse, et kasutada ELi passi, teostades tegelikult olulised tegevused või funktsioonid väljaspool liitu. Euroopa Pangandusjärelevalvele esitatav teade peab olema piisavalt üksikasjalik, et Euroopa Pangandusjärelevalve saaks seda nõuetekohaselt hinnata.
 Kui Euroopa Pangandusjärelevalve peab vajalikuks esitada pädevale asutusele arvamuse selle kohta, et esimese lõigu kohaselt teatatud tegevusloa andmine või registreerimine ei ole vastavuses liidu õigusega või Euroopa Pangandusjärelevalve suuniste, soovituste või arvamustega, teavitab Euroopa Pangandusjärelevalve pädevat asutust sellest 20 tööpäeva jooksul alates pädevalt asutuselt teate saamisest. Asjaomane pädev asutus ootab sellisel juhul enne tegevusloa andmist või registreerimist ära Euroopa Pangandusjärelevalve arvamuse.
 Euroopa Pangandusjärelevalve taotluse korral esitab pädev asutus 15 tööpäeva jooksul taotluse saamisest teabe, mis on seotud tema otsusega anda tegevusluba finantseerimisasutusele või registreerida finantseerimisasutus, mis on asjaomase pädeva asutuse järelevalve all vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidele.
 Ilma et see piiraks liidu õigusnormidega sätestatud tähtaegu, väljastab Euroopa Pangandusjärelevalve arvamuse hiljemalt 2 kuu möödudes esimeses lõigus osutatud teate saamisest.
 3. Finantseerimisasutus teavitab pädevat asutust oma tegevuse või põhifunktsioonide olulise osa edasiandmisest või delegeerimisest ja oma tegevustega seotud riskide olulise osa ülekandmisest muule üksusele või oma filiaalile, mis on asutatud kolmandas riigis. Asjaomane pädev asutus teavitab Euroopa Pangandusjärelevalvet sellistest teadetest üks kord poolaastas.
 Ilma et see piiraks artikli 35 kohaldamist, esitab pädev asutus Euroopa Pangandusjärelevalve taotluse korral teabe finantseerimisasutuste poolt kokku lepitud edasiandmise, delegeerimise ja riskide ülekandmise korra kohta.
 Euroopa Pangandusjärelevalve jälgib, kas asjaomased pädevad asutused kontrollivad esimeses lõigus osutatud edasiandmise, delegeerimise ja riskide ülekandmise korra vastavust liidu õigusele ning Euroopa Pangandusjärelevalve suunistele, soovitustele ja arvamustele ning seda, kas selline kord ei takista pädevate asutuste poolset tõhusat järelevalvet ja nõuete täitmise tagamist kolmandas riigis.
 4. Euroopa Pangandusjärelevalve võib esitada asjaomasele pädevale asutusele soovitusi, sh soovitusi vaadata mõni otsus läbi või tühistada tegevusluba. Kui asjaomane pädev asutus ei järgi Euroopa Pangandusjärelevalve soovitusi 15 tööpäeva jooksul, esitab pädev asutus oma põhjendused ning Euroopa Pangandusjärelevalve avalikustab oma soovitused koos nimetatud põhjendustega.“
 (16)Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:
 (b)lisatakse lõige 2a:
 „2a. Euroopa Pangandusjärelevalve kaalub vähemalt üks kord aastas, kas on asjakohane läbi viia lõikes 2 osutatud kogu liitu hõlmav hindamine, ning esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile oma põhjendused. Kui viiakse läbi selline kogu liitu hõlmav hindamine ning Euroopa Pangandusjärelevalve peab seda asjakohaseks, avaldab ta hindamise tulemused iga osaleva finantseerimisasutuse kohta.
 Pädevate asutuste ametisaladuse kohustus ei takista neid lõikes 2 osutatud kogu liitu hõlmavate hindamiste tulemusi avaldamast või selliseid hindamistulemusi Euroopa Pangandusjärelevalvele edastamast, kui Euroopa Pangandusjärelevalve kavatseb kogu liitu hõlmava finantseerimisasutuste vastupanuvõimet käsitleva hindamise tulemused avaldada.“;
 (c)lõiked 3a ja 3b asendatakse järgmisega:
 „3a. Euroopa Pangandusjärelevalve võib nõuda pädevatelt asutustelt erikontrolle. Ta võib nõuda pädevatelt asutustelt kohapealseid kontrolle, milles ta võib osaleda kooskõlas artikliga 21 selles sätestatud tingimustel, et tagada meetodite, tavade ja tulemuste võrreldavus ja usaldusväärsus.“
 (17)Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:
 (b)
 lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Komisjoni konkreetse nõustamistaotluse alusel või juhul, kui on ette nähtud artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidega, aitab Euroopa Pangandusjärelevalve komisjonil ette valmistada kolmandate riikide õigus- ja järelevalvekorra samaväärsust kinnitavaid otsuseid.“;
 (c)lisatakse lõiked 2a, 2b ja 2c:
 „2a. Euroopa Pangandusjärelevalve jälgib korrapäraselt õigus- ja järelevalvealaseid suundumusi, nõuete täitmise tagamise tavasid ja asjaomaseid turusuundumusi kolmandates riikides, kelle suhtes on komisjon vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidele teinud samaväärsust kinnitavad otsused, et kontrollida, kas kriteeriumid, mille alusel kõnealused otsused on tehtud, ja otsustes sätestatud tingimused on jätkuvalt täidetud. Euroopa Pangandusjärelevalve esitab komisjonile igal aastal tulemuste kohta konfidentsiaalse aruande.
 Ilma et see mõjutaks artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktides sätestatud erinõudeid ja kohaldades lõike 1 teises lauses sätestatud tingimusi, teeb Euroopa Pangandusjärelevalve koostööd selliste kolmandate riikide asjaomaste pädevate asutustega ja vajaduse korral ka kriisilahendusasutustega, kelle õigus- ja järelevalvekord on tunnistatud samaväärseks. Seda koostööd tehakse kõnealuste kolmandate riikide asjaomaste asutustega sõlmitud halduskokkulepete alusel. Selliste halduskokkulepete üle läbirääkimisi pidades tagab Euroopa Pangandusjärelevalve, et halduskokkuleppesse lisatakse sätted, mis käsitlevad järgmist:
 a)
 mehhanismid, mis võimaldavad Euroopa Pangandusjärelevalvel saada asjakohast teavet, sealhulgas teavet õiguskorra, järelevalves rakendatava lähenemisviisi, asjakohaste turusuundumuste ja mis tahes muutuste kohta, mis võivad mõjutada samaväärsust kinnitavat otsust;
 b)
 järelevalvetegevuse, sh kohapealsete kontrollide koordineerimise menetlus määral, mil see on vajalik samaväärsust kinnitavate otsustega seotud järelmeetmeteks.
 Euroopa Pangandusjärelevalve teavitab komisjoni, kui kolmanda riigi pädev asutus keeldub sellist halduskokkulepet sõlmimast või tulemuslikku koostööd tegemast. Komisjon võtab seda teavet asjaomaste samaväärsusotsuste läbivaatamisel arvesse.
 2b. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve tuvastab lõikes 2a osutatud kolmandates riikides mis tahes õigus- või järelevalvealaseid suundumusi, mis võivad mõjutada liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust või investorite kaitset või siseturu toimimist, teavitab ta sellest viivitamata ja konfidentsiaalselt komisjoni.
 Euroopa Pangandusjärelevalve esitab komisjonile igal aastal konfidentsiaalse aruande, mis käsitleb õigus- ja järelevalvealaseid ning nõuete täitmise tagamisega seotud suundumusi ja turusuundumusi lõikes 2a osutatud kolmandates riikides, võttes eelkõige arvesse nende mõju finantsstabiilsusele, turu usaldusväärsusele, investorite kaitsele või siseturu toimimisele.
 2c. Pädevad asutused teavitavad Euroopa Pangandusjärelevalvet aegsasti oma kavatsusest sõlmida kolmanda riigi järelevalveasutustega halduskokkulepe artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidega hõlmatud valdkonnas, sealhulgas seoses kolmandate riikide üksuste filiaalidega. Nad esitavad samal ajal Euroopa Pangandusjärelevalvele sellise kavandatud kokkuleppe kavandi.
 Ühtsete, tõhusate ja tulemuslike järelevalvetavade kehtestamiseks liidus ning rahvusvahelise järelevalvealase koordineerimise edendamiseks võib Euroopa Pangandusjärelevalve välja töötada näidishalduskokkuleppe. Vastavalt artikli 16 lõikele 3 püüavad pädevad asutused sellist näidishalduskokkulepet järgida.
 Artikli 43 lõikes 5 osutatud aruandesse lisab Euroopa Pangandusjärelevalve teabe järelevalveasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide või kolmandate riikide haldusasutustega sõlmitud halduskokkulepete, Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile samaväärsusotsuste ettevalmistamiseks antud abi ja lõike 2a kohase Euroopa Pangandusjärelevalve jälgimistegevuse kohta.“
 (18)Artikli 34 lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Seoses direktiivi 2013/36/EÜ artikli 22 kohase hindamisega, mis kõnealuse direktiivi kohaselt eeldab vähemalt kahe liikmesriigi pädevate asutuste vastastikuseid konsultatsioone, võib Euroopa Pangandusjärelevalve asjaomase pädeva asutuse taotlusel esitada ja avaldada arvamuse, mis käsitleb sellist hindamist, välja arvatud kõnealuse direktiivi artikli 23 lõike 1 punktis e sätestatud kriteeriumidega seonduvat. Arvamus esitatakse viivitamata ja igal juhul enne kõnealuses direktiivis osutatud hindamisperioodi lõppu. Valdkondade suhtes, mille kohta Euroopa Pangandusjärelevalve võib esitada arvamuse, kohaldatakse artikleid 35 ja 35b.“
 (19)Artiklit 35 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
 „1. Euroopa Pangandusjärelevalve teabenõude alusel esitavad pädevad asutused Euroopa Pangandusjärelevalvele kogu teabe, mis on talle vajalik käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks, eeldusel et asjaomane teave on neile seaduslikult kättesaadav.
 Esitatav teave peab olema täpne ja täielik ning see esitatakse Euroopa Pangandusjärelevalve määratud tähtajaks.
 2. Euroopa Pangandusjärelevalve võib ka nõuda, et teavet esitatakse korrapäraste ajavahemike järel ja kindlas vormis või kasutades võrreldavaid aruandevorme, mille ta on heaks kiitnud. Võimaluse korral kasutatakse kõnealuste teabenõuete puhul ühtseid aruandevorme.
 3. Euroopa Pangandusjärelevalve annab pädeva asutuse nõuetekohaselt põhjendatud teabenõude alusel teavet, mis on vajalik pädeva asutuse ülesannete täitmiseks, järgides asjaomase valdkonna õigusaktides ja käesoleva määruse artiklis 70 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust.”;
 (c)lõige 5 asendatakse järgmisega:
 „5. Kui lõike 1 kohaselt nõutud teave ei ole kättesaadav või kui pädevad asutused ei tee seda kättesaadavaks Euroopa Pangandusjärelevalve määratud tähtajaks, võib Euroopa Pangandusjärelevalve esitada nõuetekohaselt põhjendatud teabenõude järgmistele asutustele:
 a) muud järelevalveülesandeid täitvad asutused;
 b) asjaomases liikmesriigis rahandusvaldkonna eest vastutav ministeerium, kui tal on usaldatavusnõuetega seotud teavet;
 c) asjaomase liikmesriigi keskpank;
 d) asjaomase liikmesriigi statistikaamet.
 Euroopa Pangandusjärelevalve taotlusel aitavad pädevad asutused tal teavet koguda.“;
 (d)lõiked 6 ja 7a jäetakse välja.
 (20)Lisatakse artiklid 35a–35h:
 „Artikkel 35a
 Artiklis 35b osutatud õiguste kasutamine
 Euroopa Pangandusjärelevalvele või selle ametnikele või teistele Euroopa Pangandusjärelevalve poolt volitatud isikutele artikliga 35b antud õigusi ei tohi kasutada sellise teabe või selliste dokumentide avaldamise nõudmiseks, millele kehtib kutsesaladus.
 Artikkel 35b
 Teabe nõudmine finantseerimisasutustelt, asjaomaste finantseerimisasutuste valdusettevõtjatelt või filiaalidelt ja finantskontserni või konglomeraadi reguleerimata tegevusüksustelt
 1. Kui artikli 35 lõike 1 või lõike 5 kohaselt nõutud teave ei ole kättesaadav või seda ei ole tehtud kättesaadavaks Euroopa Pangandusjärelevalve määratud tähtajaks, võib Euroopa Pangandusjärelevalve lihtteabenõude või otsusega nõuda, et järgmised asutused ja üksused esitaksid kogu teabe, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks käesoleva määruse kohaselt:
 a) asjaomased finantseerimisasutused;
 b) asjaomase finantseerimisasutuse valdusettevõtjad või filiaalid;
 c) finantskontserni või konglomeraadi reguleerimata tegevusüksused, mis on asjaomase finantseerimisasutuse finantstegevuse seisukohast olulised.
 2. Lõikes 1 osutatud lihtteabenõudes:
 a)
 viidatakse käesolevale artiklile kui nõude õiguslikule alusele;
 b)
 märgitakse teabenõude eesmärk;
 c)
 täpsustakse nõutav teave;
 d)
 määratakse tähtaeg, mille jooksul tuleb teave esitada;
 e)
 esitatakse märkus selle kohta, et isik, kellelt teavet taotletakse, ei ole kohustatud teavet esitama, kuid teabenõudele vabatahtlikult vastates ei tohi esitatav teave olla ebaõige ega eksitav;
 f)
 märgitakse sellise trahvi suurus, mis määratakse artikli 35c kohaselt juhul, kui esitatud teave on ebaõige või eksitav.
 3. Teabe taotlemisel otsusega teeb Euroopa Pangandusjärelevalve järgmist:
 a)
 viitab käesolevale artiklile kui nõude õiguslikule alusele;
 b)
 märgib teabenõude eesmärgi;
 c)
 täpsustab nõutava teabe;
 d)
 määrab tähtaja, mille jooksul tuleb teave esitada;
 e)
 esitab teabe perioodiliste karistusmaksete kohta, mida kohaldatakse vastavalt artiklile 35d juhul, kui esitatud teave on mittetäielik;
 f)
 viitab trahvile, mis määratakse artikli 35c kohaselt juhul, kui esitatud teave on ebaõige või eksitav;
 g)
 viitab õigusele kaevata otsus edasi apellatsiooninõukogule ja õigusele vaidlustada otsus Euroopa Liidu Kohtus vastavalt artiklitele 60 ja 61.
 4. Nõutud teabe esitavad lõikes 1 loetletud asjaomased asutused ja üksused või nende esindajad ning juriidiliste isikute või ühenduste puhul, kellel ei ole juriidilise isiku staatust, isikud, kes on seaduse või põhikirja järgi volitatud neid esindama. Nõuetekohaselt volitatud juristid võivad esitada teavet oma klientide nimel. Viimased jäävad täielikult vastutavaks, kui esitatud teave on ebatäielik, ebaõige või eksitav.
 5. Euroopa Pangandusjärelevalve edastab lihtteabenõude või oma otsuse koopia viivitamata selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus lõikes 1 osutatud asjaomane üksus, kellele teabenõue on suunatud, asub või on asutatud.
 6. Euroopa Pangandusjärelevalve võib kasutada käesoleva artikli alusel saadud konfidentsiaalset teavet ainult käesoleva määrusega ettenähtud ülesannete täitmiseks.
 Artikkel 35c
 Trahvide määramise menetluseeskirjad
 1. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve leiab käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mis kujutaksid endast artikli 35d lõikes 1 osutatud rikkumist, määrab Euroopa Pangandusjärelevalve juhtumi uurimiseks Euroopa Pangandusjärelevalves sõltumatu uurija. Määratud uurija ei tohi olla ei asjaomasel ajal ega minevikus otseselt või kaudselt seotud artikli 35b lõikes 1 loetletud asjaomaste asutuste või üksuste otsese või kaudse järelevalvega ning ta täidab oma ülesandeid järelevalvenõukogust sõltumatult.
 2. Lõikes 1 osutatud uurija uurib väidetavaid rikkumisi, võttes arvesse uurimise all olevate isikute esitatud seisukohti, ning esitab järelevalvenõukogule uurimistulemusi kajastava täieliku toimiku.
 3. Oma ülesannete täitmiseks on uurijal õigus nõuda teavet vastavalt artiklile 35b.
 4. Oma ülesannete täitmisel on uurijal juurdepääs kõikidele Euroopa Pangandusjärelevalve poolt järelevalvetegevuse käigus kogutud dokumentidele ja teabele.
 5. Uurimise lõpetamisel ja enne uurimistulemusi kajastava toimiku esitamist järelevalvenõukogule annab uurija isikutele, kelle suhtes on algatatud uurimine, võimaluse esitada uurimise all olevates küsimustes oma seisukohad. Uurija uurimistulemused põhinevad üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta asjaomastel isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
 6. Käesoleva artikli kohase uurimise ajal tagatakse uurimise all olevatele isikutele kaitseõigus.
 7. Uurimistulemusi kajastava toimiku esitamisel järelevalvenõukogule teavitab uurija sellest uurimise all olevaid isikuid. Kõnealustel isikutel on õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei laiene konfidentsiaalsele teabele, mis mõjutab kolmandaid isikuid.
 8. Uurimistulemusi kajastava toimiku põhjal ja juhul, kui uurimise all olevad isikud seda taotlevad, otsustab Euroopa Pangandusjärelevalve pärast kõnealuste isikute seisukohtade ärakuulamist vastavalt artiklile 35f, kas uurimise all olevad isikud on toime pannud ühe või mitu artikli 35d lõikes 1 osutatud rikkumist, ning võtab rikkumise korral meetme vastavalt kõnealusele artiklile.
 9. Uurija ei osale järelevalvenõukogu aruteludes ega sekku ühelgi muul viisil järelevalvenõukogu otsustusprotsessi.
 10. Komisjon võtab vastavalt artiklile 75a vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendavalt täpsustada menetluseeskirju trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise õiguse kasutamiseks, sealhulgas eeskirju, mis käsitlevad järgmist:
 a) kaitseõigus;
 b) ajalised sätted;
 c) trahvide või perioodiliste karistusmaksete kogumine;
 d) perioodiliste karistusmaksete ja trahvide määramise ja täitmise aegumistähtajad.
 11. Euroopa Pangandusjärelevalve annab asjad kriminaalkorras süüdistuse esitamiseks üle asjaomastele riigiasutustele, kui ta leiab käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, millel võib olla kuriteo koosseis. Euroopa Pangandusjärelevalve hoidub trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisest, kui samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks või süüdi mõistetud siseriikliku õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on juba omandanud res judicata õigusmõju.
 Artikkel 35d
 Trahvid
 1. Euroopa Pangandusjärelevalve võtab vastu otsuse trahvi määramise kohta, kui ta leiab, et artikli 35b lõikes 1 loetletud asutus või üksus ei ole vastuseks artikli 35b lõike 3 kohasele teabenõude otsusele teavet tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu esitanud või on vastuseks artikli 35b lõike 2 kohasele lihtteabenõudele esitanud ebatäieliku, ebaõige või eksitava teabe.
 2. Lõikes 1 osutatud trahvi põhisumma on vähemalt 50 000 eurot ning see ei ületa 200 000 eurot.
 3. Lõikes 2 osutatud trahvi põhisumma määramisel peaks Euroopa Pangandusjärelevalve võtma arvesse asjaomase asutuse või üksuse eelmise majandusaasta käivet ning trahvi põhisumma peaks jääma:
 a) alammäära lähedusse, kui üksuse aastakäive on alla 10 miljoni euro;
 b) keskmise määra lähedusse, kui üksuse aastakäive on 10 kuni 50 miljonit eurot;
 c) ülemmäära lähedusse, kui üksuse aastakäive on üle 50 miljoni euro.
 Lõikes 2 sätestatud piirides põhisummasid kohandatakse vajaduse korral, võttes arvesse raskendavaid või kergendavaid asjaolusid kooskõlas lõikes 5 sätestatud asjaomaste koefitsientidega.
 Asjaomaseid raskendava asjaolu koefitsiente kohaldatakse põhisumma suhtes ükshaaval. Kui korraga kohaldatakse mitut raskendava asjaolu koefitsienti, liidetakse põhisummale põhisumma ja selle summa vahe, mis saadakse iga üksiku raskendava asjaolu koefitsiendi kohaldamise tulemusel.
 Asjaomaseid kergendava asjaolu koefitsiente kohaldatakse põhisumma suhtes ükshaaval. Kui korraga kohaldatakse mitut kergendava asjaolu koefitsienti, lahutatakse põhisummast põhisumma ja selle summa vahe, mis saadakse iga üksiku kergendava asjaolu koefitsiendi kohaldamise tulemusel.
 4. Lõikes 2 osutatud põhisumma suhtes kohaldatakse kumulatiivselt järgmisi kohandamiskoefitsiente:
 a)
 raskendavate asjaoludega seotud kohandamiskoefitsiendid on järgmised:
 i) kui rikkumine on toime pandud korduvalt, kohaldatakse iga korduva rikkumise puhul koefitsienti 1,1;
 ii) kui rikkumise kestus on pikem kui kuus kuud, kohaldatakse koefitsienti 1,5;
 iii) kui rikkumine on toime pandud tahtlikult, kohaldatakse koefitsienti 2;
 iv) kui rikkumise tuvastamisest alates ei ole võetud parandusmeetmeid, kohaldatakse koefitsienti 1,7;
 v) kui üksuse kõrgem juhtkond ei ole teinud Euroopa Pangandusjärelevalvega koostööd, kohaldatakse koefitsienti 1,5;
 b)
 kergendavate asjaoludega seotud kohandamiskoefitsiendid on järgmised:
 i) kui rikkumise kestus on lühem kui 10 tööpäeva, kohaldatakse koefitsienti 0,9;
 ii) kui asutuse või üksuse kõrgem juhtkond suudab tõendada, et ta on võtnud kõik vajalikud meetmed, et hoida ära artikli 35 lõike 6a kohase teabenõude mittejärgimine, kohaldatakse koefitsienti 0,7;
 iii) kui üksus on Euroopa Pangandusjärelevalvet rikkumisest teavitanud kiiresti, tulemuslikult ja täielikult, kohaldatakse koefitsienti 0,4;
 iv) kui üksus on võtnud vabatahtlikult meetmeid, et tagada sarnase rikkumise edaspidine ärahoidmine, kohaldatakse koefitsienti 0,6.
 5. Olenemata lõigetest 2 ja 3 ei tohi trahvi kogusumma ületada 20 % asjaomase üksuse eelmise majandusaasta käibest, välja arvatud juhul, kui üksus on saanud rikkumisest otseselt või kaudselt rahalist kasu. Sel juhul peab trahvi kogusumma olema vähemalt võrdne saadud rahalise kasuga.
 Artikkel 35e
 Perioodilised karistusmaksed
 1. Euroopa Pangandusjärelevalve võtab vastu otsuse perioodiliste karistusmaksete määramise kohta, et sundida artikli 35b lõikes 1 osutatud asutusi või üksuseid esitama artikli 35b lõike 3 kohase otsusega nõutud teavet.
 2. Perioodiline karistusmakse peab olema mõjus ja proportsionaalne. Perioodiline karistusmakse määratakse iga päeva kohta, kuni asjaomane asutus või üksus täidab lõikes 1 osutatud asjakohast otsust.
 3. Olenemata lõikest 2 on perioodilise karistusmakse summa 3 % asjaomase asutuse või üksuse eelmise majandusaasta keskmisest päevakäibest. See arvutatakse alates päevast, mis on sätestatud otsuses, millega määratakse perioodiline karistusmakse.
 4. Perioodilise karistusmakse võib määrata kuni kuueks kuuks alates Euroopa Pangandusjärelevalve otsuse teatavakstegemise kuupäevast.
 Artikkel 35f
 Õigus olla ära kuulatud
 1. Enne otsuse tegemist trahvi ja perioodilise karistusmakse määramise kohta vastavalt artiklitele 35d ja 35e annab Euroopa Pangandusjärelevalve asutusele või üksusele, kellele teabenõue esitati, võimaluse olla ära kuulatud.
 Euroopa Pangandusjärelevalve otsused põhinevad üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta asjaomastel asutustel või üksustel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
 2. Menetluse ajal tagatakse lõikes 1 osutatud asutusele või üksusele täielikult kaitseõigus. Asutusel või üksusel on õigus saada juurdepääs Euroopa Pangandusjärelevalve toimikule, tingimusel et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet ega Euroopa Pangandusjärelevalve asutusesiseseks kasutuseks ettenähtud ettevalmistavaid dokumente.
 Artikkel 35g
 Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete avalikustamine, laad, täitmine ja eelarvesse kandmine
 1. Vastavalt artiklitele 35d ja 35e määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on halduslikku laadi ja täitmisele pööratavad.
 2. Trahvi ja perioodilise karistusmakse täitmist reguleerivad selles liikmesriigis kehtivad tsiviilkohtumenetluse normid, mille territooriumil täitmine aset leiab. Täitekorralduse lisab trahvi või perioodilise karistusmakse määramise otsusele ilma muu formaalsuseta kui kõnealuse otsuse autentsuse tõestamine ametiasutus, kelle iga liikmesriik selleks otstarbeks määrab ning Euroopa Pangandusjärelevalvele ja Euroopa Liidu Kohtule teatavaks teeb.
 3. Kui lõikes 2 osutatud formaalsused on asjaomase isiku avalduse põhjal lõpetatud, võib kõnealune isik taotleda täitmist kooskõlas siseriikliku õigusega, saates küsimuse otse pädevale asutusele.
 4. Trahvi või perioodilise karistusmakse täitmise võib peatada üksnes Euroopa Liidu Kohtu otsusega. Asjaomase liikmesriigi kohtute pädevusse kuuluvad siiski kaebused trahvi või perioodilise karistusmakse ebaõige täitmise kohta.
 5. Euroopa Pangandusjärelevalve avalikustab kõik vastavalt artiklitele 35d ja 35e määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine ohustaks tõsiselt finantsturge või tekitaks asjaomastele osalistele ebaproportsionaalset kahju.
 6. Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summad kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse.
 Artikkel 35h
 Otsuste läbivaatamine Euroopa Liidu Kohtus
 Euroopa Liidu Kohtul on täielik pädevus läbi vaadata otsuseid, millega Euroopa Pangandusjärelevalve on määranud trahve või perioodilisi karistusmakseid. Euroopa Liidu Kohus võib Euroopa Pangandusjärelevalve määratud trahvi või perioodilise karistusmakse tühistada, seda vähendada või suurendada.“
 (21)Artikli 36 lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „Vajaduse korral kasutab Euroopa Pangandusjärelevalve käesoleva määrusega antud volitusi, et tagada õigeaegne järelmeetmete võtmine seoses hoiatuste või soovitustega, mida Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esitab pädevale asutusele.“
 (22)Artiklit 37 muudetakse järgmiselt:
 (b)
 lõike 4 esimese lõigu viimane lause asendatakse järgmisega:
 „Pangandussektori sidusrühmade kogu liikmete volitused kestavad neli aastat, pärast mida korraldatakse uus valikumenetlus.“;
 (c)
 lõikesse 5 lisatakse järgmised lõigud:
 „Kui pangandussektori sidusrühmade kogu liikmed ei jõua ühisele arvamusele või ei suuda kokku leppida ühises nõuandes, võivad ühte sidusrühmade gruppi esindavad liikmed esitada eraldi arvamuse või eraldi nõuande.
 Pangandussektori sidusrühmade kogu, väärtpaberituru sidusrühmade kogu, kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogu ning tööandjapensionide sidusrühmade kogu võivad esitada Euroopa järelevalveasutuste tegevusega seotud küsimustes ühisarvamusi ja -nõuandeid vastavalt käesoleva määruse artiklile 56, mis käsitleb ühised seisukohti ja õigusakte.“
 (23)Artikkel 39 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 39
 Otsustamismenetlus
 1. Euroopa Pangandusjärelevalve tegutseb käesoleva määrusega ettenähtud otsuseid vastu võttes lõigete 2–6 kohaselt, v.a otsuste puhul, mis on vastu võetud vastavalt artiklitele 35b, 35d ja 35e.
 2. Euroopa Pangandusjärelevalve teavitab otsuse adressaati otsuse tegemise kavatsusest, määrates tähtaja, mille jooksul võib adressaat otsusega seotud küsimuses esitada oma seisukohti, võttes täielikult arvesse küsimuse kiireloomulisust, keerukust ja võimalikke tagajärgi. Esimese lause sätet kohaldatakse mutatis mutandis artikli 17 lõikes 3 osutatud soovituste suhtes.
 3. Euroopa Pangandusjärelevalve otsuses tuleb märkida otsuse aluseks olevad asjaolud.
 4. Euroopa Pangandusjärelevalve otsuse adressaate teavitatakse käesoleva määruse kohastest õiguskaitsevahenditest.
 5. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve võtab vastu artikli 18 lõigete 3 või 4 kohase otsuse, vaatab ta selle sobivate ajavahemike järel läbi.
 6. Artiklite 17, 18 või 19 kohased Euroopa Pangandusjärelevalve otsused avalikustatakse. Avalikustamisel esitatakse asjaomase pädeva asutuse või finantseerimisasutuse andmed ja otsuse põhisisu, välja arvatud juhul, kui avalikustamine on vastuolus kõnealuste finantseerimisasutuste õigustatud huviga või nende ärisaladuste kaitsega või kui see võib tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja usaldusväärsust või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsust.“
 (24)Artiklit 40 muudetakse järgmiselt:
 (b)
 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
 i)lisatakse punkt aa:
 „aa) artikli 45 lõikes 1 osutatud juhatuse täistööajaga liikmed, kellel ei ole hääleõigust;“
 (c)lõike 7 teine lõik jäetakse välja;
 (d)lisatakse lõige 8:
 „8. Kui lõike 1 punktis b osutatud riiklik ametiasutus ei vastuta tarbijakaitsenõuete täitmise tagamise eest, võib kõnealuses punktis osutatud järelevalvenõukogu liige otsustada kutsuda kohtumisele liikmesriigi tarbijakaitseameti esindaja, kellel ei ole hääleõigust. Kui liikmesriigis vastutab tarbijakaitse eest mitu asutust, lepivad kõnealused asutused kokku, kes on nende ühine esindaja.“
 (25)Artikkel 41 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 41
 Sisekomiteed
 „Järelevalvenõukogu võib teatavate ülesannete täitmiseks luua sisekomiteesid. Järelevalvenõukogu võib delegeerida sisekomiteedele, juhatusele või eesistujale teatavaid selgelt kindlaks määratud ülesandeid ja otsuseid.“
 (26)Artikli 42 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „Järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmed täidavad käesoleva määrusega neile pandud ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt üksnes liidu kui terviku huvides ning nad ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, liikmesriikide valitsustelt ega muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.“
 (27)Artiklit 43 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Järelevalvenõukogu annab Euroopa Pangandusjärelevalve tegevuseks juhiseid. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, võtab järelevalvenõukogu juhatuse ettepaneku põhjal vastu Euroopa Pangandusjärelevalve arvamusi, soovitusi, suuniseid ja otsuseid ning annab II peatükis osutatud nõu.“;
 (c)lõiked 2 ja 3 jäetakse välja;
 (d)lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 Järelevalvenõukogu võtab igal aastal enne 30. septembrit juhatuse ettepaneku põhjal vastu Euroopa Pangandusjärelevalve järgmise aasta tööprogrammi ning edastab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile teadmiseks.“;
 (e)
 lõige 5 asendatakse järgmisega:
 „5. Järelevalvenõukogu võtab juhatuse ettepaneku põhjal vastu artikli 53 lõikes 7 osutatud aruande kavandil põhineva Euroopa Pangandusjärelevalve tegevuse aastaaruande, mis muu hulgas käsitleb ka eesistuja ülesannete täitmist, ning edastab kõnealuse aruande iga aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Aruanne avalikustatakse.“;
 (f)lõige 8 jäetakse välja.
 (28)Artiklit 44 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Artiklites 10–16 osutatud õigusaktide ning artikli 9 lõike 5 kolmanda lõigu ja VI peatüki kohaselt võetud meetmete ja otsuste puhul teeb järelevalvenõukogu erandina käesoleva lõike esimesest lõigust otsused vastavalt ELi lepingu artikli 16 lõikele 4 oma liikmete kvalifitseeritud häälteenamusega, kusjuures see hõlmab vähemalt hääletusel osalevate sellistest liikmesriikidest pärit liikmete lihthäälteenamust, kes on osalevad liikmesriigid määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 2 punkti 1 tähenduses (osalevad liikmesriigid), ja hääletusel osalevate sellistest liikmesriikidest pärit liikmete lihthäälteenamust, kes ei ole osalevad liikmesriigid määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 2 punkti 1 tähenduses (mitteosalevad liikmesriigid).
 Juhatuse täistööajaga liikmed ja eesistuja kõnealuste otsuste üle ei hääleta.“;
 (c)lõike 1 kolmas, neljas, viies ja kuues lõik jäetakse välja;
 (d)
 lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4. Hääleõiguseta liikmed ja vaatlejad ei osale järelevalvenõukogu aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantseerimisasutusi, kui artikli 75 lõikes 3 või artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktides ei ole sätestatud teisti.
 Esimest lõiku ei kohaldata eesistuja, selliste liikmete, kes on ka juhatuse liikmed, ja Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu nimetatud Euroopa Keskpanga esindaja suhtes.“
 (29)III peatüki 2. jao pealkiri asendatakse järgmisega:
 „2. jagu
 Juhatus“
 (30)Artikkel 45 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 45
 Koosseis
 1. Juhatusse kuuluvad eesistuja ja kolm täistööajaga liiget. Eesistuja määrab igale täistööajaga liikmele selgelt määratletud poliitilised ja juhtimisülesanded. Ühele täistööajaga liikmele määratakse Euroopa Pangandusjärelevalve eelarve ja tööprogrammiga seotud ülesanded („vastutav liige“). Üks täistööajaga liige tegutseb eesistuja asetäitjana ja täidab eesistuja ülesandeid vastavalt käesolevale määrusele eesistuja puudumise korral või kui eesistuja poolt ülesannete täitmine on põhjendatult takistatud.
 2. Täistööajaga liikmed valitakse teenete, oskuste ja teadmiste põhjal, mis neil on seoses finantseerimisasutuste ja -turgudega, ning finantsjärelevalve ja reguleerimise valdkonnas saadud kogemuste põhjal. Täistööajaga liikmetel peab olema laialdane juhtimiskogemus. Valiku tegemiseks korraldatakse avalik kandideerimismenetlus, millest teatatakse Euroopa Liidu Teatajas ning mille järel koostab komisjon sobivate kandidaatide nimekirja.
 Komisjon esitab nimekirja Euroopa Parlamendile heakskiitmiseks. Pärast kõnealuse nimekirja heakskiitmist võtab nõukogu vastu otsuse juhatuse täistööajaga liikmete, sealhulgas vastutava liikme ametisse nimetamise kohta. Juhatuse koosseisu puhul on tagatud tasakaalustatud ja proportsionaalne esindatus ning see kajastab liitu tervikuna.
 3. Kui juhatuse täistööajaga liige ei vasta enam artiklis 46 sätestatud tingimustele või kui ta leitakse olevat süüdi raskes üleastumises, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament, võtta vastu otsuse tema ametist tagandamise kohta.
 4. Täistööajaga liikmete ametiaeg on viis aastat ja seda võib ühe korra pikendada. Täistööajaga liikme viie aasta pikkuse ametiaja lõpule eelneva üheksa kuu jooksul hindab järelevalvenõukogu järgmist:
 a) esimesel ametiajal saavutatud tulemused ja viis, kuidas need saavutati;
 b) Euroopa Pangandusjärelevalve ülesanded ja vajadused järgmistel aastatel.
 Võttes arvesse seda hinnangut, esitab komisjon nõukogule selliste täistööajaga liikmete nimekirja, kelle ametiaega soovitakse pikendada. Kõnealuse nimekirja põhjal ja võttes arvesse hinnangut, võib nõukogu täistööajaga liikmete ametiaega pikendada.“
 (31)Lisatakse artikkel 45 a:
 „Artikkel 45a
 Otsuste tegemine
 1. Juhatuse otsused võetakse vastu liikmete lihthäälteenamusega. Igal liikmel on üks hääl. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab eesistuja hääl.
 2. Komisjoni esindaja osaleb juhatuse koosolekutel hääleõiguseta, välja arvatud artiklis 63 osutatud küsimuste puhul.
 3. Juhatus võtab vastu ja avalikustab oma kodukorra.
 4. Juhatuse koosoleku kutsub kokku eesistuja kas omal algatusel või juhatuse mõne liikme taotlusel ning koosolekut juhib eesistuja.
 Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt enne iga järelevalvenõukogu koosolekut ja nii tihti, kui juhatus vajalikuks peab. Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt viis korda aastas.
 5. Juhatuse liikmeid võivad abistada nõustajad või eksperdid, kui kodukorras ei ole ette nähtud teisiti. Hääleõiguseta liikmed ei osale juhatuse aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantseerimisasutusi.“
 (32)Lisatakse artikkel 45b:
 „Artikkel 45b
 Sisekomiteed
 Juhatus võib teatavate ülesannete täitmiseks luua sisekomiteesid.“
 (33)Artikkel 46 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 46
 Sõltumatus
 Juhatuse liikmed täidavad oma ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt üksnes liidu kui terviku huvides ning nad ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, liikmesriikide valitsustelt ega muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.
 Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja asutused ega ükski muu avalik- või eraõiguslik isik ei püüa juhatuse liikmeid nende ülesannete täitmisel mõjutada.“
 (34)Artikkel 47 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 47
 Ülesanded
 1. Juhatus tagab, et Euroopa Pangandusjärelevalve täidab oma kohustusi ja talle pandud ülesandeid vastavalt käesolevale määrusele. Ta võtab kõik vajalikud meetmed, eelkõige võtab vastu sisekorraeeskirjad ja avaldab teated, et tagada Euroopa Pangandusjärelevalve toimimine vastavalt käesolevale määrusele.
 2. Juhatus esitab järelevalvenõukogule vastuvõtmiseks iga-aastase ja mitmeaastase tööprogrammi.
 3. Juhatus kasutab oma eelarvepädevust vastavalt artiklitele 63 ja 64.
 Artiklite 17, 19, 22, 29a, 30, 31a, 32 ja 35b–35h kohaldamisel peab juhatus olema tegutsemiseks ja otsuste tegemiseks pädev. Juhatus teavitab oma otsustest järelevalvenõukogu.
 3a. Juhatus uurib kõiki küsimusi, mille kohta järelevalvenõukogu peab tegema otsuse, ning esitab nende kohta arvamusi ja ettepanekuid.
 4. Juhatus võtab vastu Euroopa Pangandusjärelevalve personalipoliitika kava ja vastavalt artikli 68 lõikele 2 vajalikud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade („personalieeskirjad“) rakendusmeetmed.
 5. Juhatus võtab vastavalt artiklile 72 vastu erisätted, mis käsitlevad Euroopa Pangandusjärelevalve dokumentidele juurdepääsu õigust.
 6. Juhatus teeb artikli 53 lõikes 7 osutatud aruande kavandi alusel ettepaneku Euroopa Pangandusjärelevalve tegevust ja selle eesistuja ülesandeid kajastava aastaaruande kohta, mis esitatakse kinnitamiseks järelevalvenõukogule.
 7. Juhatus nimetab apellatsiooninõukogu liikmed ametisse ja vabastab nad ametist kooskõlas artikli 58 lõigetega 3 ja 5.
 8. Juhatuse liikmed avalikustavad kõik kohtumised ja saadud hüved. Kulutused registreeritakse avalikult kooskõlas personalieeskirjadega.
 9. Vastutaval liikmel on järgmised ülesanded:
 a) rakendada Euroopa Pangandusjärelevalve iga-aastast tööprogrammi lähtuvalt järelevalvenõukogu suunistest ning juhatuse kontrolli all;
 b) võtta kõik vajalikud meetmed, eelkõige võtta vastu sisekorraeeskirjad ja avaldada teated, et tagada Euroopa Pangandusjärelevalve toimimine vastavalt käesolevale määrusele;
 c) koostada artikli 47 lõikes 2 osutatud mitmeaastane tööprogramm;
 d) koostada iga aasta 30. juuniks artikli 47 lõikes 2 osutatud tööprogramm järgmiseks aastaks;
 e) koostada Euroopa Pangandusjärelevalve esialgne eelarveprojekt vastavalt artiklile 63 ja täita Euroopa Pangandusjärelevalve eelarvet vastavalt artiklile 64;
 f) koostada igal aastal aruande kavand, mille ühes jaos käsitletakse Euroopa Pangandusjärelevalve õigus- ja järelevalvealast tegevust ning teises jaos finants- ja haldusküsimusi;
 g) kasutada Euroopa Pangandusjärelevalve töötajate suhtes talle artikli 68 kohaselt antud volitusi ja lahendada personaliküsimusi.“
 (35)Artiklit 48 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Eesistuja vastutab järelevalvenõukogu töö ettevalmistamise eest ning juhatab nii järelevalvenõukogu kui ka juhatuse koosolekuid.“;
 (c)lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Eesistuja valitakse avaliku kandideerimismenetluse raames, millest teatatakse Euroopa Liidu Teatajas, võttes arvesse pädevust, oskusi ja teadmisi finantseerimisasutuste ja -turgude kohta ning kogemusi finantsjärelevalve ja -regulatsiooni valdkonnas. Komisjon esitab eesistuja kandidaatide nimekirja Euroopa Parlamendile heakskiitmiseks. Pärast kõnealuse nimekirja heakskiitmist võtab nõukogu vastu otsuse eesistuja ametisse nimetamise kohta.
 Kui eesistuja ei vasta enam artiklis 49 sätestatud tingimustele või kui ta leitakse olevat süüdi raskes üleastumises, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament, võtta vastu otsuse tema ametist tagandamise kohta.“;
 (d)lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
 Komisjoni ettepanekul ja võttes arvesse hinnangut, võib nõukogu eesistuja ametiaega ühe korra pikendada.“;
 (e)lõige 5 jäetakse välja.
 (36)Artikkel 49a asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 49a
 Kulud
 Eesistuja avalikustab kõik kohtumised ja saadud hüved. Kulutused registreeritakse avalikult kooskõlas personalieeskirjadega.“
 (37)Artiklid 51, 52, 52a ja 53 jäetakse välja.
 (38)Artikli 54 lõikele 2 lisatakse järgmine taane:
 „ — hoiustajate, tarbijate ja investorite kaitse;“.
 (39)Artikli 55 lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Üks juhatuse liige, komisjoni esindaja ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esindaja kutsutakse ühiskomitee koosolekutele ja ka artiklis 57 osutatud allkomiteede koosolekutele vaatlejatena.“
 (40)Artiklit 58 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „3. Euroopa Pangandusjärelevalve juhatus nimetab ametisse apellatsiooninõukogu kaks liiget ja kaks asendusliiget komisjoni esitatud nimekirja alusel pärast avaliku osalemiskutse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja olles konsulteerinud järelevalvenõukoguga.“;
 (c)lõige 5 asendatakse järgmisega:
 „5. Euroopa Pangandusjärelevalve juhatuse poolt ametisse nimetatud apellatsiooninõukogu liiget ei tohi tema ametiaja jooksul ametist vabastada, välja arvatud juhul, kui liige on süüdi tõsises üleastumises, mille puhul juhatus teeb pärast järelevalvenõukoguga konsulteerimist sellekohase otsuse.“
 (41)Artikli 59 lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Apellatsiooninõukogu liikmed on oma otsuste tegemisel sõltumatud. Nad ei ole seotud ühegi juhisega. Nad ei tohi täita muid ülesandeid seoses Euroopa Pangandusjärelevalve, selle juhatuse ega järelevalvenõukoguga.“
 (42)Artikli 60 lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Kõik füüsilised või juriidilised isikud, sealhulgas pädevad asutused, võivad esitada kaebuse artiklite 17, 18, 19 ja 35 kohaste Euroopa Pangandusjärelevalve otsuste ja muude artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktide kohaselt tehtud Euroopa Pangandusjärelevalve otsuste peale, mis on neile adresseeritud, või sellise otsuse peale, mis on küll vormiliselt adresseeritud teisele isikule, ent mis neid siiski otseselt ja isiklikult puudutab.“
 (43)Artiklit 62 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Ilma et see mõjutaks muud liiki tulusid, koosnevad Euroopa Pangandusjärelevalve tulud järgmiste vahendite kombinatsioonist:
 a) liidu tasakaalustav toetus, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni jagu) ja mis ei tohi ületada 40 % Euroopa Pangandusjärelevalve prognoositavatest tuludest;
 b) finantseerimisasutuste iga-aastased osamaksed, mis põhinevad käesoleva määrusega või artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktidega ettenähtud tegevuste iga-aastastel prognoositavatel kuludel, kõigi Euroopa Pangandusjärelevalve pädevusvaldkonda kuuluvate osalejate kategooriate puhul;
 c) Euroopa Pangandusjärelevalvele makstavad tasud juhtudel, mis on täpsustatud liidu vastavates õigusaktides;
 d) vabatahtlik toetus liikmesriikidelt või vaatlejatelt;
 e) tasud väljaannete, koolituste ja muude pädevatele asutustele nende taotlusel osutatud teenuste eest.“;
 (c)lisatakse lõiked 5 ja 6:
 „5. Lõike 1 punktis b osutatud iga-aastasi osamakseid koguvad igal aastal finantseerimisasutustelt iga liikmesriigi määratud ametiasutused. Iga eelarveaasta 31. märtsiks maksab iga liikmesriik Euroopa Pangandusjärelevalvele summa, mida ta peab vastavalt artiklis 62a osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud kriteeriumidele koguma.
 6. Lõike 1 punktis d osutatud vabatahtlikku toetust liikmesriikidelt ja vaatlejatelt ei võeta vastu juhul, kui selle vastuvõtmine seaks kahtluse alla Euroopa Pangandusjärelevalve sõltumatuse ja erapooletuse.“
 (44)Lisatakse artikkel 62 a:
 „Artikkel 62a
 Finantseerimisasutuste iga-aastaste osamaksete arvutamist käsitlevad delegeeritud õigusaktid
 Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 75a õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks, kuidas tuleb arvutada artikli 62 punktis e osutatud konkreetsete finantseerimisasutuste iga-aastased osamaksed, ja milles sätestatakse järgmine:
 a) metoodika, mille kohaselt jaotatakse prognoositavad kulud finantseerimisasutuste kategooriate vahel, et määrata kindlaks iga finantseerimisasutuste kategooria osamaksete osakaal;
 b) asjakohased ja objektiivsed kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktide kohaldamisalasse kuuluvate konkreetsete finantseerimisasutuste iga-aastased osamaksed, võttes aluseks kõnealuste asutuste suuruse, et asjakohaselt kajastada nende olulisust turul.
 Esimese lõigu punktis b osutatud kriteeriumidega võib kehtestada miinimumkünnise, millest allapoole ei tule osamakseid tasuda, või osamakse miinimumväärtuse.“
 (45)Artikkel 63 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 63
 Eelarve koostamine
 1. Vastutav liige koostab igal aastal iga-aastase ja mitmeaastase programmi põhjal ühtse programmdokumendi kavandi Euroopa Pangandusjärelevalve tulude ja kulude eelarvestuse ja personali kohta kolmeks järgmiseks eelarveaastaks ning edastab selle koos ametikohtade loeteluga juhatusele ja järelevalvenõukogule.
 1a. Juhatus võtab järelevalvenõukogu heakskiidetud kavandi alusel vastu järgmise kolme eelarveaasta ühtse programmdokumendi kavandi.
 1b. Juhatus edastab ühtse programmdokumendi kavandi komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. jaanuariks.
 2.
 Ühtse programmdokumendi kavandi põhjal kannab komisjon vastavalt aluslepingu artiklitele 313 ja 314 Euroopa Liidu eelarve projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ning Euroopa Liidu üldeelarvest eraldatava tasakaalustava toetuse summa.
 3.
 Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu Euroopa Pangandusjärelevalve ametikohtade loetelu. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad Euroopa Pangandusjärelevalve tasakaalustavaks toetuseks kasutatavad assigneeringud.
 4. Euroopa Pangandusjärelevalve eelarve võtab vastu järelevalvenõukogu. Euroopa Pangandusjärelevalve eelarve on lõplik pärast liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse selles vastavad kohandused.
 5. Juhatus teatab eelarvepädevatele institutsioonidele viivitamata oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võib olla oluline finantsmõju tema eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga seotud projektide, näiteks hoonete üürimise või ostmise korral.“
 (46)Artikkel 64 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 64
 Eelarve täitmine ja kontroll
 „1. Vastutav liige on eelarvevahendite käsutaja ning täidab Euroopa Pangandusjärelevalve eelarvet.
 2. Euroopa Pangandusjärelevalve peaarvepidaja saadab komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale iga järgmise aasta 1. märtsiks esialgse raamatupidamisaruande.
 3. Euroopa Pangandusjärelevalve peaarvepidaja saadab iga järgmise aasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale konsolideerimiseks vajalikud raamatupidamisandmed komisjoni peaarvepidaja sätestatud viisil ja vormis.
 4. Euroopa Pangandusjärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 31. märtsiks eelmise eelarveaasta eelarve täitmist ja finantsjuhtimist käsitleva aruande ka järelevalvenõukogu liikmetele, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.
 5. Pärast kontrollikojalt finantsmääruse artikli 148 kohaselt Euroopa Pangandusjärelevalve esialgse raamatupidamisaruande kohta esitatud märkuste saamist koostab Euroopa Pangandusjärelevalve peaarvepidaja Euroopa Pangandusjärelevalve lõpliku raamatupidamisaruande. Vastutav liige esitab lõpliku raamatupidamisaruande järelevalvenõukogule, kes esitab selle kohta arvamuse.
 6. Euroopa Pangandusjärelevalve peaarvepidaja edastab lõpliku raamatupidamisaruande koos juhatuse arvamusega järgmise aasta 1. juuliks komisjoni peaarvepidajale, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.
 Euroopa Pangandusjärelevalve peaarvepidaja edastab järgmise aasta 1. juuliks komisjoni peaarvepidajale ka aruandepaketi standardvormis, mille komisjoni peaarvepidaja on konsolideerimise eesmärgil ette näinud.
 7. Lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15. novembriks.
 8. Vastutav liige saadab kontrollikojale vastuse kontrollikoja märkuste kohta 30. septembriks. Vastuse koopia saadab ta ka juhatusele ja komisjonile.
 9. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab vastutav liige Euroopa Parlamendile finantsmääruse artikli 165 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta kohaldamiseks.
 10. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal kiidab Euroopa Parlament heaks Euroopa Pangandusjärelevalve tegevuse aasta N eelarve täitmisel enne 15. maid aastal N + 2.“
 (47)Artikkel 65 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 65
 Finantseeskirjad
 Juhatus võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu Euroopa Pangandusjärelevalve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad. Asutuste puhul, millele viidatakse määruse (EÜ, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208, ei tohi kõnealused eeskirjad kalduda kõrvale komisjoni delegeeritud määrusest (EL) nr 1271/2013*, välja arvatud juhul, kui see on vajalik lähtuvalt Euroopa Pangandusjärelevalve toimimiseks vajalikest konkreetsetest vajadustest ning kui on olemas komisjoni eelnev nõusolek.
 *
 Komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1271/2013 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42).“
 (48)Artikli 66 lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Pettuste, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevusega võitlemiseks kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 883/2013** Euroopa Pangandusjärelevalve suhtes piiranguteta.
 **Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).“
 (49)Artiklit 68 muudetakse järgmiselt:
 (b)
 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
 „1. Euroopa Pangandusjärelevalve töötajate, sealhulgas juhatuse täistööajaga liikmete ja eesistuja suhtes kohaldatakse personalieeskirju, muude teenistujate teenistustingimusi ning nende kohaldamiseks liidu institutsioonide poolt ühiselt vastu võetud eeskirju.
 2. Juhatus võtab komisjoni nõusolekul vastu vajalikud rakendusmeetmed personalieeskirjade artiklis 110 sätestatud korras.“;
 (c)lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4. Juhatus võtab vastu sätted, millega lubatakse lähetada liikmesriikide eksperte Euroopa Pangandusjärelevalvesse.“
 (50)Artiklit 70 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Järelevalvenõukogu liikmetel ning Euroopa Pangandusjärelevalve kõigil töötajatel, sealhulgas liikmesriikidest ajutiselt lähetatud ametnikel ja kõikidel teistel Euroopa Pangandusjärelevalve heaks lepingulisel alusel töötavatel isikutel, on kohustus hoida ametisaladust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 339 ning asjaomastele liidu õigusaktide sätetele isegi pärast oma ametikohustuste lõppemist.“;
 (c)lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Peale selle ei takista lõike 1 ja käesoleva lõike esimese lõigu kohased kohustused Euroopa Pangandusjärelevalvet ja pädevaid asutusi kasutamast teavet artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktide täitmise tagamiseks, eriti otsuste tegemise õiguspärastes menetlustes.“;
 (d)lisatakse lõige 2a:
 „2a. Juhatus ja järelevalvenõukogu tagavad, et selliste isikute suhtes, kes osutavad otseselt või kaudselt, pidevalt või vahetevahel Euroopa Pangandusjärelevalve ülesannetega seotud teenuseid, sh juhatuse ja järelevalvenõukogu poolt heaks kiidetud või pädevate asutuste määratud ametnike ja isikute suhtes kohaldatakse ametisaladuse nõudeid, mis on samaväärsed eelnevates lõigetes sätestatud nõuetega.
 Samad ametisaladuse nõuded kehtivad ka vaatlejatele, kes osalevad juhatuse ja järelevalvenõukogu koosolekutel ning võtavad osa Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusest.“;
 (e)lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „Lõiked 1 ja 2 ei takista Euroopa Pangandusjärelevalvet vahetamast teavet pädevate asutustega kooskõlas käesoleva määrusega ja muude liidu õigusaktidega, mida kohaldatakse finantseerimisasutuste suhtes.“
 (51)Artikkel 71 asendatakse järgmisega:
 „Käesolev määrus ei piira liikmesriikide kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ega Euroopa Pangandusjärelevalve kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega kookõlas määrusega (EL) 2018/XXX (ELi institutsioonide ja asutuste suhtes kohaldatav andmekaitsemäärus), kui nad täidavad oma ülesandeid.“
 (52)Artikli 72 lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Juhatus võtab vastu praktilised meetmed määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks.“
 (53)Artikli 73 lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Euroopa Pangandusjärelevalve sisese keelte kasutamise korra otsustab juhatus.“
 (54)Artikli 74 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „Vajalikud kokkulepped, milles käsitletakse Euroopa Pangandusjärelevalvele asukohaliikmesriigis eraldatavaid ruume ja selle riigi pakutavaid vahendeid ning Euroopa Pangandusjärelevalve asukohaliikmesriigis Euroopa Pangandusjärelevalve töötajate ja nende perekonnaliikmete suhtes kohaldatavaid erieeskirju, sätestatakse Euroopa Pangandusjärelevalve ja asukohaliikmesriigi vahelises peakorterilepingus, mis sõlmitakse pärast juhatuse heakskiidu saamist.“
 (55)Lisatakse artikkel 75 a:
 „Artikkel 75a
 Delegeeritud volituste rakendamine
 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
 2. Artiklites 35c ja 62a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse määramata ajaks.
 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 35c ja 62a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.
 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 6. Artiklite 35c ja 62a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.“
 (56)Artikkel 76 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 76
 Suhe Euroopa Pangandusjärelevalve Komiteega
 Euroopa Pangandusjärelevalvet käsitatakse Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee õigusjärglasena. Kõik Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee varad ja kohustused ning kõik pooleliolevad toimingud antakse hiljemalt Euroopa Pangandusjärelevalve asutamise kuupäeval automaatselt üle Euroopa Pangandusjärelevalvele. Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee koostab aruande oma varade ja kohustuste lõppseisu kohta kõnealuse üleandmise kuupäeva seisuga. Kõnealuse aruande auditeerivad ja kinnitavad Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ja komisjon.“
 (57)Lisatakse artikkel 77a:
 „Artikkel77a
 Üleminekusätted
 Määruse nr 1093/2010 (viimati muudetud direktiiviga (EL) 2015/2366) kohaselt ametisse nimetatud tegevdirektori, kes on sellel ametikohal [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev 3 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist], ülesanded ja ametikoht kaotatakse nimetatud kuupäeval.
 Määruse nr 1093/2010 (viimati muudetud direktiiviga (EL) 2015/2366) kohaselt ametisse nimetatud eesistuja, kes on sellel ametikohal [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev 3 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist], ülesanded ja ametikoht säilivad kuni ametiaja lõpuni.
 Määruse nr 1093/2010 (viimati muudetud direktiiviga (EL) 2015/2366) kohaselt ametisse nimetatud juhatuse liikmete, kes on sellel ametikohal [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev 3 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist], ülesanded ja ametikohad kaotatakse nimetatud kuupäeval.“.
 Artikkel 2
 Määruse (EL) nr 1094/2010 muutmine
 Määrust (EL) 1094/2010 muudetakse järgmiselt.
 (1)Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegutseb käesolevast määrusest tulenevate volituste alusel ja järgmiste õigusaktide reguleerimisala piires: direktiiv 2009/138/EÜ, välja arvatud selle IV jaotis, direktiivid 2002/92/EÜ, 2003/41/EÜ, 2002/87/EÜ, direktiiv 2009/103/EÜ* ning direktiivide (EL) 2015/849 ja 2002/65/EÜ asjakohased osad, mida kohaldatakse kindlustusandjate, edasikindlustusandjate, tööandjapensioni kogumisasutuste ja kindlustusvahendajate suhtes, sealhulgas kõik direktiivid, määrused ja otsused, mis põhinevad kõnealustel õigusaktidel, ning mis tahes hilisemad õiguslikult siduvad liidu õigusaktid, millega antakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele täiendavad ülesanded.
 *
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiv 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta (ELT L 263, 7.10.2009, lk 11–31).“
 (2)Artikli 2 lõikesse 5 lisatakse järgmine lõik:
 „Käesolevas määruses sisalduvad viited järelevalvele hõlmavad kõigi pädevate asutuste artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktide kohaseid tegevusi.“
 (3)Artikli 4 punkti 2 alapunkt ii asendatakse järgmisega:
 „ii) direktiivide 2002/65/EÜ ja (EL) 2015/849 puhul asutused, kes on pädevad tagama, et lõikes 1 määratletud finantseerimisasutused järgivad kõnealustes direktiivides sätestatud nõudeid.“
 (4)Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:
 (b)
 punkt 2 asendatakse järgmisega:
 „2) juhatus, kes täidab artiklis 47 sätestatud ülesandeid;“;
 (c)
 punkt 4 jäetakse välja.
 (5)Artiklit 8 muudetakse järgmiselt.
 (b)
 Lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
 i)lisatakse punkt aa:
 „aa) koostada ajakohastatud käsiraamat liidu finantsinstitutsioonide järelevalve kohta, ning seda hallata;”;
 ii)alapunktid e ja f asendatakse järgmisega:
 „e) korraldada ja läbi viia pädevate asutuste hindamine, koostada sellega seotud suunised ja soovitused ning määrata kindlaks parimad tavad, et tagada järelevalvetulemuste sidusus;
 f) jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas, sealhulgas vajaduse korral uuenduslike finantsteenuste arengut;“;
 iii)punkt h asendatakse järgmisega:
 „h) tugevdada kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute, tarbijate ja investorite kaitset;“
 iv)punkt l jäetakse välja;
 v)lisatakse punkt m:
 „m) esitada arvamusi sisemudelite kaohaldamise kohta, lihtsustada otsuste tegemist ja anda abi kooskõlas artikliga 21a.“
 (c)Lisatakse lõige 1 a:
 „1a. Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel võtab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve arvesse tehnoloogilist innovatsiooni, innovatiivseid ja kestlikke ärimudeleid ning keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisega seotud tegurite lõimimist.“
 (d)Lõiget 2 muudetakse järgmiselt:
 i) lisatakse punkt ca:
 „ca) esitada soovitusi kooskõlas artiklitega 29a ja 31a;“;
 ii) punkt h asendatakse järgmisega:
 „h) koguda finantseerimisasutuste kohta vajalikku teavet kooskõlas artiklitega 35 ja 35b.“
 (e)
 Lisatakse järgmine lõige 3:
 „3. Lõikes 1 osutatud ülesannete täitmisel ja lõikes 2 osutatud volituste kasutamisel pöörab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve nõuetekohast tähelepanu parema õigusloome põhimõtetele, sealhulgas kooskõlas käesoleva määrusega tehtud tasuvusanalüüsi tulemustele.“
 (6)Artiklit 9 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõikele 1 lisatakse punktid aa ja ab:
 „aa) koostab põhjalikke temaatilisi ülevaateid turukäitumise kohta, mis loovad ühist arusaama turgude tavadest, et teha kindlaks võimalikud probleemid ja analüüsida nende mõju;
 ab) töötab välja jaesektori riskinäitajad, et teha õigeaegselt kindlaks tarbijale tekitatava võimaliku kahju põhjused;“;
 (c)lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:
 „d) töötab välja ühtsed avalikustamiseeskirjad.“
 (d)Lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve jälgib uusi ja olemasolevaid finantstegevuse liike ning võib võtta vastu suuniseid ja soovitusi turgude tugevdamiseks ja turvalisemaks muutmiseks ning reguleerimis- ja järelevalvetavade ühtlustamiseks.“
 (e)Lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve asutab oma lahutamatu osana finantsalase uuendustegevuse komitee, mis koondab kõiki asjaomaseid pädevaid riiklikke järelevalveasutusi ja tarbijakaitseasutusi, et luua uute või uuenduslike finantstegevuste reguleerimise või järelevalve kooskõlastatud käsitlus ning et nõustada Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet teabe edastamisel Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib komitee koosseisu arvata riiklikud andmekaitseasutused.“
 (7)Artiklit 16 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
 „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib anda suuniseid ja soovitusi ka liikmesriikide asutustele, mis ei ole käesoleva määruse kohaselt pädevate asutustena määratletud, kuid millel on volitused tagada artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktide kohaldamine.“
 (c)Lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve korraldab oma suuniste ja soovituste avaliku konsultatsiooni (v.a erandlike asjaolude korral) ning analüüsib selliste suuniste ja soovituste esitamisega kaasnevaid võimalikke kulusid ja saadavat kasu. Sellised konsultatsioonid ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed suuniste või soovituse kohaldamisala, olemuse ja mõjuga. Lisaks küsib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve nõuandeid või arvamust kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult ning tööandjapensionide sidusrühmade kogult (v.a erandlike asjaolude korral).“
 (d)Lõike 4 lõppu lisatakse järgmine lause:
 „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve selgitab aruandes oma suuniste ja soovituste väljaandmise põhjusi ning teeb kokkuvõtte nende suuniste ja soovituste kohta avalikul konsultatsioonil saadud tagasisidest.“
 (e)Lisatakse järgmine lõige 5:
 „5. Kui kaks kolmandikku kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogu või tööandjapensionide sidusrühmade kogu liikmetest on arvamusel, et Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve on teatavate suuniste või soovituste väljaandmisega oma pädevuse ületanud, võivad nad saata komisjonile põhjendatud arvamuse.
 Komisjon nõuab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvelt selgitust asjaomaste suuniste või soovituste väljaandmise põhjuste kohta. Pärast Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvelt selgituste saamist hindab komisjon suuniste või soovituste kohaldamisala, võttes arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve pädevust. Kui komisjon leiab, et Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve on oma pädevuse ületanud ning pärast seda, kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele on antud võimalus esitada oma seisukohad, võib komisjon vastu võtta rakendusotsuse, millega nõutakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvelt asjaomaste suuniste ja soovituste tagasivõtmist. Komisjoni otsus avalikustatakse.“
 (8)Artikli 17 lõikele 2 lisatakse järgmised lõigud:
 „Ilma et see piiraks artiklis 35 sätestatud volitusi, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitada nõuetekohaselt põhjendatud teabenõude otse muudele pädevatele asutustele või asjaomastele finantseerimisasutustele, kui seda peetakse vajalikuks liidu õiguse võimaliku rikkumise või kohaldamata jätmise uurimiseks. Kui põhjendatud teabenõue esitatakse finantseerimisasutusele, selgitatakse selles, miks teave on vajalik liidu õiguse võimaliku rikkumise või kohaldamata jätmise uurimiseks.
 Sellise teabenõude saaja esitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele põhjendamatu viivituseta selge, täpse ja täieliku teabe.
 Kui teabenõue on suunatud finantseerimisasutusele, teavitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve asjaomaseid pädevaid asutusi sellisest nõudest. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve taotlusel aitavad pädevad asutused teavet koguda.“
 (9)Artiklit 19 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktides sätestatud juhtudel ja ilma et see piiraks artiklis 17 sätestatud volitusi, aidata pädevatel asutustel jõuda lõigetes 2–4 osutatud korras kokkuleppele mõlemal järgmisel juhul:
 a)
 ühe või mitme asjaomase pädeva asutuse taotluse korral, kui pädev asutus ei ole nõus meetme menetluse või sisuga, kavandatud meetmega või teise pädeva asutuse tegevusetusega;
 b)
 omal algatusel, kui objektiivsete kriteeriumite alusel on kindlaks tehtud, et pädevad asutused on eriarvamusel.
 Kui artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktide kohaselt peavad pädevad asutused vastu võtma ühisotsuse, eeldatakse, et nad on eriarvamusel, kui nad ei ole jõudnud ühisotsuseni nimetatud õigusaktides sätestatud tähtaja jooksul.“
 (c)Lisatakse järgmised lõiked 1a ja 1b:
 „1a. Kui kokkuleppele ei jõuta, teavitavad asjaomased pädevad asutused Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet sellest viivitamata järgmistel juhtudel:
 a)
 kui artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktides on sätestatud tähtaeg, mille jooksul pädevad asutused peavad jõudma kokkuleppele, olenevalt sellest, kumb sündmus leiab aset varem:
 i) tähtaeg on möödunud;
 ii) üks või mitu asjaomast pädevat asutust jõuab objektiivsete kriteeriumite alusel järeldusele, et ollakse eriarvamusel;
 b)
 kui artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktides ei ole sätestatud tähtaega, mille jooksul pädevad asutused peavad jõudma kokkuleppele, olenevalt sellest, kumb sündmus leiab aset varem:
 i.
 ii) üks või mitu asjaomast pädevat asutust jõuab objektiivsete kriteeriumite alusel järeldusele, et ollakse eriarvamusel; või
 ii.
 kaks kuud on möödunud kuupäevast, kui pädev asutus sai teiselt pädevalt asutuselt taotluse võtta teatavaid meetmeid liidu õiguse järgimiseks ning taotluse saanud asutus ei ole veel vastu võtnud otsust taotluses esitatud nõude rahuldamiseks.“;
 (d)lõike 1 teine lõik jäetakse välja;
 „1b. Eesistuja hindab, kas Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaks tegutsema kooskõlas lõikega 1. Kui sekkumine toimub Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve algatusel, teavitab ta asjaomaseid pädevaid asutusi oma sekkumisotsusest.
 Kui artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktide kohaselt peavad pädevad asutused vastu võtma ühisotsuse, lükkavad kõik ühisotsusega seotud pädevad asutused oma üksikotsuste tegemise edasi, kuni Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve on teinud artikli 47 lõikes 3a sätestatud menetluse kohase otsuse. Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsustab sekkuda, lükkavad kõik ühisotsusega seotud pädevad asutused oma otsuste tegemise edasi, kuni lõigetes 2 ja 3 sätestatud menetlus on lõppenud.“
 (e)Lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „Kui lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks ei ole asjaomased pädevad asutused jõudnud kokkuleppele, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teha otsuse, mille kohaselt peavad kõnealused asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma konkreetseid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et tagada kooskõla liidu õigusega. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsus on asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduv. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsusega võib pädevatelt asutustelt nõuda nende vastuvõetud otsuse tühistamist või muutmist või asjaomase liidu õiguse alusel neile antud volituste kasutamist.“
 (f)Lisatakse järgmine lõige 3a:
 „3a. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teavitab asjaomaseid pädevaid asutusi lõigete 2 ja 3 kohaste menetluste lõpetamisest ja vajaduse korral oma lõike 3 alusel tehtud otsusest.“
 (g)Lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4. Kui pädev asutus ei järgi Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsust ja seetõttu ei suuda tagada, et finantseerimisasutus täidaks artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidega tema suhtes vahetult kohaldatavaid nõudeid, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, ilma et see piiraks aluslepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi, võtta vastu finantseerimisasutustele adresseeritavaid üksikotsuseid, millega nõutakse teatavate meetmete võtmist, mis on vajalikud liidu õigusest tulenevate kohustuste täitmiseks, sealhulgas mis tahes tegevuse lõpetamine.“
 (10)Artiklit 21 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve edendab ja jälgib direktiivis 2009/138/EÜ osutatud järelevalvekolleegiumide tõhusat, tulemuslikku ja järjepidevat toimimist ning liidu õiguse ühetaolist kohaldamist kõigis järelevalvekolleegiumides. Parimate järelevalvetavade lähendamiseks on Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötajatel võimalus osaleda järelevalvekolleegiumide tegevuses või vajaduse korral nende tegevust juhtida (sealhulgas kohapealsed kontrollid, mida teevad koos kaks või enam pädevat asutust).“
 (c)Lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Käesoleva lõike ja käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel käsitatakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet pädeva asutuse või järelevalveasutusena asjakohaste õigusaktide tähenduses.“
 (11)Lisatakse artikkel 21a:
 „Artikkel 21a
 Sisemudelid
 1. Et toetada kvaliteetsete ühtsete järelevalvestandardite ja -tavade loomist, teeb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve omal algatusel või ühe või mitme järelevalveasutuse palvel järgmist:
 a) väljastab asjaomastele järelevalveasutustele arvamusi sisemudeli kasutamise ja muutmise taotluste kohta. Selleks võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve küsida asjaomastelt järelevalveasutustelt kogu vajalikku teavet ning
 b) kui sisemudeli heakskiitmise osas on erimeelsusi, aitab asjaomasel järelevalveasutusel artiklis 19 sätestatud menetluse kohaselt kokkuleppele jõuda.
 2. Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 231 lõikes 6a sätestatud tingimustel võivad ettevõtjad paluda, et Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve aitab pädevatel asutustel artiklis 19 sätestatud menetluse kohaselt kokkuleppele jõuda.“
 (12)Artikli 22 lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Selleks võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kasutada talle käesoleva määrusega, sealhulgas artiklitega 35 ja 35b antud volitusi.“
 (13)Artiklit 29 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
 i)lisatakse punkt aa:
 „aa) koostada strateegiline järelevalvekava kooskõlas artikliga 29a;“;
 ii)punkt b asendatakse järgmisega:
 „b) edendada pädevate asutuste vahel tõhusat kahe- ja mitmepoolset teabevahetust, mis hõlmab vajaduse korral kõiki asjakohaseid küsimusi, sh küberturvalisust ja küberrünnakuid, järgides samas asjakohastes liidu õigusaktides sätestatud konfidentsiaalsus- ja andmekaitsenõuded;“;
 iii) punkt e asendatakse järgmisega:
 „e) koostada valdkondlikke ja valdkondadevahelisi koolitusprogramme, mis hõlmavad muu hulgas tehnoloogilisi uuendusi, soodustada töötajate vahetust ning julgustada pädevaid asutusi rohkem kasutama lähetusi ja muid vahendeid.“
 (c)Lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
 „Ühise järelevalvekultuuri loomiseks koostab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ajakohastatud järelevalve käsiraamatu liidu finantseerimisasutuste järelevalve kohta, võttes arvesse finantseerimisasutuste muutuvaid äritavasid ja ärimudeleid, ning haldab seda. Liidu järelevalvekäsiraamat käsitleb järelevalve parimaid tavasid ning selles kirjeldatakse kvaliteetseid metoodikaid ja menetlusi.“
 (14)Lisatakse artikkel 29 a:
 „Artikkel 29a
 Strateegiline järelevalvekava
 1. Määruse [XXX lisage viide muutmismäärusele] jõustumisel ja seejärel iga kolme aasta tagant esitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve 31. märtsiks pädevatele asutustele adresseeritud soovituse, milles pannakse paika strateegilised järelevalve-eesmärgid ja prioriteedid (edaspidi „Strateegiline järelevalvekava”) ning võetakse arvesse pädevate asutuste panust. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve edastab strateegilise järelevalvekava teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile ning teeb selle oma veebisaidil üldsusele kättesaadavaks.
 Strateegilises järelevalvekavas määratakse kindlaks järelevalvetegevuse konkreetsed prioriteedid, et edendada järjepidevaid, tõhusaid ja tulemuslikke järelevalvetavasid, tagada liidu õiguse ühetaoline ja järjepidev kohaldamine ning tegeleda artikli 32 kohaselt kindlaks tehtud asjakohaste mikrousaldatavuse suundumuste ning võimalike riskide ja nõrkustega.
 2. Kõik pädevad asutused esitavad iga aasta 30. septembriks Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele hindamiseks oma iga-aastase tööprogrammi järgmise aasta kavandi ning kirjeldavad konkreetselt oma programmikavandi seotust strateegilise järelevalvekavaga.
 Iga-aastase tööprogrammi kavand peab sisaldama konkreetseid järelevalve-eesmärke ja prioriteete ning kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid kriteeriume finantseerimisasutuste ja turutavade ja -käitumise ning finantsturgude valimiseks, mida iga-aastase tööprogrammi kavandit esitav pädev asutus programmiaasta jooksul kontrollib.
 3. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve hindab iga-aastase tööprogrammi kavandit ning kui on oht, et strateegilise järelevalvekava prioriteete ei saavutata, esitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve asjaomasele pädevale asutusele soovituse selle iga-aastase tööprogrammi strateegilise järelevalvekavaga vastavusse viimiseks.
 Pädevad asutused võtavad oma iga-aastased tööprogrammid, milles on kõiki neid soovitusi arvesse võetud, vastu iga aasta 31. detsembriks.
 4. Kõik pädevad asutused esitavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele iga aasta 31. märtsiks aruande oma iga-aastase tööprogrammi rakendamise kohta.
 Aruandes tuleb kirjeldada vähemalt järgmist:
 a)
 finantseerimisasutuste, turutavade ja -käitumise ning finantsturgude järelevalve ja kontrollimisega seotud tegevused ning liidu ja liikmesriigi õigust rikkunud finantseerimisasutuste suhtes võetud haldusmeetmed ja -karistused;
 b)
 sellised teostatud tegevused, mida ei olnud iga-aastases tööprogrammis ette nähtud;
 c)
 iga-aastases tööprogrammis ette nähtud, kuid teostamata tegevused ja programmi saavutamata jäänud eesmärgid, samuti põhjused, miks neid tegevusi ei rakendatud või eesmärke ei saavutatud.
 5. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve hindab pädevate asutuste rakendamisaruandeid. Kui on tõsine oht, et strateegilise järelevalvekava prioriteete ei saavutata, esitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve igale asjaomasele pädevale asutusele soovituse tema tegevuses leiduvate puuduste kõrvaldamiseks.
 Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teeb aruannete ja oma riskihindamise alusel kindlaks pädeva asutuse tegevused, mis on määrava tähtsusega strateegilise järelevalvekava täitmiseks ning hindab neid tegevusi kooskõlas artikliga 30.
 6. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teeb iga-aastaste tööprogrammide hindamise käigus kindlaks tehtud parimad tavad üldsusele kättesaadavaks.“
 (15)Artiklit 30 muudetakse järgmiselt.
 (b)Artikli pealkiri asendatakse järgmisega:
 „Pädevate asutuste hindamine“.
 (c)Lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve hindab korrapäraselt pädevate asutuste mõnd toimingut või kogu tegevust, et veelgi suurendada järelevalvetulemuste sidusust. Selleks töötab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve välja meetodid, mille alusel asjaomaseid pädevaid asutusi objektiivselt hinnata ja võrrelda. Hindamisel võetakse arvesse olemasolevat teavet ja asjaomase pädeva asutuse varasemaid hindamisi, sealhulgas Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele artikli 35 kohaselt esitatud kogu teavet ja sidusrühmadelt saadud teavet.“
 (d)Lisatakse järgmine lõige 1a:
 „1a. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve moodustab käesoleva artikli kohaldamiseks hindamiskomitee, mis koosneb ainult Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötajatest. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib delegeerida teatavad ülesanded või teatavate otsuste tegemise hindamiskomiteele.“
 (e)Lõiget 2 muudetakse järgmiselt:
 i) sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
 „Hindamine hõlmab vähemalt järgmiste elementide läbivaatamist:“;
 ii)punkt a asendatakse järgmisega:
 „a) pädeva asutuse ressursside, iseseisvuse määra ja juhtimiskorra vastavus vajadustele, eelkõige seoses artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktide tõhusa kohaldamisega ja suutlikkusega võtta arvesse turusuundumusi;“.
 (f)Lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „3. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve koostab hindamistulemuste aruande. Aruandes nimetatakse hindamise tulemusena ette nähtud järelmeetmed ja selgitatakse neid. Nimetatud järelmeetmed võib heaks kiita suuniste ja soovitustena kooskõlas artikliga 16 ja arvamustena kooskõlas artikli 29 lõike 1 punktiga a.
 Vastavalt artikli 16 lõikele 3 püüavad pädevad asutused igati järgida kõiki esitatud suuniseid ja soovitusi. Kui pädevad asutused aruandes osutatud meetmeid ei võta, esitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve järelaruande.
 Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võtab artiklite 10–15 kohaste regulatiivsete või rakenduslike tehniliste standardite eelnõude või artikli 16 kohaste suuniste või soovituste koostamisel arvesse hindamistulemusi koos muu oma ülesannete täitmisel talle teatavaks saanud teabega, et tagada kvaliteetsete järelevalvetavade ühtlustamine.“
 (g)Lisatakse järgmine lõige 3a:
 „3a. Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve leiab hindamistulemuste või tema ülesannete täitmisel talle teatavaks saanud teabe põhjal, et finantseerimisasutuste või pädevate asutuste suhtes kohaldatavad eeskirjad vajavad täiendavat ühtlustamist, esitab ta arvamuse komisjonile.“
 (h)Lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve avalikustab lõikes 3 osutatud aruande ja kõik järelaruanded, v.a juhul, kui avaldamine ohustaks finantssüsteemi stabiilsust. Hindamisalusele pädevale asutusele antakse enne aruande avalikustamist võimalus selle kohta märkusi esitada. Kõnealused märkused tehakse avalikult kättesaadavaks, v.a juhul, kui avaldamine ohustaks finantssüsteemi stabiilsust.“
 (16)Artiklile 31 lisatakse lõige 2:
 „2. Pädevate asutuste tegevuse puhul, mille eesmärk on lihtsustada tehnoloogilise innovatsiooniga seotud ettevõtjate või toodete turulepääsu, edendab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve järelevalvealast ühtsust, tehes seda eelkõige teabe ja parimate tavade vahetamise kaudu. Vajaduse korral võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võtta kooskõlas artikliga 16 vastu suunised ja soovitused.“
 (17)Lisatakse uus artikkel 31a:
 „Artikkel 31a
 Tegevuste delegeerimise ja edasiandmise ning riskide ülekandmise koordineerimine
 „1. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve koordineerib pidevalt pädevate asutuste järelevalvetegevust, et edendada järelevalvealast ühtsust finantseerimisasutuste tegevuste delegeerimise ja edasiandmise ning nendepoolse riskide ülekandmise valdkonnas kooskõlas lõigetega 2, 3 ja 4.
 2. Pädevad asutused teavitavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet, kui nad kavatsevad anda tegevusloa finantseerimisasutusele või registreerida finantseerimisasutuse, mis on asjaomase pädeva asutuse järelevalve all vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidele ning mille äriplaan näeb ette, et oluline osa selle tegevusest või mis tahes põhifunktsioon antakse edasi või delegeeritakse või tegevuste olulise osaga seotud riskid kantakse üle kolmandatesse riikidesse, et kasutada ELi passi, toimetades tegelikult põhiosa oma olulistest tegevustest ja funktsioonidest väljaspool liitu. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele esitatav teade peab olema piisavalt üksikasjalik, et viimane saaks seda nõuetekohaselt hinnata.
 Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peab vajalikuks väljastada pädevale asutusele arvamuse seoses esimese lõigu kohaselt teatatud tegevusloa andmise või registreerimise mittevastavusega liidu õigusele või Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve suunistele, soovitustele või arvamusele, teavitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve pädevat asutust sellest 20 tööpäeva jooksul alates pädevalt asutuselt teate saamisest. Asjaomane pädev asutus ootab sellisel juhul enne loa andmist või registreerimist ära Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve arvamuse.
 Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve taotluse korral esitab pädev asutus 15 tööpäeva jooksul taotluse saamisest teabe, mis on seotud tema otsusega anda tegevusluba finantseerimisasutusele või registreerida finantseerimisasutus, mis on asjaomase pädeva asutuse järelevalve all vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidele.
 Rikkumata liidu õiguses sätestatud mis tahes ajapiirangut, väljastab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve arvamuse hiljemalt 2 kuu möödudes esimeses lõigus osutatud teate saamisest.
 3. Finantseerimisasutus teavitab pädevat asutust oma tegevuse olulise osa või mis tahes põhifunktsiooni edasiandmisest või delegeerimisest ja tegevuste olulise osaga seotud riskide ülekandmisest muule üksusele või oma filiaalile, mis on asutatud kolmandas riigis. Asjaomane pädev asutus teavitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet sellistest teadetest üks kord poolaastas.
 Ilma et see piiraks artikli 35 kohaldamist, esitab pädev asutus Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve taotluse korral teabe finantseerimisasutuste kokkulepete kohta, mis käsitlevad tegevuse edasiandmist, delegeerimist ja riskide ülekandmist.
 Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve jälgib, kas asjaomased pädevad asutused kontrollivad esimeses lõigus osutatud tegevuse edasiandmist, delegeerimist ja riskide ülekandmist käsitlevate kokkulepete sõlmimist vastavalt liidu õigusele ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve suunistele, soovitustele ja arvamustele, ning seda, kas sellised kokkulepped ei takista pädevate asutuste poolset tõhusat järelevalvet [ja jõustamist] kolmandas riigis.
 4. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib esitada asjaomasele pädevale asutusele soovitusi, sh soovitusi vaadata otsus läbi või tegevusluba tühistada. Kui asjaomane pädeva asutus ei järgi Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve soovitusi 15 tööpäeva jooksul, esitab pädev asutus oma põhjendused ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve avalikustab oma soovitused koos nimetatud põhjendustega.
 (18)Artiklit 32 muudetakse järgmiselt.
 (19)Lisatakse lõige 2a:
 „2a. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kaalub vähemalt üks kord aastas, kas on asjakohane läbi viia lõikes 2 osutatud kogu liitu hõlmav hindamine ning teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni oma kaalutlustest. Kui viiakse läbi selline kogu liitu hõlmav hindamine ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peab seda asjakohaseks, avaldab ta hindamise tulemused iga osaleva finantseerimisasutuse kohta.
 Pädevate asutuste ametisaladuse kohustus ei takista neid lõikes 2 osutatud kogu liitu hõlmavate hindamiste tulemusi avaldamast või selliseid hindamistulemusi Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele edastamast, kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kavatseb finantseerimisasutuste vastupanuvõimet käsitleva kogu liitu hõlmava hindamise tulemused avaldada.“
 (20)Artiklit 33 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve aitab komisjonil ette valmistada kolmandate riikide regulatiivse ja järelevalvekorra samaväärsust kinnitavaid otsuseid, kui komisjon on konkreetset abi palunud või kui see on ette nähtud artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktides.“
 (c)Lisatakse lõiked 2a, 2b ja 2c:
 „2a. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve jälgib regulatiivseid ja järelevalvealaseid arenguid, samuti jõustamistavasid ja asjakohaseid turusuundumusi kolmandates riikides, mille kohta komisjon on vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidele vastu võtnud samaväärsust kinnitavad otsused, et kontrollida, kas selliste otsuste aluseks olnud kriteeriumid ja nendes sätestatud tingimused on endiselt täidetud. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võtab arvesse asjaomaste kolmandate riikide turu olulisust. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab komisjonile igal aastal konfidentsiaalse aruande, mis sisaldab tema järeldusi.
 Piiramata artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktides sätestatud konkreetseid nõudeid ning võttes arvesse lõike 1 teises lauses sätestatud tingimusi, teeb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võimaluse korral koostööd selliste kolmandate riikide asjaomaste pädevate asutuste ja vajaduse korral kriisilahendusasutustega, mille õigus- ja järelevalvekorda on samaväärsena tunnustatud. Selline koostöö peab tuginema nimetatud kolmandate riikide asjaomaste ametiasutustega sõlmitud halduskokkulepetele. Halduskokkuleppeid sõlmides lisab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve sinna sätted järgmise kohta:
 a)
 mehhanismid, mis võimaldavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvel saada asjakohast teavet, sh õigus- ja järelevalvekorra, asjakohaste turusuundumuste ja mis tahes muutuste kohta, mis võivad samaväärsust kinnitavat otsust mõjutada;
 b)
 järelevalvetegevuse, sh kohapealsete kontrollide koordineerimise menetlus määral, mil see on vajalik samaväärsust kinnitavate otsustega seotud järelmeetmeteks.
 Kui kolmanda riigi pädev asutus keeldub sellise halduskokkuleppe sõlmimisest või tulemuslikust koostööst, teatab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve sellest komisjonile. Komisjon võtab seda teavet arvesse asjaomaste samaväärsust kinnitavate otsuste läbivaatamisel.
 2b. Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teeb kindlaks, et lõikes 2a osutatud kolmandate riikide regulatiivsetes, järelevalve- või jõustamistavades on toimunud muutusi, mis võivad mõjutada liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, investorite kaitset või siseturu toimimist, teatab ta sellest komisjonile viivitamata ja konfidentsiaalselt.
 Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab igal aastal komisjonile konfidentsiaalse aruande lõikes 2a osutatud kolmandate riikide regulatiivsetes, järelevalve- või jõustamistavades toimunud muutuste kohta, pöörates erilist tähelepanu sellele, kuidas need muutused võivad mõjutada finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, investorite kaitset või siseturu toimimist.
 2c. Pädevad asutused teavitavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet eelnevalt oma kavatsusest sõlmida kolmandate riikide järelevalveasutustega mis tahes halduskokkuleppeid artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidega reguleeritud valdkondades, k.a seoses kolmanda riigi üksuste filiaalidega. Nad esitavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele samaaegselt selliste kavandatud kokkulepete eelnõu.
 Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib koostada halduskokkuleppe näidise, et edendada liidus järjepidevaid, tõhusaid ja tulemuslikke järelevalvetavasid ning tugevdada rahvusvahelist järelevalvealast koordineerimist. Vastavalt artikli 16 lõikele 3 püüavad pädevad asutused sellist näidiskokkulepet igati järgida.
 Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve lisab artikli 43 lõikes 5 osutatud aruandesse teabe järgmise kohta: kolmandate riikide järelevalveasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide või valitsusasutustega sõlmitud halduskokkulepped, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve samaväärsust kinnitavate otsuste ettevalmistamisega seotud abi komisjonile ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve lõike 2a kohane järelevalvetegevus.“
 (21)Artikli 34 lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Seoses direktiivi 2009/138/EÜ reguleerimisalasse kuuluvate ühinemiste ja omandamistega seotud usaldusväärsuse hindamisega, mis kõnealuse direktiivi kohaselt eeldavad vähemalt kahe liikmesriigi pädevate asutuste vastastikusi konsultatsioone, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve asjaomase pädeva asutuse taotluse korral esitada ja avaldada arvamuse, mis käsitleb usaldusväärsuse hindamist, välja arvatud direktiivi 2009/138/EÜ artikli 59 lõike 1 punktis e sätestatud kriteeriumidega seonduv. Arvamus esitatakse viivitamata ja igal juhul enne hindamisperioodi lõppu vastavalt direktiivile 2009/138/EÜ. Valdkondade suhtes, mille kohta Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib esitada arvamuse, kohaldatakse artikleid 35 ja 35b.“
 (22)Artiklit 35 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
 „1. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teabenõude alusel esitavad pädevad asutused Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele kogu teabe, mida tal on vaja käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks, eeldusel et asjaomane teave on neile seaduslikult kättesaadav.
 Esitatav teave peab olema täpne ja täielik ning esitatud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve poolt ettenähtud tähtaja jooksul.
 2. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib ka nõuda, et teavet esitatakse korrapäraste ajavahemike järel ja kindlas vormis või kasutades võrreldavaid aruandevorme, mille ta on heaks kiitnud. Võimaluse korral kasutatakse kõnealuste teabenõuete puhul ühtseid aruandevorme.
 3. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve annab pädeva asutuse nõuetekohaselt põhjendatud teabenõude alusel teavet, mis on vajalik pädeva asutuse ülesannete täitmiseks, järgides asjaomase valdkonna õigusaktides ja käesoleva määruse artiklis 70 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust.”
 (c)Lõige 5 asendatakse järgmisega:
 „5. Kui lõike 1 kohaselt nõutud teave ei ole kättesaadav või kui pädevad asutused ei tee seda kättesaadavaks Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve poolt määratud tähtaja jooksul, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitada nõuetekohaselt põhjendatud nõude järgmistele:
 a) muudele järelevalvefunktsiooniga asutustele;
 b) finantsvaldkonna eest vastutavale ministeeriumile asjaomases liikmesriigis (juhul kui ministeeriumi käsutuses on usaldatavusnõuete täitmisega seotud teavet);
 c) asjaomase liikmesriigi keskpangale;
 d) asjaomase liikmesriigi statistikaametile.
 Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve taotluse korral aitavad pädevad asutused Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvel teavet koguda.“
 (d) Lõiked 6 ja 7 jäetakse välja.
 (23)Lisatakse järgmised artiklid 35a kuni 35h:
 „Artikkel 35a
 Artiklis 35b osutatud volituste kasutamine
 Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele või selle ametnikele või teistele Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve poolt volitatud isikutele artikliga 35b antud volitusi ei tohi kasutada sellise teabe või selliste dokumentide avaldamise nõudmiseks, millele kehtib kutsesaladus.
 Artikkel 35b
 Finantseerimisasutustele esitatav teabenõue
 1. Kui artikli 35 lõike 1 või lõike 5 kohaselt nõutud teave ei ole kättesaadav või seda ei tehta kättesaadavaks Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve poolt määratud tähtaja jooksul, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve lihtteabenõude või otsusega nõuda, et finantseerimisasutused esitavad kogu teabe, mida Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvel on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks.
 2. Lõikes 1 osutatud lihtteabenõudes tuleb:
 a)
 viidata käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele;
 b)
 nimetada teabenõude eesmärk;
 c)
 täpsustada, millise teabe esitamist nõutakse;
 d)
 määrata tähtaeg, mille jooksul teave tuleb esitada;
 e)
 esitada märkus selle kohta, et isik, kellelt teavet taotletakse, ei ole kohustatud teavet andma, kuid taotlusele vabatahtlikult vastates ei tohi antav teave olla ebaõige ega eksitav;
 f)
 näidata ära sellise trahvi summa, mis tuleb kooskõlas artikliga 35c määrata juhul, kui esitatud teave on ebaõige või eksitav.
 3. Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve taotleb teavet otsuse alusel, märgib ta ära järgmise:
 a)
 viitab käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele;
 b)
 nimetab teabenõude eesmärgi;
 c)
 täpsustab, millise teabe esitamist nõutakse;
 d)
 määrab tähtaja, mille jooksul teave tuleb esitada;
 e)
 teavitab artiklis 35d sätestatud perioodilistest karistusmaksetest puhuks, kui nõutav teave esitatakse mittetäielikult;
 f)
 teavitab artiklis 35c sätestatud trahvist puhuks, kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad;
 g)
 teavitab õigusest kaevata otsus edasi apellatsiooninõukogule ja õigusest vaidlustada otsus Euroopa Liidu Kohtus vastavalt artiklitele 60 ja 61.
 4. Nõutud teabe esitavad finantseerimisasutused või nende esindajad ning juriidiliste isikute või ühenduste puhul, kellel ei ole juriidilise isiku staatust, isikud, kes on seaduse või põhikirja järgi volitatud neid esindama. Nõuetekohaselt volitatud advokaadid võivad esitada teavet oma klientide nimel. Viimased jäävad täielikult vastutavaks mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe esitamise eest.
 5. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve edastab koopia lihtteabenõudest või oma otsusest viivitamata selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus lõikes 1 osutatud asjaomane üksus, kellele teabenõue on suunatud, asub või on asutatud.
 6. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib kasutada käesoleva artikli kohaselt saadud konfidentsiaalset teavet ainult käesoleva määrusega ettenähtud ülesannete täitmiseks.“
 Artikkel 35c
 Trahvide määramise menetluseeskirjad
 1. Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve leiab käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mis kujutavad endast artikli 35d lõikes 1 osutatud rikkumist, määrab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve juhtumi uurimiseks oma sõltumatu uurija. Määratud uurija ei tohi olla ega ole varem olnud otseselt ega kaudselt seotud asjaomaste finantseerimisasutuste järelevalvega ning täidab oma ülesandeid järelevalvenõukogust sõltumatult.
 2. Lõikes 1 osutatud uurija uurib väidetavaid rikkumisi, võttes arvesse uurimise all olevate isikute esitatud seisukohti, ja esitab järelevalvenõukogule uurimistulemusi kajastava täieliku toimiku.
 3. Oma ülesannete täitmisel on uurijal õigus esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 35b.
 4. Oma ülesannete täitmisel on uurijal juurdepääs kõikidele Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve poolt järelevalvetegevuse käigus kogutud dokumentidele ja teabele.
 5. Uurimise lõpetamisel ja enne uurimistulemusi kajastava toimiku esitamist järelevalvenõukogule annab uurija isikutele, kelle suhtes on algatatud uurimine, võimaluse esitada uurimise esemeks olevates küsimustes oma seisukohad. Uurija uurimistulemused põhinevad üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta asjaomastel isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
 6. Käesoleva artikli kohaste uurimiste käigus tagatakse täielikult uurimise all olevate isikute kaitseõigus.
 7. Uurimistulemusi kajastava toimiku esitamisel järelevalvenõukogule teavitab uurija sellest isikuid, kelle suhtes on algatatud uurimine. Uurimise all olevatel isikutel on õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet, mis mõjutab kolmandaid isikuid.
 8. Uurimistulemusi kajastava toimiku põhjal ja juhul, kui uurimise all olevad isikud seda taotlevad, otsustab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve pärast nende isikute seisukohtade ärakuulamist vastavalt artiklile 35f, kas uurimise all olevad isikud on toime pannud ühe või mitu artikli 35d lõikes 1 loetletud rikkumistest, ning võtab rikkumise toimepaneku korral meetme vastavalt sellele artiklile.
 9. Uurija ei osale järelevalvenõukogu aruteludes ega sekku ühelgi muul viisil järelevalvenõukogu otsustusprotsessi.
 10. Komisjon võtab vastavalt artiklile 75a vastu delegeeritud õigusaktid, et täpsustada menetlusnorme trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise õiguse kasutamiseks, sealhulgas sätted, mis käsitlevad järgmist:
 a) kaitseõigus
 b) ajalised sätted
 c) trahvide või perioodiliste karistusmaksete kogumist käsitlevad sätted
 d) trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise ja täitmise aegumistähtajad.
 11. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve annab asjad kriminaalmenetluse eesmärgil üle asjaomastele riiklikele asutustele, kui ta leiab käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, millel võib olla kuriteo koosseis. Lisaks sellele hoidub Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisest, kui samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks või süüdi mõistetud siseriikliku õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on juba omandanud res judicata õigusmõju.
 Artikkel 35d
 Trahvid
 1. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teeb otsuse trahvi määramise kohta, kui ta leiab, et artiklis 35b osutatud finantseerimisasutus on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu jätnud esitamata teabe vastuseks artikli 35b lõike 3 kohasele otsusele teabe nõudmise kohta või esitanud mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe vastuseks lihtteabenõudele või artikli 35b lõike 2 kohasele otsusele.
 2. Lõikes 1 osutatud trahvide põhisumma on vähemalt 50 000 eurot ega ületa 200 000 eurot.
 3. Lõikes 2 osutatud trahvi põhisumma kindlaksmääramisel võtab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve arvesse asjaomase finantseerimisasutuse eelmise majandusaasta käivet ning trahvisumma peab olema:
 a) alammäära lähedal üksuste puhul, mille aastane käive on alla 10 miljoni euro;
 b) keskmise määra lähedal üksuste puhul, mille aastane käive on 10–50 miljonit eurot;
 c) ülemmäära lähedal üksuste puhul, mille aastane käive on üle 50 miljoni euro.
 Vajaduse korral trahvide põhisummasid kohandatakse lõikes 2 sätestatud piirides, võttes arvesse raskendavaid või kergendavaid asjaolusid kooskõlas lõikes 5 sätestatud asjaomaste koefitsientidega.
 Asjaomaseid raskendavate asjaolude koefitsiente kohaldatakse põhisumma suhtes ükshaaval. Kui korraga kohaldatakse mitut raskendava asjaolu koefitsienti, liidetakse põhisummale põhisumma ja selle summa vahe, mis saadakse iga üksiku raskendava asjaolu koefitsiendi kohaldamise tulemusel.
 Asjaomaseid kergendavate asjaolude koefitsiente kohaldatakse põhisumma suhtes ükshaaval. Kui korraga kohaldatakse mitut kergendava asjaolu koefitsienti, lahutatakse põhisummast põhisumma ja selle summa vahe, mis saadakse iga üksiku kergendava asjaolu koefitsiendi kohaldamise tulemusel.
 4. Lõikes 2 osutatud põhisummade suhtes kohaldatakse kumulatiivselt järgmisi kohandamiskoefitsiente:
 a)
 raskendavaid asjaolusid kajastavad kohandamiskoefitsiendid on järgmised:
 i) kui rikkumine on toime pandud korduvalt, kohaldatakse iga korduva rikkumise puhul lisakoefitsienti 1,1;
 ii) kui rikkumine kestis üle kuue kuu, kohaldatakse koefitsienti 1,5;
 iii) kui rikkumine on toime pandud tahtlikult, kohaldatakse koefitsienti 2;
 iv) kui rikkumise kindlakstegemisest alates ei ole võetud parandusmeetmeid, kohaldatakse koefitsienti 1,7;
 v) kui finantseerimisasutuse kõrgem juhtkond ei ole Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvega koostööd teinud, kohaldatakse koefitsienti 1,5;
 b)
 kergendavaid asjaolusid kajastavad kohandamiskoefitsiendid on järgmised:
 i) kui rikkumine kestis alla 10 tööpäeva, kohaldatakse koefitsienti 0,9;
 ii) kui finantseerimisasutuse kõrgem juhtkond suudab tõendada, et nad on võtnud kõik vajalikud meetmed, et ära hoida artikli 35 lõike 6a kohase nõude täitmata jätmist, kohaldatakse koefitsienti 0,7;
 iii) kui finantseerimisasutus on Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet rikkumisest teavitanud kiiresti, tõhusalt ja täielikult, kohaldatakse koefitsienti 0,4;
 iv) kui finantseerimisasutus on vabatahtlikult võtnud meetmeid eesmärgiga tagada, et sarnast rikkumist ei oleks tulevikus võimalik toime panna, kohaldatakse koefitsienti 0,6.
 5. Olenemata lõigetest 2 ja 3, ei tohi trahvisumma ületada 20 % asjaomase finantseerimisasutuse eelmise majandusaasta käibest, välja arvatud juhul, kui finantseerimisasutus on saanud rikkumisest otsest või kaudset rahalist kasu. Sellisel juhul peab trahvi kogusumma olema vähemalt võrdne saadud rahalise kasuga.
 Artikkel 35e
 Perioodilised karistusmaksed
 1. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võtab vastu otsuseid perioodilise karistusmakse määramise kohta, et sundida artikli 35b lõikes 1 osutatud asutusi või üksuseid esitama artikli 35b lõike 3 kohase otsusega nõutud teavet.
 2. Perioodiline karistusmakse peab olema mõjus ja proportsionaalne. Perioodiline karistusmakse määratakse igapäevaselt, kuni asjaomane finantseerimisasutus täidab lõikes 1 osutatud asjakohast otsust.
 3. Olenemata lõikest 2 on perioodilise karistusmakse summa 3 % asjaomase finantseerimisasutuse keskmisest päevasest käibest eelmisel majandusaastal. See summa arvutatakse alates kuupäevast, mis on sätestatud otsuses, millega määratakse perioodiline karistusmakse.
 4. Perioodiline karistusmakse määratakse maksimaalselt kuueks kuuks alates Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsuse teatavakstegemisest.
 Artikkel 35f
 Õigus olla ära kuulatud
 1. Enne otsuse tegemist trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kohta artiklite 35d ja 35e alusel annab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve finantseerimisasutustele, kelle suhtes on esitatud teabenõue, võimaluse avaldada arvamust.
 Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsused põhinevad üksnes sellistel uurimistulemustel, mille kohta on asjaomastel finantseerimisasutustel olnud võimalik esitada märkusi.
 2. Menetluse kestel tagatakse täielikult lõikes 1 osutatud finantseerimisasutuse kaitseõigus. Finantseerimisasutusel on õigus tutvuda Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet ega Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ametialaseks kasutuseks ettenähtud ettevalmistavaid dokumente.
 Artikkel 35g
 Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete avalikustamine, laad, täitmisele pööramine ja eelarvesse kandmine
 1. Artiklite 35d ja 35e kohaselt määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on haldusliku iseloomuga ja kuuluvad täitmisele.
 2. Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete täitmisele pööramise tagamist reguleerivad selles liikmesriigis kehtivad menetlusnormid, mille territooriumil täitmine aset leiab. Täitekorralduse ilma nõudeta muude formaalsuste kohta peale otsuse autentsuse tõestamise lisab trahvi või perioodilise karistusmakse määramise otsusele ametiasutus, kelle iga liikmesriik selleks otstarbeks määrab ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele ja Euroopa Liidu Kohtule teatavaks teeb.
 3. Kui lõikes 2 osutatud formaalsused on asjaomase poole avalduse põhjal lõpetatud, võib nimetatud pool asuda otsust täitma kooskõlas siseriiklike õigusaktidega, saates küsimuse otse pädevale asutusele.
 4. Trahvi või perioodilise karistusmakse täitmisele pööramise võib peatada ainult Euroopa Liidu Kohtu otsusega. Asjaomase liikmesriigi kohtute pädevusse kuuluvad siiski kaebused trahvi või perioodilise karistusmakse täitmisele pööramise ebaseaduslikkuse kohta.
 5. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve avalikustab kõik vastavalt artiklitele 35d ja 35e määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine ohustaks tõsiselt finantsturge või tekitaks asjaomastele osalistele ebaproportsionaalset kahju.
 6. Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summad kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse.
 Artikkel 35h
 Otsuste läbivaatamine Euroopa Liidu Kohtus
 Euroopa Liidu Kohtul on täielik pädevus läbi vaadata otsuseid, millega Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve on määranud trahve või perioodilisi karistusmakseid. Euroopa Liidu Kohus võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve määratud trahvi või perioodilise karistusmakse tühistada, seda vähendada või suurendada.“
 (24)Artikli 36 lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve saab hoiatuse või soovituse, mille Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu on teinud pädevale asutusele, kasutab ta vajaduse korral talle käesoleva määrusega antud volitusi, et tagada õigeaegsete järelmeetmete võtmine.“
 (25)Artiklit 37 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõike 5 esimese lõigu viimane lause asendatakse järgmisega:
 „Kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogu ja tööandjapensionide sidusrühmade kogu liikmete volitused kestavad neli aastat, pärast mida tuleb läbi viia uus valikumenetlus.“
 (c)Lõikele 6 lisatakse järgmised lõigud:
 „Kui pangandussektori sidusrühmade kogu ei suuda arvamuses või nõuandes kokku leppida, võivad üht sidusrühmade kogu esindavad liikmed esitada eraldi arvamuse või nõuande.
 Kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogu, tööandjapensionide sidusrühmade kogu, pangandussektori sidusrühmade kogu ja väärtpaberituru sidusrühmade kogu võivad esitada ühisarvamusi ja ühiseid nõuandeid küsimustes, mis on seotud Euroopa järelevalveasutuste tööga vastavalt käesoleva määruse artiklile 56, mis käsitleb ühiseid seisukohti ja õigusakte.“
 (26)Artikkel 39 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 39
 Otsustamismenetlus
 1. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve toimib käesoleva määrusega ettenähtud otsuseid vastu võttes lõigete 2–6 kohaselt, v.a otsuste puhul, mis on vastu võetud vastavalt artiklitele 35b, 35d ja 35e.
 2. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teavitab iga adressaati otsuse tegemise kavatsusest, määrates tähtaja, mille jooksul adressaat võib esitada oma seisukohad otsuse sisu kohta, võttes täielikult arvesse küsimuse kiireloomulisust, keerukust ja võimalikke tagajärgi. Esimeses lauses ettenähtud sätteid kohaldatakse mutatis mutandis artikli 17 lõikes 3 osutatud soovituste suhtes.
 3. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsuses tuleb märkida otsuse aluseks olevad asjaolud.
 4. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsuse adressaate teavitatakse käesoleva määruse kohastest õiguskaitsevahenditest.
 5. Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võtab vastu artikli 18 lõike 3 või artikli 18 lõike 4 kohase otsuse, vaatab ta selle läbi asjakohase ajavahemiku järel.
 6. Artiklite 17, 18 või 19 kohaselt vastu võetud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsused avalikustatakse. Sellega avalikustatakse ka asjaomase pädeva asutuse või finantseerimisasutuse andmed ja otsuse põhisisu, välja arvatud juhul, kui avalikustamine on vastuolus finantseerimisasutuste õigustatud huviga või nende ärisaladuste kaitsmisega või kui see võib tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsust.“
 (27)Artiklit 40 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
 i)lisatakse punkt aa:
 „aa) artikli 45 lõikes 1 osutatud juhatuse täisliikmed, kellel ei ole hääleõigust;“.
 (c)
 Lõike 7 teine lõik jäetakse välja.
 (d)
 Lisatakse järgmine lõige 8:
 „8. Kui lõike 1 punktis b osutatud riiklik avaliku sektori asutus ei ole vastutav tarbijakaitse-eeskirjade täitmise tagamise eest, võib selles punktis osutatud järelevalvenõukogu liige kutsuda kohtumisele liikmesriigi tarbijakaitseameti esindaja, kellel ei ole hääleõigust. Kui liikmesriigis on tarbijakaitsealane vastutus jagatud mitme ametiasutuse vahel, lepivad kõnealused asutused kokku ühises esindajas.“
 (28)Artikkel 41 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 41
 Sisekomiteed
 Järelevalvenõukogu võib teatavate ülesannete täitmiseks moodustada sisekomiteesid. Järelevalvenõukogu võib delegeerida kõnealustele sisekomiteedele, juhatusele või eesistujale teatavaid selgelt kindlaks määratud ülesandeid ja otsuseid.“
 ;
 (29)Artikli 42 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „Järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmed täidavad käesoleva määrusega neile pandud ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt üksnes liidu kui terviku huvides ning nad ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, liikmesriikide valitsustelt ega muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.“
 (30)Artiklit 43 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Järelevalvenõukogu annab juhiseid Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevuseks. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, võtab järelevalvenõukogu vastu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve arvamused, soovitused, suunised ja otsused ning esitab juhatuse ettepaneku alusel II peatükis osutatud nõuandeid.“
 (c)Lõiked 2 ja 3 jäetakse välja.
 (d)Lõike 4 esimene lause asendatakse järgmisega:
 „Järelevalvenõukogu võtab igal aastal enne 30. septembrit juhatuse ettepaneku alusel vastu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve järgmise aasta tööprogrammi ning edastab selle teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.“
 (e)Lõige 5 asendatakse järgmisega:
 „5. Järelevalvenõukogu võtab juhatuse ettepaneku põhjal vastu artikli 53 lõikes 7 osutatud aruande kavandil põhineva Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevust käsitleva aastaaruande, sealhulgas eesistuja ülesannete täitmise kohta, ning edastab nimetatud aruande iga aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Aruanne avalikustatakse.“
 (f)Lõige 8 jäetakse välja.
 (31)Artiklit 44 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõike 1 teisele lõigule lisatakse järgmine lause:
 „Juhatuse täisliikmed ja eesistuja nende otsuste üle ei hääleta.“
 (c)Lõike 1 kolmas ja neljas lõik jäetakse välja.
 (d)Lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4. Hääleõiguseta liikmed ja vaatlejad ei osale järelevalvenõukogu aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantseerimisasutusi, kui artikli 75 lõikes 3 või artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktides ei ole sätestatud teisiti.
 Esimest lõiku ei kohaldata eesistuja, selliste liikmete, kes on ühtlasi juhatuse liikmed ja Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu nimetatud Euroopa Keskpanga esindaja suhtes.“
 (32)III peatüki 2. jao pealkiri asendatakse järgmisega:
 „Juhatus“.
 (33)Artikkel 45 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 45
 Koosseis
 „1. Juhatusse kuuluvad eesistuja ja kolm täisliiget. Eesistuja annab igale täisliikmele selgelt määratletud poliitilised ja juhtimisülesanded. Üks täisliige vastutab eelarvevaldkonna ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tööprogrammiga seotud küsimuste eest („vastutav liige“). Üks täisliige on eesistuja asetäitja ning täidab kooskõlas käesoleva määrusega eesistuja ülesandeid viimase puudumise või mõistliku takistuse korral. .
 2. Täisliikmed valitakse nende finantseerimisasutuste ja finantsturgudega seotud pädevuse, oskuste ja teadmiste põhjal ning finantsjärelevalve ja -reguleerimise valdkonnas saadud kogemuste alusel. Täisliikmetel peab olema pikaaegne juhtimiskogemus. Valik tehakse avaliku kandideerimismenetluse alusel, millest teatatakse Euroopa Liidu Teatajas ning mille põhjal komisjon koostab sobivate kandidaatide nimekirja.
 Komisjon esitab selle nimekirja Euroopa Parlamendile heakskiitmiseks. Pärast kõnealuse nimekirja heakskiitmist võtab nõukogu vastu otsuse juhatuse täisliikmete, sh vastutava liikme ametisse nimetamise kohta.
 3. Kui juhatuse täisliige ei vasta enam artikli 46 kohastele tingimustele või kui ta leitakse olevat süüdi raskes üleastumises, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament, võtta vastu rakendusotsuse tema ametist tagandamise kohta.
 4. Täisliikmete ametiaeg on viis aastat ja seda võib ühe korra pikendada. Täisliikme viie aasta pikkuse ametiaja lõpule eelneva üheksa kuu jooksul hindab järelevalvenõukogu järgmist:
 a) esimesel ametiajal saavutatud tulemusi ja viisi, kuidas need saavutati;
 b) Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ülesandeid ja nõudeid järgmistel aastatel.
 Hindamise tulemusi arvesse võttes esitab komisjon nõukogule nende täisliikmete nimekirja, kelle ametiaega pikendatakse. Nõukogu võib kõnealust nimekirja ja hindamist arvesse võttes pikendada täisliikmete ametiaega.“
 (34)Lisatakse artikkel 45a:
 „Artikkel 45 a
 Otsuste tegemine
 1. Juhatuse otsused võetakse vastu liikmete lihthäälteenamusega. Igal liikmel on üks hääl. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab eesistuja hääl.
 2. Komisjoni esindaja osaleb juhatuse koosolekutel hääleõiguseta, v.a artiklis 63 osutatud küsimustes.
 3. Juhatus võtab vastu ja avalikustab oma kodukorra.
 4. Juhatuse koosolek kutsutakse kokku eesistuja kutsel tema enda algatusel või vähemalt ühe liikme taotluse korral ning koosolekut juhib eesistuja.
 Juhatuse koosolekud toimuvad enne iga järelevalvenõukogu koosolekut ja nii tihti, kui juhatus vajalikuks peab. Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt viis korda aastas.
 5. Juhatuse liikmeid võivad tulenevalt kodukorrast abistada nõustajad või eksperdid. Hääleõiguseta osalised ei osale juhatuse aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantseerimisasutusi.“
 (35)Lisatakse järgmine artikkel 45b:
 „Artikkel 45b
 Sisekomiteed
 Juhatus võib teatavate ülesannete täitmiseks moodustada sisekomiteesid.“
 (36)Artikkel 46 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 46
 Sõltumatus
 Juhatuse liikmed täidavad oma ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt üksnes liidu kui terviku huvides ning nad ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, liikmesriikide valitsustelt ja muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.
 Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja asutused ega ükski muu avalik- või eraõiguslik isik ei püüa juhatuse liikmeid nende ülesannete täitmisel mõjutada.“
 (37)Artikkel 47 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 47
 Ülesanded
 1. Juhatus tagab, et Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve täidab oma kohustusi ja talle pandud ülesandeid vastavalt käesolevale määrusele. Ta võtab kõik vajalikud meetmed, eelkõige võtab vastu sisemised halduseeskirjad ja avaldab teated, et tagada Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve toimimine vastavalt käesolevale määrusele.
 2. Juhatus esitab järelevalvenõukogule vastuvõtmiseks iga-aastase ja mitmeaastase tööprogrammi.
 3. Juhatus kasutab oma eelarvepädevust vastavalt artiklitele 63 ja 64.
 Juhatus on pädev tegutsema ja otsuseid vastu võtma artiklite 17, 19, 22, 29a, 30, 31a, 32 ja 35b kuni 35h kohaldamiseks. Juhatus teavitab järelevalvenõukogu vastuvõetud otsustest.
 3a. Juhatus uurib kõiki järelevalvenõukogus otsustamisele tulevaid küsimusi, esitab nende kohta oma arvamuse ja teeb ettepanekuid.
 4. Juhatus võtab vastu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve personalipoliitika kava ja vastavalt artikli 68 lõikele 2 vajalikud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) rakendusmeetmed.
 5. Juhatus võtab vastavalt artiklile 72 vastu erisätted, mis käsitlevad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve dokumentidele juurdepääsu õigust.
 6. Juhatus teeb artikli 53 lõikes 7 osutatud aruande kavandi alusel ettepaneku Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevust ja selle eesistuja ülesandeid kajastava aastaaruande kohta, mis esitatakse kinnitamiseks järelevalvenõukogule.
 7. Juhatus nimetab apellatsiooninõukogu liikmed ametisse ja vabastab nad ametist kooskõlas artikli 58 lõigetega 3 ja 5.
 8. Juhatuse liikmed avalikustavad kõik peetud koosolekud ja saadud hüved. Kulutused registreeritakse avalikult kooskõlas personalieeskirjadega.
 9. Vastutaval liikmel on järgmised ülesanded:
 a) rakendada iga-aastast tööprogrammi lähtuvalt järelevalvenõukogu suunistest ning juhatuse kontrolli all;
 b) võtta kõik vajalikud meetmed, eelkõige võtta vastu sisemised halduseeskirjad ja avaldada teated, et tagada Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve toimimine vastavalt käesolevale määrusele;
 c) koostada artikli 47 lõikes 2 osutatud mitmeaastane tööprogramm;
 d) koostada iga aasta 30. juuniks artikli 47 lõikes 2 osutatud järgmise aasta tööprogramm;
 e) koostada Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esialgne eelarveprojekt vastavalt artiklile 63 ja rakendada Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarvet vastavalt artiklile 64;
 f) koostada igal aastal aruande kavand, mille ühes jaos käsitletakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve regulatiivset ja järelevalvealast tegevust ning teises jaos finants- ja haldusküsimusi;
 g) kasutada talle Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötajate suhtes artikli 68 kohaselt antud volitusi ja lahendada personaliküsimusi.“
 (38)Artiklit 48 muudetakse järgmiselt.
 (b)
 Lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Eesistuja vastutab järelevalvenõukogu töö ettevalmistamise eest ning juhatab nii järelevalvenõukogu kui ka juhatuse koosolekuid.“
 (c)
 Lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Eesistuja valitakse avaliku kandideerimismenetluse alusel, millest teatatakse Euroopa Liidu Teatajas, arvestades tema pädevust, oskusi ning teadmisi finantseerimisasutuste ja finantsturgude kohta ning kogemusi finantsjärelevalve ja -regulatsiooni valdkonnas. Komisjon esitab eesistuja ametikoha kandidaatide nimekirja Euroopa Parlamendile heakskiidu saamiseks. Pärast kõnealuse nimekirja heakskiitmist võtab nõukogu vastu otsuse eesistuja ametisse nimetamise kohta.
 Kui eesistuja ei vasta enam artiklis 49 osutatud tingimustele või kui ta leitakse olevat süüdi raskes üleastumises, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament, võtta vastu rakendusotsuse tema ametist tagandamise kohta.“
 (d)
 Lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Nõukogu võib komisjoni ettepanekul ja hindamist arvesse võttes pikendada eesistuja ametiaega üks kord.“
 (e)
 Lõige 5 jäetakse välja.
 (39)Lisatakse artikkel 49a:
 „Artikkel 49a
 Kulud
 Eesistuja avalikustab kõik peetud koosolekud ja saadud hüved. Kulud registreeritakse avalikult kooskõlas personalieeskirjadega.“
 (40)Artiklid 51, 52 ja 53 jäetakse välja.
 (41)Artikli 54 lõikesse 2
 lisatakse järgmine taane:
 „ — tarbija- ja investorikaitse;“.
 (42)Artikli 55 lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Üks juhatuse liige, artikli 47 lõike 8a kohane vastutav liige, komisjoni esindaja ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esindaja kutsutakse ühiskomitee koosolekutele ja ka artiklis 57 osutatud allkomiteede koosolekutele vaatlejatena.“
 (43)Artiklit 58 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „3. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve juhatus nimetab ametisse apellatsiooninõukogu kaks liiget ja kaks asendusliiget komisjoni esitatud nimekirja alusel pärast avaliku osalemiskutse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja olles konsulteerinud järelevalvenõukoguga.“
 (c)Lõige 5 asendatakse järgmisega:
 „5. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve juhatuse poolt ametisse nimetatud apellatsiooninõukogu liiget ei tohi tema ametiaja jooksul ametist vabastada, välja arvatud juhul, kui liige on süüdi tõsises üleastumises, mille puhul juhatus teeb pärast järelevalvenõukoguga konsulteerimist sellekohase otsuse.“
 (44)Artikli 59 lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Apellatsiooninõukogu liikmed on oma otsuste tegemisel sõltumatud. Nad ei ole seotud ühegi juhisega. Nad ei tohi täita Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalves, selle juhatuses ega järelevalvenõukogus muid ülesandeid.“
 (45)Artikli 60 lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Iga füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas pädevad asutused, võivad esitada kaebusi artiklite 17, 18, 19 ja 35 kohaste Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsuste ja muude artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktide kohaselt tehtud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsuste peale, mis on neile adresseeritud, või sellise otsuse peale, mis teda vormiliselt teisele isikule adresseeritud otsusena siiski otseselt ja isiklikult puudutab.“
 (46)Artiklit 62 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Ilma et see piiraks muude tululiikide kasutamist, koosneb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tulu eelkõige järgmiste vahendite kombinatsioonist:
 a) tasakaalustav toetus liidu eelarvest, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni jaotis) ning mis ei ületa 40 % Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve prognoositavatest tuludest;
 b) finantseerimisasutuste iga-aastased osamaksed, mis põhinevad kõigi Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve pädevusvaldkonda kuuluvate osalejate kategooriate puhul käesoleva määrusega või artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktidega ettenähtud tegevuste iga-aastastel prognoositavatel kuludel;
 c) Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele makstavad tasud juhtudel, mis on täpsustatud liidu vastavates õigusaktides;
 d) mis tahes vabatahtlikud sissemaksed liikmesriikidelt või vaatlejatelt;
 e) pädevate asutuste tellitud avaldamis-, koolitus- ja muude teenuste eest makstavad tasud.
 (c)Lisatakse järgmised lõiked 5 ja 6:
 „5. Finantseerimisasutuste lõike 1 punktis b osutatud iga-aastaseid osamakseid koguvad iga liikmesriigi määratud asutused. Iga liikmesriik maksab iga eelarveaasta 31. märtsiks Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele summa, mille ta on kohustatud koguma vastavalt artiklis 62a osutatud delegeeritud aktis sätestatud kriteeriumidele.
 6. Liikmesriikide ja vaatlejate vabatahtlikke sissemakseid, millele on osutatud lõike 1 punktis d, ei võeta vastu, kui nende vastuvõtmine seab kahtluse alla Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve sõltumatuse ja erapooletuse.“
 (47)Lisatakse artikkel 62a:
 „Artikkel 62a
 Finantseerimisasutuste iga-aastaste sissemaksete arvutamist käsitlevad delegeeritud õigusaktid
 Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 75a vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse üksikute finantseerimisasutuste artikli 62 punktis e osutatud iga-aastaste osamaksete arvutamise kord ja määratakse kindlaks järgmine:
 a) metoodika, mille kohaselt jaotatakse prognoositavad kulud finantseerimisasutuste kategooriate vahel, et määrata kindlaks iga kategooria finantseerimisasutuste osamakse suurus;
 b) asjakohased ja objektiivsed kriteeriumid, mille alusel määrata kindlaks üksikute finantseerimisasutuste iga-aastased osamaksed artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktide kohaldamisel ning mis põhinevad nende asutuste suurusel, väljendades seega nende tähtsust turul.
 Esimese lõigu punktis b osutatud kriteeriumidega kehtestatakse kas miinimumkünnis, millest allapoole ei tule osamakset tasuda või osamakse miinimumväärtus.“
 (48)Artikkel 63 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 63
 Eelarve koostamine
 1. Vastutav liige koostab igal aastal iga-aastase ja mitmeaastase programmi põhjal ühtse programmdokumendi kavandi Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tulude ja kulude eelarvestuse ja personali kohta kolmeks järgmiseks eelarveaastaks ning edastab selle koos ametikohtade loeteluga juhatusele ja järelevalvenõukogule.
 1a. Juhatus võtab järelevalvenõukogu poolt heakskiidetud kavandi alusel vastu ühtse programmdokumendi kavandi kolmeks järgmiseks eelarveaastaks.
 1b. Juhatus edastab ühtse programmdokumendi kavandi komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. jaanuariks.
 2.
 Ühtse programmdokumendi kavandi põhjal kannab komisjon liidu eelarve projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ning liidu üldeelarvest eraldatava tasakaalustava toetuse summa vastavalt aluslepingu artiklitele 313 ja 314.
 3.
 Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ametikohtade loetelu. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tasakaalustavaks toetuseks kasutatavad assigneeringud.
 4. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarve võtab vastu järelevalvenõukogu. Eelarve on lõplik pärast liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse selles vastavad kohandused.
 5. Juhatus teatab eelarvepädevatele institutsioonidele viivitamata oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võib olla oluline finantsmõju tema eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga seotud projektide, näiteks hoonete üürimise või ostmise korral.“
 (49)Artikkel 64 asendatakse järgmisega:
 Artikkel 64
 Eelarve täitmine ja kontroll
 1. Vastutav liige on eelarvevahendite käsutaja ning täidab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarvet.
 2. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaarvepidaja saadab komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale järgmise aasta 1. märtsiks esialgse raamatupidamisaruande.
 3. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale konsolideerimiseks vajalikud raamatupidamisandmed viimase poolt kindlaksmääratud viisil ja vormis.
 4. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaarvepidaja saadab hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks eelmise eelarveaasta eelarve täitmist ja finantsjuhtimist käsitleva aruande järelevalvenõukogu liikmetele, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.
 5. Pärast kontrollikojalt finantsmääruse artikli 148 kohaselt esitatud märkuste saamist Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esialgse raamatupidamisaruande kohta koostab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaarvepidaja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve lõpliku raamatupidamisaruande. Vastutav liige saadab aruande järelevalvenõukogule, kes esitab selle kohta oma arvamuse.
 6. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaarvepidaja edastab lõpliku raamatupidamisaruande koos juhatuse arvamusega järgmise eelarveaasta 1. juuliks komisjoni peaarvepidajale, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.
 Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaarvepidaja edastab järgmise eelarveaasta 1. juuliks komisjoni peaarvepidajale ka aruandepaketi standardvormis, mille komisjoni peaarvepidaja on konsolideerimise eesmärgil ette näinud.
 7. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15. novembriks.
 8. Vastutav liige saadab kontrollikojale vastuse kontrollikoja märkuste kohta 30. septembriks. Vastuse koopia saadab ta ka juhatusele ja komisjonile.
 9. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab vastutav liige Euroopa Parlamendile finantsmääruse artikli 165 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta kohaldamiseks.
 10. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal kiidab Euroopa Parlament heaks Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevuse aasta N eelarve täitmisel enne 15. maid aastal N + 2.“
 (50)Artikkel 65 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 65
 Finantseeskirjad
 Juhatus võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad. Kõnealused eeskirjad ei tohi kalduda kõrvale komisjoni delegeeritud määrusest (EL) nr 1271/2013* asutuste puhul, millele viidatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208, välja arvatud juhul, kui see on põhjendatud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve konkreetsete operatiivvajadustega ning kui on olemas komisjoni eelnev nõusolek.
 *Komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1271/2013 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42).“
 (51)Artikli 66 lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Pettuste, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevusega võitlemiseks kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 883/2013* Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve suhtes piiranguteta.
 *Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).“
 (52)Artiklit 68 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
 „1. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötajate, sealhulgas juhatuse täisliikmete ja eesistuja suhtes kohaldatakse personalieeskirju, muude teenistujate teenistustingimusi ning nende kohaldamiseks liidu institutsioonide poolt ühiselt vastu võetud eeskirju.
 2. Juhatus võtab komisjoni nõusolekul vastu vajalikud rakendusmeetmed personalieeskirjade artiklis 110 sätestatud korras.“
 (c)Lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4. Juhatus võtab vastu sätted, millega lubatakse lähetada liikmesriikide eksperte Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvesse.“
 (53)Artiklit 70 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „1. Järelevalvenõukogu liikmetel ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kõigil töötajatel, sealhulgas liikmesriikidest ajutiselt lähetatud ametnikel ja kõikidel teistel Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve heaks lepingulisel alusel töötavatel isikutel on kohustus hoida ametisaladust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 339 ning asjaomastele liidu õigusaktide sätetele isegi pärast oma ametikohustuste lõppemist.“
 (c)Lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Peale selle ei takista lõike 1 ja käesoleva lõike esimese lõigu kohased kohustused Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet ja pädevaid asutusi kasutamast teavet artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktide täitmise tagamiseks, eriti otsuste tegemise õiguspärastes menetlustes.“
 (d)Lisatakse järgmine lõige 2a:
 „2a. Juhatus ja järelevalvenõukogu tagavad, et selliste isikute suhtes, kes osutavad otseselt või kaudselt, pidevalt või vahetevahel Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ülesannetega seotud mis tahes teenuseid, sh juhatuse ja järelevalvenõukogu poolt heaks kiidetud või pädevate asutuste määratud ametnike ja isikute suhtes kohaldatakse ametisaladuse nõudeid, mis on samaväärsed eelnevates lõigetes sätestatud nõuetega.
 Samad ametisaladuse nõuded kehtivad ka vaatlejatele, kes osalevad juhatuse ja järelevalvenõukogu koosolekutel ning võtavad osa Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevusest.“
 (e)Lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „Lõiked 1 ja 2 ei takista Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvel vahetamast teavet pädevate asutustega kooskõlas käesoleva määrusega ja muude liidu õigusaktidega, mida kohaldatakse finantseerimisasutuste suhtes.“
 (54)Artikkel 71 asendatakse järgmisega:
 „Käesolev määrus ei piira liikmesriikide kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ega Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega kooskõlas määrusega (EL) 2018/XXX (ELi institutsioonide ja asutuste suhtes kohaldatav andmekaitsemäärus), kui nad täidavad oma ülesandeid.“
 (55)Artikli 72 lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Juhatus võtab vastu praktilised meetmed määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks.“
 (56)Artikli 73 lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Juhatus teeb otsuse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalves keelte kasutamise sisekorra kohta.“
 (57)Artikli 74 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „Vajalikud kokkulepped, milles käsitletakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele asukohaliikmesriigis eraldatavaid ruume ja selle riigi pakutavaid vahendeid ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve asukohaliikmesriigis Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötajate ja nende perekonnaliikmete suhtes kohaldatavaid erieeskirju, sätestatakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja asukohaliikmesriigi vahelises peakorterilepingus, mis sõlmitakse pärast juhatuse heakskiidu saamist.“
 (58)Lisatakse artikkel 75 a:
 „Artikkel 75 a
 Delegeeritud volituste rakendamine
 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
 2. Artiklis 35c ja artiklis 62a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse määramata ajaks.
 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 35c ja artiklis 62a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud õiguste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
 4.
 Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.
 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 6. Artikli 35c või artikli 62a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.“
 (59)Artikkel 76 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 76
 Suhe Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteega
 Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet käsitatakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee õigusjärglasena. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee kõik varad ja kohustused ning kõik pooleliolevad toimingud antakse hiljemalt Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve asutamise kuupäeval automaatselt üle Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee koostab aruande oma varade ja kohustuste lõppseisu kohta kõnealuse üleandmise kuupäeva seisuga. Kõnealuse aruande auditeerivad ja kinnitavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee ja komisjon.“
 (60)Lisatakse uus artikkel 77a:
 Artikkel 77a
 Üleminekusätted
 Määruse nr 1094/2010 (viimati muudetud direktiiviga 2014/51/EL) kohaselt ametisse nimetatud tegevdirektori, kes on sellel ametikohal [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev 3 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist], ülesanded ja ametikoht kaotatakse nimetatud kuupäeval.
 Määruse nr 1094/2010 (viimati muudetud direktiiviga 2014/51/EL) kohaselt ametisse nimetatud eesistuja, kes on sellel ametikohal [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev 3 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist], ülesanded ja ametikoht säilivad kuni ametiaja lõpuni.
 Määruse nr 1094/2010 (viimati muudetud direktiiviga 2014/51/EL) kohaselt ametisse nimetatud juhatuse liikmete, kes on sellel ametikohal [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev 3 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist], ülesanded ja ametikohad kaotatakse nimetatud kuupäeval.“
 Artikkel 3
 Määruse (EL) nr 1095/2010 muutmine
 Määrust (EL) 1095/2010 muudetakse järgmiselt.
 (1)Artiklit 1 muudetakse järgmiselt.
 (b)
 Lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb käesolevast määrusest tulenevate volituste alusel ja järgmiste õigusaktide reguleerimisala piires: direktiiv 97/9/EÜ, direktiiv 98/26/EÜ, direktiiv 2001/34/EÜ, direktiiv 2002/47/EÜ, direktiiv 2003/71/EÜ, direktiiv 2004/39/EÜ, direktiiv 2004/109/EÜ, direktiiv 2009/65/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/61/EÜ*, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002**, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/34/EL*** ja määrus (EÜ) nr 1060/2009 ning direktiivi 2002/87/EÜ, direktiivi EL/2015/849 ja direktiivi 2002/65/EÜ asjakohased osad sellises ulatuses, et neid kohaldatakse ettevõtjate suhtes, kes pakuvad investeerimisteenuseid, või ühisinvesteerimisettevõtjate suhtes, kes turustavad oma osakuid või aktsiaid, ning pädevate asutuste suhtes, kes nende üle järelevalvet teevad, sh kõik direktiivid, määrused ja otsused, mis põhinevad kõnealustel õigusaktidel, ning kõik tulevased õiguslikult siduvad liidu õigusaktid, millega antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ülesandeid.
 *Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).
 **Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1).
 ***Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).“
 (c)
 Lisatakse järgmine lõige 3a:
 „3a. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira muude liidu õigusaktide kohaldamist, millega antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tegevusloa andmise või järelevalve funktsioon ja vastavad volitused.“
 (2)Artikli 2 lõikele 5 lisatakse järgmine lõik:
 „Käesolevas määruses sisalduvad viited järelevalvele hõlmavad kõigi pädevate asutuste artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktide kohaseid tegevusi.“
 (3)Artikli 4 punkti 3 alapunkt ii asendatakse järgmisega:
 „ii) direktiivide 2002/65/EÜ ja EL/2015/849 puhul asutused, kes on pädevad tagama, et investeerimisteenuseid osutavad ühingud ja oma osakuid või aktsiaid turustavad ühisinvesteerimisettevõtjad järgivad kõnealustes direktiivides sätestatud nõudeid;“.
 (4)Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:
 (b)
 punkt 2 asendatakse järgmisega:
 „2) juhatus, kes täidab artiklis 47 sätestatud ülesandeid;“;
 (c)
 punkt 4 jäetakse välja.
 (5)Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:
 (b)
 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
 i) lisatakse punkt aa:
 „aa) koostada ajakohastatud järelevalve käsiraamat liidu finantsturu osaliste järelevalve kohta, ning seda hallata;“;
 ii)alapunktid e ja f asendatakse järgmisega:
 „e) korraldada ja läbi viia pädevate asutuste hindamine, koostada sellega seotud suunised ja soovitused ning määrata kindlaks parimad tavad, et tagada järelevalvetulemuste sidusus;
 f) jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas, sealhulgas vajaduse korral uuenduslike finantsteenuste arengut;“;
 iii)punkt h asendatakse järgmisega:
 „h) tugevdada tarbijate ja investorite kaitset;“;
 iv)punkt l jäetakse välja;
 (c)lisatakse lõige 1a:
 „1a. Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel võtab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvesse tehnoloogilist innovatsiooni, innovatiivseid ja kestlikke ärimudeleid ning keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisega seotud tegurite lõimimist.“
 (d)Lõiget 2 muudetakse järgmiselt:
 i) lisatakse punkt ca:
 „c) esitada soovitusi kooskõlas artiklitega 29a ja 31a;“;
 ii) punkt h asendatakse järgmisega:
 „h) koguda finantseerimisasutuste kohta vajalikku teavet kooskõlas artiklitega 35 ja 35b.“
 (e)Lisatakse järgmine lõige 3:
 „3. Lõikes 1 osutatud ülesannete täitmisel ja lõikes 2 osutatud volituste kasutamisel pöörab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõuetekohast tähelepanu parema õigusloome põhimõtetele, sealhulgas kooskõlas käesoleva määrusega tehtud tasuvusanalüüsi tulemustele.“
 (6)Artiklit 9 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõikele 1 lisatakse punktid aa ja ab:
 „aa) koostab põhjalikke temaatilisi ülevaateid turukäitumise kohta, mis loovad ühist arusaama turgude tavadest, et teha kindlaks võimalikud probleemid ja analüüsida nende mõju;
 ab) töötab välja jaesektori riskinäitajad, et teha õigeaegselt kindlaks tarbijale ja investorile tekitatava võimaliku kahju põhjused;“.
 (c)
 Lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve jälgib uusi ja olemasolevaid finantstegevuse liike ning võib võtta vastu suuniseid ja soovitusi turgude tugevdamiseks ja turvalisemaks muutmiseks ning reguleerimis- ja järelevalvetavade ühtlustamiseks.“
 (d)
 Lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asutab oma lahutamatu osana finantsalase uuendustegevuse komitee, mis koondab kõiki asjaomaseid pädevaid riiklikke järelevalveasutusi ja tarbijakaitseasutusi, et saavutada uute või uuenduslike finantstegevuste reguleerimise või järelevalve kooskõlastatud käsitlus ning et nõustada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet teabe edastamisel Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib komitee koosseisu arvata riiklikud andmekaitseasutused.“
 (7)Artiklit 16 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib anda suuniseid ja soovitusi ka liikmesriikide asutustele, mis ei ole käesoleva määruse kohaselt pädevate asutustena määratletud, kuid millel on volitused tagada artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktide kohaldamine.“
 (c)
 Lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldab oma suuniste ja soovituste avaliku konsultatsiooni (v.a erandlike asjaolude korral) ning analüüsib selliste suuniste ja soovituste esitamisega kaasnevaid võimalikke kulusid ja saadavat kasu. Sellised konsultatsioonid ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed suuniste või soovituse kohaldamisala, olemuse ja mõjuga. Lisaks küsib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõuandeid või arvamust artiklis 37 osutatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult (v.a erandlike asjaolude korral).“
 (d)Lõikele 4 lisatakse järgmine lause:
 „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve selgitab aruandes oma suuniste ja soovituste väljaandmise põhjusi ning teeb kokkuvõtte nende suuniste ja soovituste kohta avalikul konsultatsioonil saadud tagasisidest.“
 (e)Lisatakse järgmine lõige 5:
 „5. Kui kaks kolmandikku väärtpaberituru sidusrühmade kogu liikmetest on arvamusel, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on teatavate suuniste või soovituste väljaandmisega oma pädevuse ületanud, võivad nad saata komisjonile põhjendatud arvamuse.
 Komisjon nõuab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt selgitust asjaomaste suuniste või soovituste väljaandmise põhjendatuse kohta. Pärast Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt selgituste saamist hindab komisjon suuniste või soovituste kohaldamisala, võttes arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pädevust. Kui komisjon leiab, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on oma pädevuse ületanud ning pärast seda, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele on antud võimalus esitada oma seisukohad, võib komisjon vastu võtta rakendusotsuse, millega nõutakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt asjaomaste suuniste ja soovituste tagasivõtmist. Komisjoni otsus avalikustatakse.“
 (8)Artikli 17 lõikele 2 lisatakse järgmised lõigud:
 „Ilma et see piiraks artiklis 35 sätestatud volitusi, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitada nõuetekohaselt põhjendatud teabenõude otse muudele pädevatele asutustele või asjaomastele finantsturu osalistele, kui seda peetakse vajalikuks liidu õiguse võimaliku rikkumise või kohaldamata jätmise uurimiseks. Kui põhjendatud teabenõue esitatakse finantsturu osalistele, selgitatakse selles, miks teave on vajalik liidu õiguse võimaliku rikkumise või kohaldamata jätmise uurimiseks.
 Sellise teabenõude saaja esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele põhjendamatu viivituseta selge, täpse ja täieliku teabe.
 Kui teabenõue on suunatud finantsturu osalisele, teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asjaomaseid pädevaid asutusi sellisest nõudest. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotlusel aitavad pädevad asutused teavet koguda.“
 (9)Artiklit 19 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktides sätestatud juhtudel ja ilma et see piiraks artiklis 17 sätestatud volitusi, aidata pädevatel asutustel jõuda lõigetes 2–4 osutatud korras kokkuleppele mõlemal järgmisel juhul:
 a)
 ühe või mitme asjaomase pädeva asutuse taotluse korral, kui pädev asutus ei ole nõus meetme menetluse või sisuga, kavandatud meetmega või teise pädeva asutuse tegevusetusega;
 b)
 omal algatusel, kui objektiivsete kriteeriumite alusel on kindlaks tehtud, et pädevad asutused on eriarvamusel.
 Kui artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktide kohaselt peavad pädevad asutused vastu võtma ühisotsuse, eeldatakse, et nad on eriarvamusel, kui nad ei ole jõudnud ühisotsuseni nimetatud õigusaktides sätestatud tähtaja jooksul.“
 (c)Lisatakse järgmised lõiked 1a ja 1b:
 „1a. Kui kokkuleppele ei jõuta, teavitavad asjaomased pädevad asutused Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet sellest viivitamata järgmistel juhtudel:
 a)
 kui artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktides on sätestatud tähtaeg, mille jooksul pädevad asutused peavad jõudma kokkuleppele, olenevalt sellest, kumb sündmus leiab aset varem:
 i) tähtaeg on möödunud;
 ii) üks või mitu asjaomast pädevat asutust jõuab objektiivsete kriteeriumite alusel järeldusele, et ollakse eriarvamusel;
 b)
 kui artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktides ei ole sätestatud tähtaega, mille jooksul pädevad asutused peavad jõudma kokkuleppele, olenevalt sellest, kumb sündmus leiab aset varem:
 i)
 üks või mitu asjaomast pädevat asutust jõuab objektiivsete kriteeriumite alusel järeldusele, et ollakse eriarvamusel; või
 ii)
 kaks kuud on möödunud kuupäevast, kui pädev asutus sai teiselt pädevalt asutuselt taotluse võtta teatavaid meetmeid liidu õiguse järgimiseks ning taotluse saanud asutus ei ole veel vastu võtnud otsust taotluses esitatud nõude rahuldamiseks.“;
 1b. Eesistuja hindab, kas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks tegutsema kooskõlas lõikega 1. Kui sekkumine toimub Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve algatusel, teavitab ta asjaomaseid pädevaid asutusi oma sekkumisotsusest.
 Kui artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktide kohaselt peavad pädevad asutused vastu võtma ühisotsuse, lükkavad kõik ühisotsusega seotud pädevad asutused oma üksikotsuste tegemise edasi, kuni Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on teinud artikli 47 lõikes 3a sätestatud menetluse kohase otsuse. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustab sekkuda, lükkavad kõik ühisotsusega seotud pädevad asutused oma otsuste tegemise edasi, kuni lõigetes 2 ja 3 sätestatud menetlus on lõppenud.“
 (d)Lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „Kui lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks ei ole asjaomased pädevad asutused jõudnud kokkuleppele, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teha otsuse, mille kohaselt peavad kõnealused asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma konkreetseid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et tagada kooskõla liidu õigusega. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus on asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduv. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsusega võib pädevatelt asutustelt nõuda nende vastuvõetud otsuse tühistamist või muutmist või asjaomase liidu õiguse alusel neile antud volituste kasutamist.“
 (e)Lisatakse järgmine lõige 3a:
 „3a. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab asjaomaseid pädevaid asutusi lõigete 2 ja 3 kohaste menetluste lõpetamisest ja vajaduse korral oma lõike 3 alusel tehtud otsusest.“
 (f)Lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4. Kui pädev asutus ei järgi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsust ja seetõttu ei suuda tagada, et finantsturu osaline täidaks artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidega tema suhtes vahetult kohaldatavaid nõudeid, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, ilma et see piiraks aluslepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi, võtta vastu finantseerimisasutustele adresseeritavaid üksikotsuseid, millega nõutakse teatavate meetmete võtmist, mis on vajalikud liidu õigusest tulenevate kohustuste täitmiseks, sealhulgas mis tahes tegevuse lõpetamine.“
 (10)Artikli 22 lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Selleks võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kasutada talle käesoleva määrusega, sealhulgas artiklitega 35 ja 35b antud volitusi.“
 (11)Artiklit 29 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
 i) lisatakse punkt aa:
 „aa) koostada strateegiline järelevalvekava kooskõlas artikliga 29a;“;
 ii) punkt b asendatakse järgmisega:
 „b) edendada pädevate asutuste vahel tõhusat kahe- ja mitmepoolset teabevahetust, mis hõlmab vajaduse korral kõiki asjakohaseid küsimusi, sh küberturvalisust ja küberrünnakuid, järgides samas asjakohastes liidu õigusaktides sätestatud konfidentsiaalsus- ja andmekaitsenõuded;“;
 iii) punkt e asendatakse järgmisega:
 „e) koostada valdkondlikke ja valdkondadevahelisi koolitusprogramme, mis hõlmavad muu hulgas tehnoloogilisi uuendusi, soodustada töötajate vahetust ning julgustada pädevaid asutusi rohkem kasutama lähetusi ja muid vahendeid.“
 (c)Lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
 „Ühise järelevalvekultuuri loomiseks koostab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ajakohastatud järelevalve käsiraamatu liidu finantsturu osaliste järelevalve kohta, võttes muu hulgas arvesse finantsturu osaliste (k.a tehnoloogiliste uuenduste tõttu) muutuvaid äritavasid ja ärimudeleid, ning haldab seda. Liidu järelevalvekäsiraamat käsitleb järelevalve parimaid tavasid ning kvaliteetseid metoodikaid ja menetlusi.“
 (12)Lisatakse artikkel 29a:
 „Artikkel 29a
 Strateegiline järelevalvekava
 1. Määruse [XXX lisage viide muutmismäärusele] jõustumisel ja seejärel iga kolme aasta tagant esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 31. märtsiks pädevatele asutustele adresseeritud soovituse, milles pannakse paika strateegilised järelevalve-eesmärgid ja prioriteedid (edaspidi „Strateegiline järelevalvekava”) ning võetakse arvesse pädevate asutuste panust. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve edastab strateegilise järelevalvekava teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile ning teeb selle oma veebisaidil üldsusele kättesaadavaks.
 Strateegilises järelevalvekavas määratakse kindlaks järelevalvetegevuse konkreetsed prioriteedid, et edendada järjepidevaid, tõhusaid ja tulemuslikke järelevalvetavasid, tagada liidu õiguse ühetaoline ja järjepidev kohaldamine ning tegeleda artikli 32 kohaselt kindlaks tehtud asjakohaste mikrousaldatavuse suundumuste ning võimalike riskide ja nõrkustega.
 2. Kõik pädevad asutused esitavad iga aasta 30. septembriks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele hindamiseks oma iga-aastase tööprogrammi järgmise aasta kavandi ning kirjeldavad konkreetselt oma programmikavandi seotust strateegilise järelevalvekavaga.
 Iga-aastase tööprogrammi kavand peab sisaldama konkreetseid järelevalve-eesmärke ja prioriteete ning kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid kriteeriume finantsturu osaliste, turutavade ja -käitumise ning finantsturgude valimiseks, mida iga-aastase tööprogrammi kavandit esitav pädev asutus programmiaasta jooksul kontrollib.
 3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve hindab iga-aastase tööprogrammi kavandit ning kui on oht, et strateegilise järelevalvekava prioriteete ei saavutata, esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asjaomasele pädevale asutusele soovituse selle iga-aastase tööprogrammi strateegilise järelevalvekavaga vastavusse viimiseks.
 Pädevad asutused võtavad oma iga-aastased tööprogrammid, milles on kõiki neid soovitusi arvesse võetud, vastu iga aasta 31. detsembriks.
 4. Kõik pädevad asutused esitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele iga aasta 31. märtsiks aruande oma iga-aastase tööprogrammi rakendamise kohta.
 Aruandes tuleb kirjeldada vähemalt järgmist:
 a)
 finantseerimisasutuste, turutavade ja -käitumise ning finantsturgude järelevalve ja kontrollimisega seotud tegevused ning liidu ja liikmesriigi õigust rikkunud finantseerimisasutuste suhtes võetud haldusmeetmed ja -karistused;
 b)
 sellised teostatud tegevused, mida ei olnud iga-aastases tööprogrammis ette nähtud;
 c)
 iga-aastases tööprogrammis ette nähtud, kuid teostamata tegevused ja programmi saavutamata jäänud eesmärgid, samuti põhjused, miks neid tegevusi ei rakendatud või eesmärke ei saavutatud.
 5. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve hindab pädevate asutuste rakendamisaruandeid. Kui on tõsine oht, et strateegilise järelevalvekava prioriteete ei saavutata, esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve igale asjaomasele pädevale asutusele soovituse tema tegevuses leiduvate puuduste kõrvaldamiseks.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb aruannete ja oma riskihindamise alusel kindlaks pädeva asutuse tegevused, mis on määrava tähtsusega strateegilise järelevalvekava täitmiseks ning hindab neid tegevusi kooskõlas artikliga 30.
 6. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb iga-aastaste tööprogrammide hindamise käigus kindlaks tehtud parimad tavad üldsusele kättesaadavaks.“
 (13)Artiklit 30 muudetakse järgmiselt.
 (b)Artikli pealkiri asendatakse järgmisega:
 „Pädevate asutuste hindamine“.
 (c)Lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve hindab korrapäraselt pädevate asutuste mõnd toimingut või kogu tegevust, et veelgi suurendada järelevalvetulemuste sidusust. Selleks töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja meetodid, mille alusel asjaomaseid pädevaid asutusi objektiivselt hinnata ja võrrelda. Hindamisel võetakse arvesse olemasolevat teavet ja asjaomase pädeva asutuse varasemaid hindamisi, sealhulgas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele artikli 35 kohaselt esitatud kogu teavet ja sidusrühmadelt saadud teavet.“
 (d)Lisatakse järgmine lõige 1a:
 „1a. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve moodustab käesoleva artikli kohaldamiseks hindamiskomitee, mis koosneb ainult Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötajatest. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib delegeerida teatavad pädevate asutuste hindamisega seotud ülesanded või teatavate otsuste tegemise hindamiskomiteele.“
 (e)Lõiget 2 muudetakse järgmiselt:
 i) sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
 „Hindamine hõlmab vähemalt järgmiste elementide läbivaatamist:“;
 ii) punkt a asendatakse järgmisega:
 „a) pädeva asutuse ressursside, iseseisvuse määra ja juhtimiskorra vastavus vajadustele, eelkõige seoses artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktide tõhusa kohaldamisega ja suutlikkusega võtta arvesse turusuundumusi;“.
 (f)Lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab hindamistulemuste aruande. Aruandes nimetatakse hindamise tulemusena ette nähtud järelmeetmed ja selgitatakse neid. Nimetatud järelmeetmed võib heaks kiita suuniste ja soovitustena kooskõlas artikliga 16 ja arvamustena kooskõlas artikli 29 lõike 1 punktiga a.
 Vastavalt artikli 16 lõikele 3 püüavad pädevad asutused igati järgida kõiki esitatud suuniseid ja soovitusi. Kui pädevad asutused aruandes osutatud meetmeid ei võta, esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelaruande.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab artiklite 10–15 kohaste regulatiivsete või rakenduslike tehniliste standardite eelnõude või artikli 16 kohaste suuniste või soovituste koostamisel arvesse käesoleva artikli kohaste hindamiste tulemusi koos muu oma ülesannete täitmisel talle teatavaks saanud teabega, et tagada kvaliteetsete järelevalvetavade ühtlustamine.“
 (g)Lisatakse järgmine lõige 3a:
 „3a. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve leiab hindamistulemuste või tema ülesannete täitmisel talle teatavaks saanud teabe põhjal, et finantsturu osaliste või pädevate asutuste suhtes kohaldatavad eeskirjad vajavad täiendavat ühtlustamist, esitab ta arvamuse komisjonile.“
 (h)Lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab lõikes 3 osutatud aruande, k.a kõik järelaruanded, v.a juhul, kui avaldamine ohustaks finantssüsteemi stabiilsust. Hindamisalusele pädevale asutusele antakse enne aruande avalikustamist võimalus selle kohta märkusi esitada. Kõnealused märkused tehakse avalikult kättesaadavaks, v.a juhul, kui avaldamine ohustaks finantssüsteemi stabiilsust.“
 (14)Artiklile 31 lisatakse uus lõige:
 Pädevate asutuste tegevuse puhul, mille eesmärk on lihtsustada tehnoloogilise või muu innovatsiooniga seotud ettevõtjate või toodete turulepääsu, edendab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvealast ühtsust, tehes seda eelkõige teabe ja parimate tavade vahetamise kaudu. Vajaduse korral võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtta kooskõlas artikliga 16 vastu suunised ja soovitused.“
 (15)Lisatakse uus artikkel 31a:
 „Artikkel 31a
 Tegevuste delegeerimise ja edasiandmise ning riskide ülekandmise koordineerimine
 „1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koordineerib pidevalt pädevate asutuste järelevalvetegevust, et edendada järelevalvealast ühtsust finantsturu osaliste tegevuste delegeerimise ja edasiandmise ning nendepoolse riskide ülekandmise valdkonnas kooskõlas lõigetega 2, 3 ja 4.
 2. Pädevad asutused teavitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet, kui nad kavatsevad anda tegevusloa finantsturu osalisele või registreerida finantsturu osalise, mis on asjaomase pädeva asutuse järelevalve all vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidele ning mille äriplaan näeb ette selle tegevuse olulise osa või mis tahes põhifunktsiooni edasiandmist või delegeerimist või tegevuste olulise osaga seotud riskide ülekandmist kolmandatesse riikidesse, et kasutada ELi passi, toimetades tegelikult põhiosa oma olulistest tegevustest ja funktsioonidest väljaspool liitu. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele esitatav teade peab olema piisavalt üksikasjalik, et viimane saaks seda nõuetekohaselt hinnata.
 Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab vajalikuks väljastada pädevale asutusele arvamuse seoses esimese lõigu kohaselt teatatud tegevusloa andmise või registreerimise mittevastavusega liidu õigusele või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve suunistele, soovitustele või arvamusele, teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pädevat asutust sellest 20 tööpäeva jooksul alates pädevalt asutuselt teate saamisest. Asjaomane pädev asutus ootab sellisel juhul enne loa andmist või registreerimist ära Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvamuse.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral esitab pädev asutus 15 tööpäeva jooksul taotluse saamisest teabe, mis on seotud tema otsusega anda tegevusluba finantsturu osalisele või registreerida finantsturu osaline, kes on asjaomase pädeva asutuse järelevalve all vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidele.
 Rikkumata liidu mis tahes õigusnormiga sätestatud ajapiirangut, väljastab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvamuse hiljemalt 2 kuu möödudes esimeses lõigus osutatud teate saamisest.
 3. Finantsturu osaline teavitab pädevat asutust oma tegevuse olulise osa või mis tahes põhifunktsiooni edasiandmisest või delegeerimisest ja tegevuste olulise osaga seotud riskide ülekandmisest muule üksusele või oma filiaalile, mis on asutatud kolmandas riigis. Asjaomane pädev asutus teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet sellistest teadetest üks kord poolaastas.
 Ilma et see piiraks artikli 35 kohaldamist, esitab pädev asutus Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral teabe finantsturu osaliste kokkulepete kohta, mis käsitlevad tegevuse edasiandmist, delegeerimist ja riskide ülekandmist.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve jälgib, kas asjaomased pädevad asutused kontrollivad esimeses lõigus osutatud tegevuse edasiandmist, delegeerimist ja riskide ülekandmist käsitlevate kokkulepete vastavust liidu õigusele ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve suunistele, soovitustele ja arvamustele, ning seda, kas sellised kokkulepped ei takista pädevate asutuste poolset tõhusat järelevalvet ja jõustamist kolmandas riigis.
 4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib esitada asjaomasele pädevale asutusele soovitusi, sh soovitusi vaadata otsus läbi või tegevusluba tühistada. Kui asjaomane pädev asutus ei järgi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve soovitusi 15 tööpäeva jooksul, esitab pädev asutus oma põhjendused ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab oma soovitused koos nimetatud põhjendustega.“
 (16)Lisatakse uus artikkel 31b:
 „Artikkel 31b
 Märkimisväärse piiriülese mõjuga korralduste, tehingute ja tegevuse koordineerimine
 1. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjendatud kahtlus, et märkimisväärse piiriülese mõjuga korraldused, tehingud või mis tahes muu tegevus ohustab finantsturgude nõuetekohast toimimist või usaldusväärsust või liidu finantsstabiilsust, soovitab ta asjaomase liikmesriigi pädevatel asutustel alustada uurimist ning esitab nendele pädevatele asutustele asjakohase teabe.
 2. Kui pädeval asutusel on põhjendatud kahtlus, et märkimisväärse piiriülese mõjuga korraldused, tehingud või mis tahes muu tegevus ohustab finantsturgude nõuetekohast toimimist või usaldusväärsust või liidu finantsstabiilsust, teavitab ta sellest viivitamata Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ning esitab asjakohase teabe. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib soovitada selliste liikmesriikide pädevatel asutustel, kus oletatav tegevus toimus, võtta meetmeid pärast seda, kui ta on neile esitanud asjakohase teabe.
 3. Selleks et lihtsustada teabevahetust Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja pädevate asutuste vahel, asutab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve selleks otstarbeks ette nähtud andmepanga, ning haldab seda.“
 (17)Artiklile 32 lisatakse lõige 2a:
 „2a. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kaalub vähemalt üks kord aastas, kas on asjakohane läbi viia lõikes 2 osutatud kogu liitu hõlmav hindamine ning teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni oma kaalutlustest. Kui viiakse läbi selline kogu liitu hõlmav hindamine ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab seda asjakohaseks, avaldab ta hindamise tulemused iga osaleva finantseerimisasutuse kohta.
 Pädevate asutuste ametisaladuse kohustus ei takista neid lõikes 2 osutatud kogu liitu hõlmavate hindamiste tulemusi avaldamast või selliseid hindamistulemusi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele edastamast, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kavatseb finantseerimisasutuste vastupanuvõimet käsitleva kogu liitu hõlmava hindamise tulemused avaldada.“
 (18)Artiklit 33 muudetakse järgmiselt.
 (b)
 Lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve aitab komisjonil ette valmistada kolmandate riikide regulatiivse ja järelevalvekorra samaväärsust kinnitavaid otsuseid, kui komisjon on konkreetset abi palunud või kui see on ette nähtud artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktides.“
 (c)Lisatakse lõiked 2a, 2b ja 2c:
 „2a. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve jälgib regulatiivseid ja järelevalvealaseid arenguid ning jõustamistavasid ja asjakohaseid turusuundumusi kolmandates riikides, mille kohta komisjon on vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidele vastu võtnud samaväärsust kinnitavad otsused, et kontrollida, kas selliste otsuste aluseks olnud kriteeriumid ja nendes sätestatud tingimused on endiselt täidetud. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab arvesse asjaomaste kolmandate riikide turu olulisust. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab komisjonile igal aastal konfidentsiaalse aruande, mis sisaldab tema järeldusi.
 Piiramata artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktides sätestatud konkreetseid nõudeid ning võttes arvesse lõike 1 teises lauses sätestatud tingimusi, teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võimaluse korral koostööd selliste kolmandate riikide asjaomaste pädevate asutuste ja vajaduse korral kriisilahendusasutustega, mille regulatiivset ja järelevalvekorda on samaväärsena tunnustatud. Selline koostöö peab tuginema nimetatud kolmandate riikide asjaomaste ametiasutustega sõlmitud halduskokkulepetele. Halduskokkuleppeid sõlmides on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eesmärk lisada sinna sätted järgmise kohta:
 a)
 mehhanismid, mis võimaldaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel saada asjakohast teavet, sh regulatiivse- ja järelevalvekorra, asjakohaste turusuundumuste ja mis tahes muutuste kohta, mis võivad samaväärsust kinnitavat otsust mõjutada;
 b)
 järelevalvetegevuse, sh kohapealsete kontrollide koordineerimise menetlus määral, mil see on vajalik selliste otsustega seotud järelmeetmeteks.
 Kui kolmanda riigi pädev asutus keeldub sellise halduskokkuleppe sõlmimisest või tulemuslikust koostööst, teatab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve sellest komisjonile. Komisjon võtab seda teavet arvesse asjaomaste samaväärsust kinnitavate otsuste läbivaatamisel.
 2b. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb kindlaks, et lõikes 2a osutatud kolmandate riikide regulatiivsetes, järelevalve- või jõustamistavades on toimunud muutusi, mis võivad mõjutada liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, investorite kaitset või siseturu toimimist, teatab ta sellest komisjonile viivitamata ja konfidentsiaalselt.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab igal aastal komisjonile konfidentsiaalse aruande lõikes 2a osutatud kolmandate riikide regulatiivsetes, järelevalve- või jõustamistavades toimunud muutuste kohta, pöörates erilist tähelepanu sellele, kuidas need muutused võivad mõjutada finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, investorite kaitset või siseturu toimimist.
 2c. Pädevad asutused teavitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet eelnevalt oma kavatsusest sõlmida kolmandate riikide järelevalveasutustega mis tahes halduskokkuleppeid artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidega reguleeritud valdkondades, k.a seoses kolmanda riigi üksuste filiaalidega. Nad esitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele samaaegselt selliste kavandatud kokkulepete eelnõu.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib koostada halduskokkuleppe näidise, et edendada liidus järjepidevaid, tõhusaid ja tulemuslikke järelevalvetavasid ning tugevdada rahvusvahelist järelevalvealast koordineerimist. Vastavalt artikli 16 lõikele 3 püüavad pädevad asutused sellist näidiskokkulepet igati järgida.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lisab artikli 43 lõikes 5 osutatud aruandesse teabe järgmise kohta: kolmandate riikide järelevalveasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide või valitsusasutustega sõlmitud halduskokkulepped, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve samaväärsust kinnitavate otsuste ettevalmistamisega seotud abi komisjonile ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lõike 2a kohane järelevalvetegevus.“
 (19)Artikli 34 lõike 2 viimane lause asendatakse järgmisega:
 „Valdkondade suhtes, mille kohta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib esitada arvamuse, kohaldatakse artikleid 35 ja 35b.“
 (20)Artiklit 35 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
 „1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teabenõude alusel esitavad pädevad asutused Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kogu teabe, mida tal on vaja käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks, eeldusel et asjaomane teave on neile seaduslikult kättesaadav.
 Esitatav teave peab olema täpne ja täielik ning esitatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt ettenähtud tähtaja jooksul.
 2. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib ka nõuda, et teavet esitatakse korrapäraste ajavahemike järel ja kindlas vormis või kasutades võrreldavaid aruandevorme, mille ta on heaks kiitnud. Võimaluse korral kasutatakse kõnealuste teabenõuete puhul ühtseid aruandevorme.
 3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib pädeva asutuse nõuetekohaselt põhjendatud teabenõude alusel anda teavet, mis on vajalik pädeva asutuse ülesannete täitmiseks, järgides asjaomase valdkonna õigusaktides ja käesoleva määruse artiklis 70 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust.“
 (c)Lõige 5 asendatakse järgmisega:
 „5. Kui lõike 1 kohaselt nõutud teave ei ole kättesaadav või kui pädevad asutused ei tee seda kättesaadavaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt määratud tähtaja jooksul, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitada nõuetekohaselt põhjendatud nõude järgmistele:
 a) muudele järelevalvefunktsiooniga asutustele;
 b) finantsvaldkonna eest vastutavale ministeeriumile asjaomases liikmesriigis (juhul kui ministeeriumi käsutuses on usaldatavusnõuete täitmisega seotud teavet);
 c) asjaomase liikmesriigi keskpangale või statistikaametile;
 d) asjaomase liikmesriigi statistikaametile.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral aitavad pädevad asutused Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel teavet koguda.“
 (d)Lõiked 6 ja 7 jäetakse välja.
 (21)Lisatakse artiklid 35a–35h.
 „Artikkel 35a
 Artiklis 35b osutatud volituste kasutamine
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele või selle ametnikule või muule Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud isikule artikliga 35b antud volitusi ei tohi kasutada sellise teabe või selliste dokumentide avaldamise nõudmiseks, millele kehtib kutsesaladus.
 Artikkel 35b
 Finantsturu osalistele esitatav teabenõue
 1. Kui artikli 35 lõike 1 või lõike 5 kohaselt nõutud teave ei ole kättesaadav või seda ei tehta kättesaadavaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt määratud tähtaja jooksul, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lihtteabenõude või otsusega nõuda, et finantsturu osalised esitavad kogu teabe, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks.
 2. Lõikes 1 osutatud lihtteabenõudes tuleb:
 a)
 viidata käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele;
 b)
 nimetada teabenõude eesmärk;
 c)
 täpsustada, millise teabe esitamist nõutakse;
 d)
 määrata tähtaeg, mille jooksul teave tuleb esitada;
 e)
 esitada märkus selle kohta, et isik, kellelt teavet taotletakse, ei ole kohustatud teavet andma, kuid taotlusele vabatahtlikult vastates ei tohi antav teave olla ebaõige ega eksitav;
 f)
 näidata ära sellise trahvi summa, mis tuleb kooskõlas artikliga 35c määrata juhul, kui esitatud teave on ebaõige või eksitav.
 3. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotleb teavet otsuse alusel, märgib ta ära järgmise:
 a)
 viitab käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele;
 b)
 nimetab teabenõude eesmärgi;
 c)
 täpsustab, millise teabe esitamist nõutakse;
 d)
 määrab tähtaja, mille jooksul teave tuleb esitada;
 e)
 teavitab artiklis 35d sätestatud perioodilistest karistusmaksetest puhuks, kui nõutav teave esitatakse mittetäielikult;
 f)
 teavitab artiklis 35c sätestatud trahvist puhuks, kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad;
 g)
 teavitab õigusest kaevata otsus edasi apellatsiooninõukogule ja õigusest vaidlustada otsus Euroopa Liidu Kohtus vastavalt artiklitele 60 ja 61.
 4. Nõutud teabe esitavad asjaomased finantsturu osalised või nende esindajad ning juriidiliste isikute või ühenduste puhul, kellel ei ole juriidilise isiku staatust, isikud, kes on seaduse või põhikirja järgi volitatud neid esindama. Nõuetekohaselt volitatud advokaadid võivad esitada teavet oma klientide nimel. Viimased jäävad täielikult vastutavaks mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe esitamise eest.
 5. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve edastab koopia lihtteabenõudest või oma otsusest viivitamata selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus asjaomane finantsturu osaline, kellele teabenõue on suunatud, asub või on asutatud.
 6. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib kasutada käesoleva artikli kohaselt saadud konfidentsiaalset teavet ainult käesoleva määrusega ettenähtud ülesannete täitmiseks.
 Artikkel 35c
 Trahvide määramise menetluseeskirjad
 1. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve leiab käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mis kujutavad endast artikli 35d lõikes 1 osutatud rikkumist, määrab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve juhtumi uurimiseks oma sõltumatu uurija. Määratud uurija ei tohi olla ega ole varem olnud otseselt ega kaudselt seotud asjaomaste finantsturu osaliste järelevalvega ning täidab oma ülesandeid järelevalvenõukogust sõltumatult.
 2. Lõikes 1 osutatud uurija uurib väidetavaid rikkumisi, võttes arvesse uurimise all olevate isikute esitatud seisukohti, ja esitab järelevalvenõukogule uurimistulemusi kajastava täieliku toimiku.
 3. Oma ülesannete täitmisel on uurijal õigus esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 35b.
 4. Oma ülesannete täitmisel on uurijal juurdepääs kõikidele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt järelevalvetegevuse käigus kogutud dokumentidele ja teabele.
 5. Uurimise lõpetamisel ja enne uurimistulemusi kajastava toimiku esitamist järelevalvenõukogule annab uurija isikutele, kelle suhtes on algatatud uurimine, võimaluse esitada uurimise esemeks olevates küsimustes oma seisukohad. Uurija uurimistulemused põhinevad üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta asjaomastel isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
 6. Käesoleva artikli kohaste uurimiste käigus tagatakse täielikult uurimise all olevate isikute kaitseõigus.
 7. Uurimistulemusi kajastava toimiku esitamisel järelevalvenõukogule teavitab uurija sellest isikuid, kelle suhtes on algatatud uurimine. Uurimise all olevatel isikutel on õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet, mis mõjutab kolmandaid isikuid.
 8. Uurimistulemusi kajastava toimiku põhjal ja juhul, kui uurimise all olevad isikud seda taotlevad, otsustab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pärast nende isikute seisukohtade ärakuulamist vastavalt artiklile 35f, kas uurimise all olevad isikud on toime pannud ühe või mitu artikli 35d lõikes 1 loetletud rikkumistest, ning võtab rikkumise toimepaneku korral meetme vastavalt sellele artiklile.
 9. Uurija ei osale järelevalvenõukogu aruteludes ega sekku ühelgi muul viisil järelevalvenõukogu otsustusprotsessi.
 10. Komisjon võtab vastavalt artiklile 75a vastu delegeeritud õigusaktid, et täpsustada menetlusnorme trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise õiguse kasutamiseks, sealhulgas sätted, mis käsitlevad järgmist:
 a) kaitseõigus
 b) ajalised sätted
 c) trahvide või perioodiliste karistusmaksete kogumist käsitlevad sätted
 d) trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise ja täitmisele pööramise aegumistähtajad.
 11. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve annab asjad kriminaalmenetluse eesmärgil üle asjaomastele riiklikele asutustele, kui ta leiab käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, millel võib olla kuriteo koosseis. Lisaks sellele hoidub Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisest, kui samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks või süüdi mõistetud siseriikliku õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on juba omandanud res judicata õigusmõju.
 Artikkel 35d
 Trahvid
 1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb otsuse trahvi määramise kohta, kui ta leiab, et finantsturu osaline on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu jätnud esitamata teabe vastuseks artikli 35b lõike 3 kohasele otsusele teabe nõudmise kohta või esitanud mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe vastuseks lihtteabenõudele või artikli 35b lõike 2 kohasele otsusele.
 2. Lõikes 1 osutatud trahvide põhisumma on vähemalt 50 000 eurot ega ületa 200 000 eurot.
 3. Lõikes 2 osutatud trahvi põhisumma kindlaksmääramisel võtab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvesse asjaomase finantsturu osalise eelmise majandusaasta käivet ning trahvisumma peab olema:
 a) alammäära lähedal üksuste puhul, mille aastane käive on alla 10 miljoni euro;
 b) keskmise määra lähedal üksuste puhul, mille aastane käive on 10–50 miljonit eurot;
 c) ülemmäära lähedal üksuste puhul, mille aastane käive on üle 50 miljoni euro.
 Lõikes 2 sätestatud piirides trahvide põhisummasid kohandatakse vajaduse korral, võttes arvesse raskendavaid või kergendavaid asjaolusid kooskõlas lõikes 5 sätestatud asjaomaste koefitsientidega.
 Asjaomaseid raskendavate asjaolude koefitsiente kohaldatakse põhisumma suhtes ükshaaval. Kui korraga kohaldatakse mitut raskendava asjaolu koefitsienti, liidetakse põhisummale põhisumma ja selle summa vahe, mis saadakse iga üksiku raskendava asjaolu koefitsiendi kohaldamise tulemusel.
 Asjaomaseid kergendavate asjaolude koefitsiente kohaldatakse põhisumma suhtes ükshaaval. Kui korraga kohaldatakse mitut kergendava asjaolu koefitsienti, lahutatakse põhisummast põhisumma ja selle summa vahe, mis saadakse iga üksiku kergendava asjaolu koefitsiendi kohaldamise tulemusel.
 4. Lõikes 2 osutatud põhisummade suhtes kohaldatakse kumulatiivselt järgmisi kohandamiskoefitsiente:
 a)
 raskendavaid asjaolusid kajastavad kohandamiskoefitsiendid on järgmised:
 i) kui rikkumine on toime pandud korduvalt, kohaldatakse iga korduva rikkumise puhul lisakoefitsienti 1,1;
 ii) kui rikkumine kestis üle kuue kuu, kohaldatakse koefitsienti 1,5;
 iii) kui rikkumine on toime pandud tahtlikult, kohaldatakse koefitsienti 2;
 iv) kui rikkumise kindlakstegemisest alates ei ole võetud parandusmeetmeid, kohaldatakse koefitsienti 1,7;
 v) kui finantsturu osalise kõrgem juhtkond ei ole Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd teinud, kohaldatakse koefitsienti 1,5;
 b)
 kergendavaid asjaolusid kajastavad kohandamiskoefitsiendid on järgmised:
 i) kui rikkumine kestis alla 10 tööpäeva, kohaldatakse koefitsienti 0,9;
 ii) kui finantsturu osalise kõrgem juhtkond suudab tõendada, et nad on võtnud kõik vajalikud meetmed, et ära hoida artikli 35 lõike 6a kohase nõude täitmata jätmist, kohaldatakse koefitsienti 0,7;
 iii) kui finantsturu osaline on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet rikkumisest teavitanud kiiresti, tõhusalt ja täielikult, kohaldatakse koefitsienti 0,4;
 iv) kui finantsturu osaline on vabatahtlikult võtnud meetmeid eesmärgiga tagada, et sarnast rikkumist ei oleks tulevikus võimalik toime panna, kohaldatakse koefitsienti 0,6.
 5. Olenemata lõigetest 2 ja 3, ei tohi trahvisumma ületada 20 % asjaomase finantsturu osalise eelmise majandusaasta käibest, välja arvatud juhul, kui finantsturu osaline on saanud rikkumisest otsest või kaudset rahalist kasu. Sellisel juhul peab trahvi kogusumma olema vähemalt võrdne saadud rahalise kasuga.
 Artikkel 35e
 Perioodilised karistusmaksed
 1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab vastu otsuseid perioodilise karistusmakse määramise kohta, et sundida artikli 35b lõikes 1 osutatud finantsturu osalisi esitama artikli 35b lõike 3 kohase otsusega nõutud teavet.
 2. Perioodiline karistusmakse peab olema mõjus ja proportsionaalne. Perioodiline karistusmakse määratakse igapäevaselt, kuni asjaomane finantsturu osaline täidab lõikes 1 osutatud asjakohast otsust.
 3. Olenemata lõikest 2 on perioodilise karistusmakse summa 3 % asjaomase finantsturu osalise keskmisest päevasest käibest eelmisel majandusaastal. See summa arvutatakse alates kuupäevast, mis on sätestatud otsuses, millega määratakse perioodiline karistusmakse.
 4. Perioodiline karistusmakse määratakse maksimaalselt kuueks kuuks alates Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse teatavakstegemisest.
 Artikkel 35f
 Õigus olla ära kuulatud
 1. Enne otsuse tegemist trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kohta artiklite 35d ja 35e alusel annab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve finantsturu osalistele, kelle suhtes on esitatud teabenõue, võimaluse avaldada arvamust.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsused põhinevad üksnes sellistel uurimistulemustel, mille kohta on asjaomastel finantsturu osalistel olnud võimalik esitada märkusi.
 2. Menetluse kestel tagatakse täielikult lõikes 1 osutatud finantsturu osalise kaitseõigus. Finantsturu osalisel on õigus tutvuda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet ega Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ametialaseks kasutuseks ettenähtud ettevalmistavaid dokumente.
 Artikkel 35g
 Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete avalikustamine, laad, täitmisele pööramine ja eelarvesse kandmine
 1. Artiklite 35d ja 35e kohaselt määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on haldusliku iseloomuga ja kuuluvad täitmisele.
 2. Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete täitmisele pööramise tagamist reguleerivad selles liikmesriigis kehtivad menetlusnormid, mille territooriumil täitmine aset leiab. Täitekorralduse ilma nõudeta muude formaalsuste kohta peale otsuse autentsuse tõestamise lisab trahvi või perioodilise karistusmakse määramise otsusele ametiasutus, kelle iga liikmesriik selleks otstarbeks määrab ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ja Euroopa Liidu Kohtule teatavaks teeb.
 3. Kui lõikes 2 osutatud formaalsused on asjaomase poole avalduse põhjal lõpetatud, võib nimetatud pool asuda otsust täitma kooskõlas siseriiklike õigusaktidega, saates küsimuse otse pädevale asutusele.
 4. Trahvi või perioodilise karistusmakse täitmisele pööramise võib peatada ainult Euroopa Liidu Kohtu otsusega. Asjaomase liikmesriigi kohtute pädevusse kuuluvad siiski kaebused trahvi või perioodilise karistusmakse täitmisele pööramise ebaseaduslikkuse kohta.
 5. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab kõik vastavalt artiklitele 35d ja 35e määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine ohustaks tõsiselt finantsturge või tekitaks asjaomastele osalistele ebaproportsionaalset kahju.
 6. Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summad kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse.
 Artikkel 35h
 Otsuste läbivaatamine Euroopa Liidu Kohtus
 Euroopa Liidu Kohtul on täielik pädevus läbi vaadata otsuseid, millega Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on määranud trahve või perioodilisi karistusmakseid. Euroopa Liidu Kohus võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve määratud trahvi või perioodilise karistusmakse tühistada, seda vähendada või suurendada.“
 (22)Artikli 36 lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saab hoiatuse või soovituse, mille Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu on teinud pädevale asutusele, kasutab ta vajaduse korral talle käesoleva määrusega antud volitusi, et tagada õigeaegsete järelmeetmete võtmine.“
 (23)Artiklit 37 muudetakse järgmiselt.
 a)Lõike 4 esimese lõigu viimane lause asendatakse järgmisega:
 „Väärtpaberituru sidusrühmade kogu liikmete volitused kestavad neli aastat, pärast mida tuleb läbi viia uus valikumenetlus.“
 b)Lõikele 5 lisatakse järgmised lõigud:
 „Kui väärtpaberituru sidusrühmade kogu liikmed ei suuda arvamuses või nõuandes kokku leppida, võivad üht sidusrühmade kogu esindavad liikmed esitada eraldi arvamuse või nõuande.
 Väärtpaberituru sidusrühmade kogu, pangandussektori sidusrühmade kogu, kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogu ja tööandjapensionide sidusrühmade kogu võivad esitada ühisarvamusi ja ühiseid nõuandeid küsimustes, mis on seotud Euroopa järelevalveasutuste tööga vastavalt käesoleva määruse artiklile 56, mis käsitleb ühiseid seisukohti ja õigusakte.“
 (24)Artikkel 39 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 39
 Otsustamismenetlus
 „1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimib käesoleva määrusega ettenähtud otsuseid vastu võttes lõigete 2–6 kohaselt, v.a otsuste puhul, mis on vastu võetud vastavalt artiklitele 35b, 35d ja 35e.
 2. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab iga adressaati otsuse tegemise kavatsusest, määrates tähtaja, mille jooksul adressaat võib esitada oma seisukohad otsuse sisu kohta, võttes täielikult arvesse küsimuse kiireloomulisust, keerukust ja võimalikke tagajärgi. Esimeses lauses ettenähtud sätteid kohaldatakse mutatis mutandis artikli 17 lõikes 3 osutatud soovituste suhtes.
 3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuses tuleb märkida otsuse aluseks olevad asjaolud.
 4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse adressaate teavitatakse käesoleva määruse kohastest õiguskaitsevahenditest.
 5. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab vastu artikli 18 lõike 3 või artikli 18 lõike 4 kohase otsuse, vaatab ta selle läbi asjakohase ajavahemiku järel.
 6. Artiklite 17, 18 või 19 kohaselt vastu võetud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsused avalikustatakse. Sellega avalikustatakse ka asjaomase pädeva asutuse või finantsturu osalise andmed ja otsuse põhisisu, välja arvatud juhul, kui avalikustamine on vastuolus finantsturu osaliste õigustatud huviga või nende ärisaladuste kaitsmisega või kui see võib tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsust.“
 (25)Artiklit 40 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
 i)lisatakse punkt aa:
 „aa) artikli 45 lõikes 1 osutatud juhatuse täisliikmed, kellel ei ole hääleõigust;“.
 (c)
 Lõike 6 teine lõik jäetakse välja.
 (d)Lisatakse järgmine lõige 7:
 „7. Kui lõike 1 punktis b osutatud riiklik avaliku sektori asutus ei ole vastutav tarbijakaitse-eeskirjade täitmise tagamise eest, võib selles punktis osutatud järelevalvenõukogu liige kutsuda kohtumisele liikmesriigi tarbijakaitseameti esindaja, kellel ei ole hääleõigust. Kui liikmesriigis on tarbijakaitsealane vastutus jagatud mitme ametiasutuse vahel, lepivad kõnealused asutused kokku ühises esindajas.“
 (26)Artikkel 41 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 41
 Sisekomiteed
 (27)Järelevalvenõukogu võib teatavate ülesannete täitmiseks moodustada sisekomiteesid. Järelevalvenõukogu võib delegeerida kõnealustele sisekomiteedele, juhatusele või eesistujale teatavaid selgelt kindlaks määratud ülesandeid ja otsuseid.“
 (28)Artikli 42 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „Järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmed, samuti keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu hääleõiguslikud konkreetse keskse vastaspoolega seotud liikmed ja alalised liikmed täidavad käesoleva määrusega neile pandud ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt üksnes liidu kui terviku huvides ning nad ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, liikmesriikide valitsustelt ega muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.“
 (29)Artiklit 43 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „Järelevalvenõukogu annab juhiseid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuseks.
 Ta võtab vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvamused, soovitused, suunised ja otsused ning esitab II peatükis osutatud nõuanded, välja arvatud nende ülesannete ja volituste puhul, mille täitmise eest vastutab artikli 44b kohaselt keskseid vastaspooli käsitlev täitevkogu ja artikli 47 kohaselt juhatus.“ Järelevalvenõukogu tegutseb juhatuse ettepaneku alusel.“
 (c)Lõiked 2 ja 3 jäetakse välja.
 (d)Lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „Järelevalvenõukogu võtab igal aastal enne 30. septembrit juhatuse ettepaneku alusel vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järgmise aasta tööprogrammi ning edastab selle teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.“
 (e)Lõige 5 asendatakse järgmisega:
 „5. Järelevalvenõukogu võtab juhatuse ettepaneku põhjal vastu artikli 53 lõikes 7 osutatud aruande kavandil põhineva Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevust käsitleva aastaaruande, sealhulgas eesistuja ülesannete täitmise kohta, ning edastab nimetatud aruande iga aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Aruanne avalikustatakse.“
 (f)Lõige 8 jäetakse välja.
 (30)Artiklit 44 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõike 1 teisele lõigule lisatakse järgmine lause:
 „Juhatuse täisliikmed ja eesistuja nende otsuste üle ei hääleta.“
 (c)Lõike 1 kolmas ja neljas lõik jäetakse välja.
 (d)Lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4. Hääleõiguseta liikmed ja vaatlejad ei osale järelevalvenõukogu aruteludel, kus käsitletakse üksikuid finantseerimisasutusi, kui artikli 75 lõikes 3 või artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktides ei ole sätestatud teisiti.
 Esimest lõiku ei kohaldata eesistuja, selliste liikmete, kes on ühtlasi juhatuse liikmed ja Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu nimetatud Euroopa Keskpanga esindaja suhtes.“
 (31)III peatüki 2. jao pealkiri asendatakse järgmisega:
 „Juhatus“.
 (32)Artikkel 45 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 45
 Koosseis
 „1. Juhatusse kuuluvad eesistuja ja viis täisliiget. Eesistuja annab igale täisliikmele selgelt määratletud poliitilised ja juhtimisülesanded. Üks täisliige vastutab eelarvevaldkonna ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tööprogrammiga seotud küsimuste eest („vastutav liige“). Üks täisliige on eesistuja asetäitja ning täidab kooskõlas käesoleva määrusega eesistuja ülesandeid viimase puudumise või mõistliku takistuse korral. Keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu juhataja osaleb vaatlejana kõigil juhatuse koosolekutel.
 2. Täisliikmed valitakse nende finantsturu osaliste ja finantsturgudega seotud pädevuse, oskuste ja teadmiste põhjal ning finantsjärelevalve ja -reguleerimise valdkonnas saadud kogemuste alusel. Täisliikmetel peab olema pikaaegne juhtimiskogemus. Valik tehakse avaliku kandideerimismenetluse alusel, millest teatatakse Euroopa Liidu Teatajas ning mille põhjal komisjon koostab sobivate kandidaatide nimekirja.
 Komisjon esitab selle nimekirja Euroopa Parlamendile heakskiitmiseks. Pärast kõnealuse nimekirja heakskiitmist võtab nõukogu vastu otsuse juhatuse täisliikmete, sh vastutava liikme ametisse nimetamise kohta. Juhatuse koosseis on tasakaalustatud ja proportsionaalne ning see kajastab liitu tervikuna.
 3. Kui juhatuse täisliige ei vasta enam artikli 46 kohastele tingimustele või kui ta leitakse olevat süüdi raskes üleastumises, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament, võtta vastu rakendusotsuse tema ametist tagandamise kohta.
 4. Täisliikmete ametiaeg on viis aastat ja seda võib ühe korra pikendada. Täisliikme viie aasta pikkuse ametiaja lõpule eelneva üheksa kuu jooksul hindab järelevalvenõukogu järgmist:
 a) esimesel ametiajal saavutatud tulemusi ja viisi, kuidas need saavutati;
 b) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ülesandeid ja nõudeid järgmistel aastatel.
 Hindamise tulemusi arvesse võttes esitab komisjon nõukogule nende täisliikmete nimekirja, kelle ametiaega pikendatakse. Nõukogu võib kõnealust nimekirja ja hindamist arvesse võttes pikendada täisliikmete ametiaega.“
 (33)Lisatakse artikkel 45a:
 „Artikkel 45a
 Otsuste tegemine
 1. Juhatuse otsused võetakse vastu liikmete lihthäälteenamusega. Igal liikmel on üks hääl. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab eesistuja hääl.
 2. Komisjoni esindaja osaleb juhatuse koosolekutel hääleõiguseta, v.a artiklis 63 osutatud küsimustes.
 3. Juhatus võtab vastu ja avalikustab oma kodukorra.
 4. Juhatuse koosolek kutsutakse kokku eesistuja kutsel tema enda algatusel või vähemalt ühe liikme taotluse korral ning koosolekut juhib eesistuja.
 Juhatuse koosolekud toimuvad enne iga järelevalvenõukogu koosolekut ja nii tihti, kui juhatus vajalikuks peab. Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt viis korda aastas.
 5. Juhatuse liikmeid võivad tulenevalt kodukorrast abistada nõustajad või eksperdid. Hääleõiguseta osalised ei osale juhatuse aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantsturu osalisi.“
 (34)Lisatakse järgmine artikkel 45b:
 „Artikkel 45b
 Sisekomiteed
 Juhatus võib teatavate ülesannete täitmiseks moodustada sisekomiteesid.“
 (35)Artikkel 46 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 46
 Sõltumatus
 Juhatuse liikmed täidavad oma ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt üksnes liidu kui terviku huvides ning nad ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, liikmesriikide valitsustelt ja muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.
 Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja asutused ega ükski muu avalik- või eraõiguslik isik ei püüa juhatuse liikmeid nende ülesannete täitmisel mõjutada.“
 (36)Artikkel 47 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 47
 Ülesanded
 „1. Juhatus tagab, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve täidab oma kohustusi ja talle pandud ülesandeid vastavalt käesolevale määrusele. Ta võtab kõik vajalikud meetmed, eelkõige võtab vastu sisemised halduseeskirjad ja avaldab teated, et tagada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimimine vastavalt käesolevale määrusele.
 2. Juhatus esitab järelevalvenõukogule vastuvõtmiseks iga-aastase ja mitmeaastase tööprogrammi, mis sisaldab keskseid vastaspooli käsitlevat osa.
 3. Juhatus kasutab oma eelarvepädevust vastavalt artiklitele 63 ja 64.
 Juhatus on pädev tegutsema ja otsuseid vastu võtma artiklite 17, 19, 22, 29a, 30, 31a, 32 ja 35b kuni 35h kohaldamiseks, erandiks on keskseid vastaspooli käsitlevad küsimused, mille puhul on pädevus keskseid vastaspooli käsitleval täitevkogul. Juhatus teavitab järelevalvenõukogu vastuvõetavatest otsustest.
 3a. Juhatus uurib kõiki järelevalvenõukogus otsustamisele tulevaid küsimusi, esitab nende kohta oma arvamuse ja teeb ettepanekuid.
 4. Juhatus vaatab läbi ja valmistab järelevalvenõukogus vastuvõtmiseks ette otsused kõigis valdkondades, kus artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidega on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele antud tegevusloa andmise või järelevalve funktsioon ja vastavad volitused. Juhatus võtab vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve personalipoliitika kava ja vastavalt artikli 68 lõikele 2 vajalikud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) rakendusmeetmed.
 5. Juhatus võtab vastavalt artiklile 72 vastu erisätted, mis käsitlevad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve dokumentidele juurdepääsu õigust.
 6. Juhatus teeb artikli 53 lõikes 7 osutatud aruande kavandi alusel ettepaneku Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevust ja selle eesistuja ülesandeid kajastava aastaaruande kohta, mis esitatakse kinnitamiseks järelevalvenõukogule.
 7. Juhatus nimetab apellatsiooninõukogu liikmed ametisse ja vabastab nad ametist kooskõlas artikli 58 lõigetega 3 ja 5.
 8. Juhatuse liikmed avalikustavad kõik peetud koosolekud ja saadud hüved. Kulutused registreeritakse avalikult kooskõlas personalieeskirjadega. .
 9. Vastutaval liikmel on järgmised ülesanded:
 a) rakendada juhatuse kontrolli all Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve iga-aastast tööprogrammi lähtuvalt järelevalvenõukogu suunistest ning artikli 44b lõikes 1 osutatud ülesannete ja volituste puhul lähtuvalt keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu suunistest;
 b) võtta kõik vajalikud meetmed, eelkõige võtta vastu sisemised halduseeskirjad ja avaldada teated, et tagada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimimine vastavalt käesolevale määrusele;
 c) koostada lõikes 2 osutatud mitmeaastane tööprogramm;
 d) koostada iga aasta 30. juuniks artikli 47 lõikes 2 osutatud järgmise aasta tööprogramm;
 e) koostada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esialgne eelarveprojekt vastavalt artiklile 63 ja rakendada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarvet vastavalt artiklile 64;
 f) koostada igal aastal aruande kavand, mille ühes jaos käsitletakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve regulatiivset ja järelevalvealast tegevust ning teises jaos finants- ja haldusküsimusi;
 g) kasutada talle Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötajate suhtes artikli 68 kohaselt antud volitusi ja lahendada personaliküsimusi.
 Lõikes 2 osutatud keskseid vastaspooli käsitleva osa puhul täidab esimese lõigu punktides c ja d osutatud ülesandeid keskseid vastaspooli käsitlev täitevkogu.
 Esimese lõigu punktis f osutatud iga-aastase aruande kavandi osas täidab selles nimetatud kesksete vastaspooltega seotud ülesandeid keskseid vastaspooli käsitlev täitevkogu.
 “
 (37)III peatüki 3. jao pealkiri asendatakse järgmisega:
 „Eesistuja ning keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu juhataja ja direktorid“.
 (38)Artiklit 48 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Eesistuja vastutab järelevalvenõukogu töö ettevalmistamise eest ning juhatab nii järelevalvenõukogu kui ka juhatuse koosolekuid.“
 (c)
 Lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Eesistuja valitakse avaliku kandideerimismenetluse alusel, millest teatatakse Euroopa Liidu Teatajas, arvestades tema pädevust, oskusi ning teadmisi finantsturu osaliste ja finantsturgude kohta ning kogemusi finantsjärelevalve ja -regulatsiooni valdkonnas. Komisjon esitab eesistuja ametikoha kandidaatide nimekirja Euroopa Parlamendile heakskiidu saamiseks. Pärast kõnealuse nimekirja heakskiitmist võtab nõukogu vastu otsuse eesistuja ametisse nimetamise kohta.
 Kui eesistuja ei vasta enam artiklis 49 osutatud tingimustele või kui ta leitakse olevat süüdi raskes üleastumises, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament, võtta vastu rakendusotsuse tema ametist tagandamise kohta.“
 (d)Lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Nõukogu võib komisjoni ettepanekul ja hindamist arvesse võttes pikendada eesistuja ametiaega üks kord.“
 (e)Lõige 5 jäetakse välja.
 (39)Lisatakse artikkel 49a:
 „Artikkel 49a
 Kulud
 Eesistuja avalikustab kõik peetud koosolekud ja saadud hüved. Kulud registreeritakse avalikult kooskõlas personalieeskirjadega.“
 (40)Artiklid 51, 52 ja 53 jäetakse välja.
 (41)Artikli 54 lõikele 2 lisatakse järgmine taane:
 „ — tarbija- ja investorikaitse;“.
 (42)Artikli 55 lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Üks juhatuse liige, komisjoni esindaja ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esindaja kutsutakse ühiskomitee koosolekutele ja ka artiklis 57 osutatud allkomiteede koosolekutele vaatlejatena.“
 (43)Artiklit 58 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve juhatus nimetab ametisse apellatsiooninõukogu kaks liiget ja kaks asendusliiget komisjoni esitatud nimekirja alusel pärast avaliku osalemiskutse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja olles konsulteerinud järelevalvenõukoguga.“
 (c)Lõige 5 asendatakse järgmisega:
 „5. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve juhatuse poolt ametisse nimetatud apellatsiooninõukogu liiget ei tohi tema ametiaja jooksul ametist vabastada, välja arvatud juhul, kui liige on süüdi tõsises üleastumises, mille puhul juhatus teeb pärast järelevalvenõukoguga konsulteerimist sellekohase otsuse.“
 (44)Artikli 59 lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Apellatsiooninõukogu liikmed on oma otsuste tegemisel sõltumatud. Nad ei ole seotud ühegi juhisega. Nad ei tohi täita Euroopa Väärtpaberiturujärelevalves, selle juhatuses ega järelevalvenõukogus muid ülesandeid.“
 (45)Artikli 60 lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Iga füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas pädevad asutused, võivad esitada kaebusi artiklite 17, 18, 19 ja 35 kohaste Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuste ja muude artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktide kohaselt tehtud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuste peale, mis on neile adresseeritud, või sellise otsuse peale, mis teda vormiliselt teisele isikule adresseeritud otsusena siiski otseselt ja isiklikult puudutab.“
 (46)Artiklit 62 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Ilma et see piiraks muude tululiikide kasutamist, koosneb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tulu eelkõige järgmiste vahendite kombinatsioonist:
 a) tasakaalustav toetus liidu eelarvest, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni jaotis) ning mis ei ületa 40 % Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve prognoositavatest tuludest;
 b) finantseerimisasutuste iga-aastased osamaksed, mis põhinevad kõigi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pädevusvaldkonda kuuluvate osalejate kategooriate puhul käesoleva määrusega või artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktidega ettenähtud tegevuste iga-aastastel prognoositavatel kuludel;
 c) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele makstavad tasud juhtudel, mis on täpsustatud liidu vastavates õigusaktides;
 d) mis tahes vabatahtlikud sissemaksed liikmesriikidelt või vaatlejatelt;
 e) pädevate asutuste saadud avaldamis-, koolitus- ja muude teenuste eest makstavad tasud.“
 (c)Lisatakse järgmised lõiked 5 ja 6:
 „5. Finantseerimisasutuste lõike 1 punktis b osutatud iga-aastaseid osamakseid koguvad iga liikmesriigi määratud asutused. Iga liikmesriik maksab iga eelarveaasta 31. märtsiks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele summa, mille ta on kohustatud koguma vastavalt artiklis 62a osutatud delegeeritud aktis sätestatud kriteeriumidele.
 6. Liikmesriikide ja vaatlejate vabatahtlikke sissemakseid, millele on osutatud lõike 1 punktis d, ei võeta vastu, kui nende vastuvõtmine seab kahtluse alla Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve sõltumatuse ja erapooletuse.“
 (47)Lisatakse artikkel 62a:
 „Artikkel 62a
 Finantseerimisasutuste iga-aastaste sissemaksete arvutamist käsitlevad delegeeritud õigusaktid
 Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 75a vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse üksikute finantseerimisasutuste artikli 62 punktis e osutatud iga-aastaste osamaksete arvutamise kord, määrates kindlaks järgmise:
 a) metoodika, mille kohaselt jaotatakse prognoositavad kulud finantseerimisasutuste kategooriate vahel, et määrata kindlaks iga kategooria finantseerimisasutuste osamakse suurus;
 b) asjakohased ja objektiivsed kriteeriumid, mille alusel määrata kindlaks üksikute finantseerimisasutuste iga-aastased osamaksed artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktide kohaldamisel ning mis põhinevad nende asutuste suurusel, väljendades seega nende tähtsust turul.
 Esimese lõigu punktis b osutatud kriteeriumidega kehtestatakse kas miinimumkünnis, millest allapoole ei tule osamakset tasuda või osamakse miinimumväärtus.“
 (48)Artikkel 63 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 63
 Eelarve koostamine
 1. Vastutav liige koostab igal aastal iga-aastase ja mitmeaastase programmi põhjal ühtse programmdokumendi kavandi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tulude ja kulude eelarvestuse ja personali kohta kolmeks järgmiseks eelarveaastaks ning edastab selle koos ametikohtade loeteluga juhatusele ja järelevalvenõukogule.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kulutused ja tasud seoses artikli 44b lõikes 1 osutatud ülesannete ja õigustega esitatakse esimese lõigu kohases kalkulatsioonis eraldi. Enne kõnealuse kalkulatsiooni vastuvõtmist kinnitab vastutava liikme koostatud kulutuste ja tasude kalkulatsiooni eelnõu keskseid vastaspooli käsitlev täitevkogu.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve raamatupidamise aastaaruanne, mis koostatakse ja avaldatakse vastavalt artikli 64 lõikele 6, hõlmab artikli 44b lõikes 1 osutatud ülesannete ja õigustega seotud tulusid ja kulusid.
 1a. Juhatus võtab kavandi alusel, mille on heaks kiitnud järelevalvenõukogu ning artikli 44b lõikes 1 osutatud ülesannete ja õigustega seotud kulutuste ja tasude puhul keskseid vastaspooli käsitlev täitevkogu, vastu ühtse programmdokumendi kavandi kolmeks järgmiseks eelarveaastaks.
 1b. Juhatus edastab ühtse programmdokumendi kavandi komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. jaanuariks.
 2.
 Ühtse programmdokumendi kavandi põhjal kannab komisjon liidu eelarve projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ning liidu üldeelarvest eraldatava tasakaalustava toetuse summa vastavalt aluslepingu artiklitele 313 ja 314.
 3.
 Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ametikohtade loetelu. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tasakaalustavaks toetuseks kasutatavad assigneeringud.
 4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarve võtab vastu järelevalvenõukogu. Eelarve on lõplik pärast liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse selles vastavad kohandused.
 5. Juhatus teatab eelarvepädevatele institutsioonidele viivitamata oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võib olla oluline finantsmõju tema eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga seotud projektide, näiteks hoonete üürimise või ostmise korral.“
 (49)Artikkel 64 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 64
 Eelarve täitmine ja kontroll
 1. Vastutav liige on eelarvevahendite käsutaja ning ta täidab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarvet.
 2. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaarvepidaja saadab esialgse raamatupidamisaruande komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale järgmise aasta 1. märtsiks.
 3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale konsolideerimiseks vajalikud raamatupidamisandmed viimase poolt kindlaksmääratud viisil ja vormis.
 4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaarvepidaja saadab hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks eelmise eelarveaasta eelarve täitmist ja finantsjuhtimist käsitleva aruande järelevalvenõukogu liikmetele, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.
 5. Pärast kontrollikojalt finantsmääruse artikli 148 kohaselt esitatud märkuste saamist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esialgse raamatupidamisaruande kohta koostab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaarvepidaja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lõpliku raamatupidamisaruande. Vastutav liige saadab aruande järelevalvenõukogule, kes esitab selle kohta oma arvamuse.
 6. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaarvepidaja edastab lõpliku raamatupidamisaruande koos juhatuse arvamusega järgmise eelarveaasta 1. juuliks komisjoni peaarvepidajale, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.
 Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaarvepidaja edastab järgmise eelarveaasta 1. juuliks komisjoni peaarvepidajale ka aruandepaketi standardvormis, mille komisjoni peaarvepidaja on konsolideerimise eesmärgil ette näinud.
 7. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15. novembriks.
 8. Vastutav liige saadab kontrollikojale vastuse kontrollikoja märkuste kohta 30. septembriks. Vastuse koopia saadab ta ka juhatusele ja komisjonile.
 9. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab vastutav liige Euroopa Parlamendile finantsmääruse artikli 165 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta kohaldamiseks.
 10. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal kiidab Euroopa Parlament heaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuse aasta N eelarve täitmisel enne 15. maid aastal N + 2.“
 (50)Artikkel 65 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 65
 Finantseeskirjad
 Juhatus võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad. Kõnealused eeskirjad ei tohi kalduda kõrvale komisjoni delegeeritud määrusest (EL) nr 1271/2013* asutuste puhul, millele viidatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208, välja arvatud juhul, kui see on põhjendatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve konkreetsete operatiivvajadustega ning kui on olemas komisjoni eelnev nõusolek.
 *Komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1271/2013 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42).“
 (51)Artikli 66 lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Pettuste, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevusega võitlemiseks kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 883/2013* Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve suhtes piiranguteta.
 *Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).“
 (52)Artiklit 68 muudetakse järgmiselt.
 (b)Lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
 „1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötajate, sealhulgas juhatuse täisliikmete ja eesistuja ning artikli 44a lõike 1 punkti a alapunktis i osutatud keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu juhataja ja direktorite suhtes kohaldatakse personalieeskirju, muude teenistujate teenistustingimusi ning nende kohaldamiseks liidu institutsioonide poolt ühiselt vastu võetud eeskirju.
 2. Juhatus võtab komisjoni nõusolekul vastu vajalikud rakendusmeetmed personalieeskirjade artiklis 110 sätestatud korras.“
 (c)Lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4. Juhatus võtab vastu sätted, millega lubatakse lähetada liikmesriikide eksperte Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvesse.“
 (53)Artiklit 70 muudetakse järgmiselt.
 (b)
 Lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Järelevalvenõukogu liikmetel ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kõigil töötajatel, sealhulgas liikmesriikidest ajutiselt lähetatud ametnikel ja kõikidel teistel Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve heaks lepingulisel alusel töötavatel isikutel on kohustus hoida ametisaladust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 339 ning asjaomastele liidu õigusaktide sätetele isegi pärast oma ametikohustuste lõppemist.“
 (c)Lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Peale selle ei takista lõike 1 ja käesoleva lõike esimese lõigu kohased kohustused Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ja pädevaid asutusi kasutamast teavet artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktide täitmise tagamiseks, eriti otsuste tegemise õiguspärastes menetlustes.“
 (d)Lisatakse järgmine lõige 2a:
 „2 a. Juhatus, keskseid vastaspooli käsitlev täitevkogu ja järelevalvenõukogu tagavad, et selliste isikute suhtes, kes osutavad otseselt või kaudselt, pidevalt või vahetevahel Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ülesannetega seotud mis tahes teenuseid, sh juhatuse ja järelevalvenõukogu poolt heaks kiidetud või pädevate asutuste määratud ametnike ja isikute suhtes kohaldatakse ametisaladuse nõudeid, mis on samaväärsed eelnevates lõigetes sätestatud nõuetega.
 Samad ametisaladuse nõuded kehtivad ka vaatlejatele, kes osalevad juhatuse, keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu ja järelevalvenõukogu koosolekutel ning võtavad osa Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevusest.“
 (e)Lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „Lõiked 1 ja 2 ei takista Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel vahetamast teavet pädevate asutustega kooskõlas käesoleva määrusega ja muude liidu õigusaktidega, mida kohaldatakse finantseerimisasutuste suhtes.“
 (54)Artikkel 71 asendatakse järgmisega:
 „Käesolev määrus ei piira liikmesriikide kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ega Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega kooskõlas määrusega (EL) 2018/XXX (ELi institutsioonide ja asutuste suhtes kohaldatav andmekaitsemäärus), kui nad täidavad oma ülesandeid.“
 (55)Artikli 72 lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Juhatus võtab vastu praktilised meetmed määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks.“
 (56)Artikli 73 lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Juhatus teeb otsuse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalves keelte kasutamise sisekorra kohta.“
 (57)Artikli 74 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „Vajalikud kokkulepped, milles käsitletakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele asukohaliikmesriigis eraldatavaid ruume ja selle riigi pakutavaid vahendeid ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asukohaliikmesriigis Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötajate ja nende perekonnaliikmete suhtes kohaldatavaid erieeskirju, sätestatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja asukohaliikmesriigi vahelises peakorterilepingus, mis sõlmitakse pärast juhatuse heakskiidu saamist.“
 (58)Lisatakse artikkel 75a:
 „Artikkel 75a
 Delegeeritud volituste rakendamine
 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
 2. Artiklis 35c ja artiklis 62a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse määramata ajaks.
 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 35c ja artiklis 62a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud õiguste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
 4.
 Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.
 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 6. Artikli 35c või artikli 62 lõike 2a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.“
 (59)Artikkel 76 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 76
 Suhe Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet käsitatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee õigusjärglasena. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee kõik varad ja kohustused ning kõik pooleliolevad toimingud antakse hiljemalt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asutamise kuupäeval automaatselt üle Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee koostab aruande oma varade ja kohustuste lõppseisu kohta kõnealuse üleandmise kuupäeva seisuga. Kõnealuse aruande auditeerivad ja kinnitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee ja komisjon.“
 (60)Lisatakse uus artikkel 77a:
 Artikkel 77a
 Üleminekusätted
 Määruse nr 1095/2010 (viimati muudetud direktiiviga 2014/51/EL) kohaselt ametisse nimetatud tegevdirektori, kes on sellel ametikohal [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev 3 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist], ülesanded ja ametikoht kaotatakse nimetatud kuupäeval.
 Määruse nr 1095/2010 (viimati muudetud direktiiviga 2014/51/EL) kohaselt ametisse nimetatud eesistuja, kes on sellel ametikohal [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev 3 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist], ülesanded ja ametikoht säilivad kuni ametiaja lõpuni.
 Määruse nr 1095/2010 (viimati muudetud direktiiviga 2014/51/EL) kohaselt ametisse nimetatud juhatuse liikmete, kes on sellel ametikohal [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev 3 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist], ülesanded ja ametikohad kaotatakse nimetatud kuupäeval.“
 Artikkel 4
 Määruse (EL) nr 345/2013 (Euroopa riskikapitalifondide kohta) muudatused
 Määrust (EL) nr 345/2013 muudetakse järgmiselt.
 (1)Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõike 1 punkt c jäetakse välja;
 (c)lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2.
 Käesoleva määruse artikleid 3–6, artiklit 12, artikli 13 lõike 1 punkte c ja i, artikleid 14a–19, 19a–19c, 20, 20a–20c, 21, 21a–21d ja 25 kohaldatakse direktiivi 2011/61/EL artikli 6 kohaselt tegevusloa saanud ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, kes valitsevad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide portfelle ja kavatsevad kasutada nimetust „EuVECA“ seoses nende fondide turustamisega liidus.“
 (2)Artikli 3 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:
 (b)punkt m asendatakse järgmisega:
 „m)
 „pädev asutus“ – direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktides f ja h osutatud pädev asutus.“;
 (c)punkt n jäetakse välja.
 (3)Artiklile 7 lisatakse järgmised lõigud:
 „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse kindlaks kriteeriumid, mida tuleb kasutada selle hindamisel, kas kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejad täidavad lõike 1 punktidest a–g tulenevaid kohustusi, tagades kooskõla direktiivi 2011/61/EL artikli 12 lõikega 1.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt [[Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist]].
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“
 (4)Artiklile 8 lisatakse lõige 3:
 „3.
 Komisjon võtab kooskõlas artikliga 25 vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks lõikes 2 osutatud ülesannete delegeerimisele esitatavad nõuded, et tagada kooskõla ülesannete delegeerimise suhtes kehtivate nõuetega, mis on sätestatud direktiivi 2011/61/EL artiklis 20.“
 (5)Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõike 3 teises ja viimases lauses asendatakse sõnad „päritoluliikmesriigi pädev asutus“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“;
 (c)lõikes 5 asendatakse sõnad „päritoluliikmesriigi pädev asutus“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“;
 (d)lisatakse lõige 7:
 „7.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse kindlaks lõikes 1 osutatud piisavad tehnilised ja inimressursid kvalifitseeruvate riskikapitalifondide nõuetekohaseks valitsemiseks.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist].
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“
 (6)Artiklile 11 lisatakse lõiked 3 ja 4:
 „3.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse kindlaks lõikes 1 osutatud varade väärtuse hindamise eeskirjad ja kord, et tagada kooskõla varade hindamisele kohaldatavate nõuetega, mis on sätestatud direktiivi 2011/61/EL artiklis 19.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist].
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“
 (7)Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõike 1 esimese lõigu esimeses lauses asendatakse sõnad „päritoluliikmesriigi pädevale asutusele“ sõnaga „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele“;
 (c)lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb käesoleva artikli alusel kogutud teabe taotluse korral pädevatele asutustele õigeaegselt kättesaadavaks.“
 (8)Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
 i)sissejuhatavas osas asendatakse sõnad „oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet“;
 ii)lisatakse punkt -a:
 „-a)
 selle liikmesriigi nimi, kus on kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja registrijärgne asukoht;“
 iii)
 punkt b asendatakse järgmisega:
 „b)
 nende kvalifitseeruvate riskikapitalifondide identifitseerimisandmed ja asukoht, mille osakuid või aktsiaid turustatakse, ning nende investeerimisstrateegiad“;
 (c)lõike 2 sissejuhatavas osas asendatakse sõnad „päritoluliikmesriigi pädev asutus“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“;
 (d)lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teatab sellest, kas lõikes 1 osutatud valitsejad on registreeritud kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitsejana, hiljemalt kaks kuud pärast seda, kui nad on esitanud kõik nimetatud lõikes osutatud andmed, kõigile järgmistele isikutele:
 a)
 lõikes 1 osutatud valitseja;
 b)
 lõike 1 punktis -a osutatud liikmesriikide pädevad asutused;
 c)
 lõike 1 punktis d osutatud liikmesriikide pädevad asutused.“;
 (e)
 lõiget 6 muudetakse järgmiselt:
 i)esimeses lõigus asendatakse sõnad „päritoluliikmesriigi pädevale asutusele“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele“;
 ii)teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on esimeses lõigus osutatud muudatustele vastuväiteid, teavitab ta sellest kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitsejat ühe kuu jooksul pärast kõnealustest muudatustest teatamist ja põhistab oma vastuseisu. Esimeses lõigus osutatud muudatusi võib rakendada ainult tingimusel, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ei esita neile muudatustele nimetatud ajavahemiku jooksul vastuväiteid.“;
 (f)
 lõiked 7 ja 8 asendatakse järgmisega:
 „7.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse kindlaks kriteeriumid lõike 2 punktis a osutatud piisavalt hea maine ja piisava kogemuse hindamiseks.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist].
 Komisjonile antakse õigus võtta käesoleva määruse täiendamiseks vastu käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.
 8.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse kindlaks vormid, mallid ja menetlused lõikes 1 osutatud teabe, sealhulgas lõike 2 punkti a kohaldamisel esitatava teabe esitamiseks.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist].
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.“
 (9)Artiklit 14a muudetakse järgmiselt:
 (b)lõike 2 sissejuhatavas osas asendatakse sõnad „kvalifitseeruva riskikapitalifondi pädevale asutusele“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele“;
 (c)lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „3.
 Lõike 1 kohase registreerimistaotluse hindamise eesmärgil küsib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse esitanud valitseja pädevalt asutuselt teavet selle kohta, kas kvalifitseeruv riskikapitalifond on hõlmatud kõnealuse valitseja tegevusloaga, mille kohaselt on tal õigus valitseda alternatiivseid investeerimisfonde, ning kas on täidetud artikli 14 lõike 2 punktis a sätestatud tingimused.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib nõuda selgitusi ja teavet esimese lõigu kohaselt esitatud dokumentide ja teabe kohta.
 Valitseja pädev asutus annab vastuse ühe kuu jooksul alates Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt esimese või teise lõigu kohaselt esitatud taotluse kättesaamise kuupäevast.“;
 (d)lõikes 5 asendatakse sõnad „kvalifitseeruva riskikapitalifondi pädev asutus“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“;
 (e)lõige 6 asendatakse järgmisega:
 „6.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teatab sellest, kas fond on registreeritud kvalifitseeruva riskikapitalifondina, hiljemalt kaks kuud pärast seda, kui sellise fondi valitseja on esitanud kõik lõikes 2 osutatud andmed, kõigile järgmistele isikutele:
 a)
 lõikes 1 osutatud valitseja;
 b)
 artikli 14 lõike 1 punktis -a osutatud liikmesriigi pädevad asutused;
 c)
 artikli 14 lõike 1 punktis d osutatud liikmesriikide pädevad asutused;
 d)
 artikli 14a lõike 2 punktis d osutatud liikmesriikide pädevad asutused.“;
 (f)lõige 8 asendatakse järgmisega:
 „8. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse kindlaks standardvormid, -mallid ja -menetlused lõikes 2 osutatud teabe esitamiseks.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist].
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.“;
 (g)lõiked 9 ja 10 jäetakse välja.
 (10)Artikkel 14b asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 14b
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teatab kõigist otsustest, millega keeldutakse artiklis 14 osutatud valitseja ja artiklis 14a osutatud fondi registreerimisest, neis artiklites osutatud valitsejatele.“
 (11)Lisatakse artikkel 14c:
 „Artikkel 14c
 1.
 Ilma et see piiraks artikli 20 kohaldamist, tunnistab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve EuVECA registreerimise tühiseks, kui selle EuVECA valitseja vastab ükskõik millisele järgmistest tingimustest:
 a)
 valitseja on tegevusloast sõnaselgelt loobunud või ei ole tegevusluba kasutanud kuue kuu jooksul pärast seda, kui talle tegevusluba anti;
 b)
 valitseja on saanud tegevusloa valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal viisil;
 c)
 EuVECA ei täida enam tingimusi, mille alusel talle tegevusluba anti.
 2.
 Tegevusloa kehtetuks tunnistamine jõustub kohe kogu Euroopa Liidus.“
 (12)Artiklis 15 asendatakse sõnad „päritoluliikmesriigi pädevat asutust“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet“.
 (13)Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab viivitamata artikli 14 punktis 4 ja artikli 14a punktis 6 osutatud pädevaid asutusi igast kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja registreerimisest või registrist kustutamisest, igast kvalifitseeruva riskikapitalifondi registrisse lisamisest või registrist kustutamisest ning igast selliste liikmesriikide loetelus tehtavast lisamisest või kustutamisest, kus kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja kavatseb kõnealuste fondide osakuid või aktsiaid turustada.“;
 (c)lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „3.
 Selleks et tagada käesoleva artikli ühetaoline kohaldamine, koostab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks käesoleva artikli kohase teavitamise vorm.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist].
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu käesoleva artikli lõikes 3 osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.“;
 (d)lõiked 4 ja 5 jäetakse välja.
 (14)Artikkel 16a jäetakse välja.
 (15)Artikkel 18 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 18
 1.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tagab, et käesolevat määrust kohaldatakse pidevalt.
 2.
 Artikli 2 lõikes 1 osutatud valitsejate puhul teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvet käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmise üle.
 3.
 Artikli 2 lõikes 2 osutatud valitsejate puhul teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvet artikli 2 lõikes 2 loetletud õigusnormides sätestatud eeskirjade ja direktiiviga 2011/61/EL kvalifitseeruvatele riskikapitalifondidele esitatud asjaomaste nõuete täitmise üle.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastutab järelevalve eest selle üle, kas kvalifitseeruv riskikapitalifond täidab fondi tingimustes ja põhikirjas sätestatud kohustusi.
 4.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kohaldab talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisel ja järelevalve kõrgete standardite tagamise eesmärki silmas pidades kogu asjakohast liidu õigust, ja kui sellisteks liidu õigusaktideks on direktiivid, neid direktiive siseriiklikusse õigusesse ülevõtvaid õigusakte.
 5.
 Pädevad asutused kontrollivad seda, et nende territooriumil moodustatud või asutatud või turustatavaid ühisinvesteerimisettevõtjaid ei kasutaks nimetust „EuVECA“ ega viitaks sellele, et nad on EuVECAd, kui nad ei ole käesoleva määruse kohaselt registreeritud.
 Kui pädeval asutusel on alust arvata, et ühisinvesteerimisettevõtja kasutab nimetust „EuVECA“ või viitab sellele, et ta on EuVECA, olemata seejuures käesoleva määruse kohaselt registreeritud, teavitab ta sellest viivitamata Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet.“
 (16)Artikkel 19 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 19
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele või selle ametnikele või teistele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud isikutele artiklitega 19a–19c antud volitusi ei tohi kasutada sellise teabe või selliste dokumentide avaldamise nõudmiseks, millele kehtib kutsesaladus.“
 (17)Lisatakse artiklid 19a, 19b ja 19c:
 „Artikkel 19a
 1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib lihtteabenõude või otsusega nõuda, et järgmised isikud esitaksid kogu teabe, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks:
 a) kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejad;
 b) kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsemises osalevad isikud;
 c) kolmandad isikud, kellele kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja on volitusi delegeerinud;
 d) isikud, kes on muul viisil lähedalt ja oluliselt seotud kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsemisega.
 2. Lõikes 1 osutatud lihtteabenõudes tuleb:
 a) viidata käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele;
 b) nimetada nõude eesmärk;
 c) täpsustada, millise teabe esitamist nõutakse;
 d) esitada tähtaeg, mille jooksul teave tuleb esitada;
 e) esitada märkus selle kohta, et isik, kellelt teavet taotletakse, ei ole kohustatud teavet andma, aga taotlusele vabatahtlikult vastates ei tohi antav teave olla ebaõige ega eksitav;
 e) näidata ära sellise trahvi summa, mis tuleb artikli 20a kohaselt määrata juhul, kui esitatud teave on ebaõige või eksitav.
 3. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõuab teabe esitamist otsusega vastavalt lõikele 1, siis peab ta:
 a) viitama käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele;
 b) nimetama nõude eesmärgi;
 c) täpsustama, millise teabe esitamist nõutakse;
 d) määrama tähtaja, mille jooksul teave tuleb esitada;
 e) teavitama artiklis 20b sätestatud perioodilistest karistusmaksetest puhuks, kui nõutav teave esitatakse mittetäielikult;
 f) teavitama artiklis 20a sätestatud trahvist puhuks, kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad;
 g) teavitama õigusest kaevata otsus edasi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogule ja õigusest vaidlustada otsus Euroopa Liidu Kohtus (edaspidi „Euroopa Kohus“) vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 60 ja 61.
 4. Nõutud teabe esitavad lõikes 1 osutatud isikud või nende esindajad ning juriidiliste isikute või ühenduste puhul, kellel ei ole juriidilise isiku staatust, isikud, kes on seaduse või põhikirja järgi volitatud neid esindama. Nõuetekohaselt volitatud advokaadid võivad esitada teavet oma klientide nimel. Viimased jäävad täielikult vastutavaks mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe esitamise eest.
 5. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve edastab koopia lihtteabenõudest või oma otsusest viivitamata selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus lõikes 1 osutatud isikud, kellele teabenõue on suunatud, asuvad või on asutatud.
 Artikkel 19b
 1. Käesoleva määruse raames oma kohustuste täitmiseks võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldada vajalikke uurimisi artikli 19a lõikes 1 osutatud isikute suhtes. Selleks antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud ametnikele ja muudele isikutele õigus:
 a) kontrollida mis tahes dokumente, andmeid, menetlusi ja muid tema ülesannete täitmisega seonduvaid materjale sõltumata nende salvestamiseks kasutatud andmekandjast;
 b) teha või saada nendest dokumentidest, andmetest, menetlustest ja muudest materjalidest tõestatud koopiaid või väljavõtteid;
 c) kutsuda artikli 19a lõikes 1 osutatud isikuid või nende esindajaid või töötajaid välja ja paluda neil anda suulisi või kirjalikke selgitusi kontrolli sisu ja eesmärgiga seotud asjaolude või dokumentide kohta ning salvestada vastuseid;
 d) küsitleda kõiki teisi füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kes annavad selleks nõusoleku, et koguda teavet uurimise sisu kohta;
 e) nõuda andmeid telefonikõnede ja andmeedastuse kohta.
 2. Lõikes 1 osutatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt uurimiseks volitatud ametnikud ja muud isikud rakendavad oma õigusi, esitades kirjaliku volituse, milles on täpsustatud uurimise sisu ja eesmärk. Nimetatud volituses teavitatakse ka artiklis 20b sätestatud perioodilistest karistusmaksetest puhuks, kui nõutud dokumente, andmeid, teavet protseduuride kohta ja muid materjale või vastuseid artikli 19a lõikes 1 osutatud isikutele esitatud küsimustele ei esitata või kui need esitatakse mittetäielikult, ning artiklis 20 sätestatud trahvidest puhuks, kui artikli 19a lõikes 1 osutatud isikutele esitatud küsimustele antud vastused on ebaõiged või eksitavad.
 3. Artikli 19a lõikes 1 osutatud isikud peavad alluma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse alusel algatatud uurimisele. Otsuses märgitakse uurimise sisu ja eesmärk, artiklis 20b sätestatud perioodilised karistusmaksed, määruse (EL) nr 1095/2010 kohaselt olemasolevad õiguskaitsevahendid ja samuti õigus otsuse läbivaatamisele Euroopa Kohtu poolt.
 4. Aegsasti enne lõikes 1 osutatud uurimist teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve selle liikmesriigi pädevat asutust, kus uurimist kavatsetakse korraldada, uurimise toimumisest ning volitatud isikutest. Asjaomase pädeva asutuse ametnikud osutavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral neile volitatud isikutele abi nende ülesannete täitmisel. Asjaomase pädeva asutuse ametnikud võivad taotluse alusel samuti uurimises osaleda.
 5. Kui lõike 1 punktis e osutatud telefonikõnesid ja andmeedastust käsitlevate andmete taotlemiseks on kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt nõutav siseriikliku õigusasutuse luba, siis esitatakse taotlus sellise loa saamiseks. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.
 6. Kui siseriiklik õigusasutus saab taotluse anda luba nõuda lõike 1 punktis e osutatud telefonikõnesid ja andmeedastust käsitlevaid andmeid, kontrollib selline asutus, kas:
 a)
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus, millele on osutatud lõikes 3, on autentne;
 b)
 võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased.
 7. Punkti b kohaldamisel võib siseriiklik õigusasutus küsida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt üksikasjalikke selgitusi, eelkõige põhjuste kohta, miks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kahtlustab käesoleva määruse rikkumist, kahtlustatava rikkumise raskusastme kohta ja selle isiku seotuse kohta, kellele sunnimeetmed on suunatud. Samas ei kontrolli siseriiklik õigusasutus uurimise vajalikkust ega nõua, et talle esitataks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikus sisalduv teave. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse seaduslikkust saab kontrollida ainult Euroopa Kohus, järgides määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 61 sätestatud menetlust.
 Artikkel 19c
 1. Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldada artikli 19a lõikes 1 osutatud isikute äriruumides vajalikke kohapealseid kontrolle.
 2. Ametnikud ja muud isikud, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on volitanud tegema kohapealseid kontrolle, võivad siseneda nende isikute äriruumidesse, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve uurimisotsust, ning sellistel volitatud isikutel on kõik artikli 19b lõikes 1 sätestatud õigused. Neil on samuti õigus pitseerida äriruume ning raamatupidamis- ja muid dokumente kontrollimise ajaks ja kontrolli läbiviimiseks vajalikus ulatuses.
 3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab kontrollidest piisavalt varakult enne kontrolle selle liikmesriigi pädevat asutust, kus kontrollimine toimub. Kui seda on vaja kontrolli nõuetekohaseks tegemiseks ja tõhususe tagamiseks, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pärast asjaomase pädeva asutuse teavitamist viia kohapealse kontrolli läbi ilma sellest eelnevalt teavitamata. Käesoleva artikli kohased kontrollid tehakse juhul, kui asjaomane asutus on kinnitanud, et tal ei ole selle kohta vastuväiteid.
 4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kohapealseid kontrolle tegema volitatud ametnikud ja muud isikud kasutavad oma õigusi, esitades kirjaliku volituse, milles täpsustatakse kontrolli sisu ja eesmärk ning artiklis 20b sätestatud perioodilised karistusmaksed, mida kohaldatakse juhul, kui asjaomased isikud ei allu kontrollile.
 5. Artikli 19a lõikes 1 osutatud isikud peavad alluma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsusega määratud kohapealsele kontrollile. Otsuses määratakse kindlaks kontrolli sisu ja eesmärk ning selle alustamise kuupäev ning teavitatakse artiklis 20b sätestatud perioodilistest karistusmaksetest ja määrusega (EL) nr 1095/2010 tagatud õiguskaitsevahenditest, samuti õigusest otsuse läbivaatamisele Euroopa Kohtu poolt.
 6. Selle liikmesriigi pädeva asutuse ametnikud ning pädeva asutuse poolt volitatud või määratud ametnikud, kus kontrollimine toimub, abistavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral aktiivselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitatud ametnikke ja muid isikuid. Kõnealuse pädeva asutuse ametnikud võivad taotluse alusel samuti kohapealsete kontrollide juures viibida.
 7. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib ka paluda pädevatel asutustel enda nimel teha konkreetseid uurimistoiminguid ja kohapealseid kontrolle vastavalt käesolevas artiklis ja artikli 19b lõikes 1 sätestatule. Sel eesmärgil on pädevatel asutustel samad käesolevas artiklis ja artikli 19b lõikes 1 sätestatud õigused nagu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel.
 8. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitatud ametnikud ja teised kaasasolevad volitatud isikud leiavad, et isik ei nõustu käesoleva artikli kohaselt nõutud kontrolliga, osutab asjaomase liikmesriigi pädev asutus neile vajalikku abi, taotledes vajaduse korral abi politseilt või samaväärselt õiguskaitseasutuselt, et volitatud isikutel oleks võimalik kohapealset kontrolli läbi viia.
 9. Kui lõikes 1 sätestatud kohapealseks kontrolliks või lõikes 7 sätestatud abiks on kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt nõutav siseriikliku õigusasutuse luba, tuleb seda taotleda. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.
 10. Kui siseriiklik õigusasutus saab taotluse korraldada lõikes 1 sätestatud kohapealne kontroll või osutada lõikes 7 sätestatud abi, kontrollib selline asutus, kas:
 a)
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus, millele on osutatud lõikes 4, on autentne;
 b)
 võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased.
 11. Punkti b kohaldamisel võib siseriiklik õigusasutus küsida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt üksikasjalikke selgitusi, eelkõige põhjuste kohta, miks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kahtlustab käesoleva määruse rikkumist, kahtlustatava rikkumise raskusastme kohta ja selle isiku seotuse kohta, kellele sunnimeetmed on suunatud. Samas ei kontrolli siseriiklik õigusasutus uurimise vajalikkust ega nõua, et talle esitataks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikus sisalduv teave. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse seaduslikkust saab kontrollida ainult Euroopa Kohus, järgides määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 61 sätestatud menetlust.“
 (18)Artikkel 20 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 20
 1. Juhul kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tuvastab vastavalt artikli 21 lõikele 5, et isik on toime pannud mõne artikli 20a lõikes 2 loetletud rikkumise, võtab ta ühe või mitu järgmistest meetmetest:
 a) tunnistab tühiseks kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja või kvalifitseeruva riskikapitalifondi registreerimise;
 b) võtab vastu otsuse, millega isikult nõutakse rikkumise lõpetamist;
 c) võtab vastu otsuse, millega määratakse trahv;
 d) väljastab avalikud teadaanded.
 2. Lõikes 1 osutatud meetmete võtmisel arvestab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve rikkumise laadi ja raskusastet, lähtudes järgmistest kriteeriumidest:
 a) rikkumise kestus ja sagedus;
 b) kas rikkumine on tinginud finantskuriteo või seda hõlbustanud või on muul viisil sellega seostatav;
 c) kas rikkumine on toime pandud tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu;
 d) rikkumise eest vastutava isiku vastutuse ulatus;
 e) rikkumise eest vastutava isiku finantstugevus, mida näitab vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek ja netovarad;
 f) rikkumise mõju jaeinvestorite huvidele;
 g) rikkumise eest vastutava isiku poolt rikkumise tulemusena teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi suurus või kolmandale isikule tekitatud kahju suurus, kui neid saab kindlaks määrata;
 h) rikkumise eest vastutava isiku valmidus teha Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd, ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi sissenõudmine;
 i) rikkumise eest vastutava isiku varasemad rikkumised;
 j) meetmed, mida rikkumise eest vastutav isik on pärast rikkumist võtnud, et ära hoida rikkumise kordumist.
 3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab põhjendamatu viivituseta rikkumise eest vastutavat isikut lõike 1 alusel võetud meetmetest ning teatab neist liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab üldsusele teabe iga sellise meetme kohta oma veebisaidil kümne tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmise kuupäeva.
 4. Esimeses lõigus osutatud üldsusele avalikustamine hõlmab järgmist:
 a)
 märkus selle kohta, et rikkumise eest vastutaval isikul on õigus otsus edasi kaevata;
 b)
 vajadusel märkus, millega kinnitatakse, et edasikaebus on esitatud, ja täpsustatakse, et selline kaebus ei peata otsuse täitmist;
 c)
 märkus selle kohta, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogu võib vaidlustatud otsuse täitmise peatada vastavalt määruse (EL) nr 1095/20101 artikli 60 lõikele 3.“
 (19)Lisatakse artiklid 20a, 20b ja 20c:
 „Artikkel 20a
 1. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb vastavalt artikli 21 lõikele 8 kindlaks, et isik on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu toime pannud ühe või mitu lõikes 2 loetletud rikkumistest, teeb ta käesoleva artikli lõike 3 kohaselt otsuse trahvi määramise kohta.
 Rikkumine loetakse tahtlikult toimepanduks, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tuvastab objektiivsed asjaolud, mis tõendavad, et isik on rikkumise toime pannud tahtlikult tegutsedes.
 2. Lõikes 1 osutatud rikkumiste loetelu on järgmine:
 a)
 portfelli struktuurile kohaldatavate nõuete täitmata jätmine, rikkudes sellega artiklit 5;
 b)
 kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakute või aktsiate turustamine mitteaktsepteeritavatele investoritele, rikkudes sellega artiklit 6;
 c)
 nimetuse „EuVECA“ kasutamine isiku poolt, kes ei ole artikli 14 kohaselt registreeritud või kes ei ole artikli 14a kohaselt ühisinvesteerimisettevõtjat registreerinud;
 d)
 nimetuse „EuVECA“ kasutamine selliste fondide osakute või aktsiate turustamiseks, mis ei ole moodustatud või asutatud artikli 3 esimese lõigu punkti b alapunkti iii kohaselt;
 e)
 registreerimise saavutamine valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal teel, rikkudes sellega artiklit 14 või artiklit 14a;
 f)
 tegutsemine äris teisiti kui ausalt, õiglaselt ning piisava vilumuse, ettevaatuse või hoolsusega, rikkudes sellega artikli 7 esimese lõigu punkti a;
 g)
 kuritarvituste ärahoidmiseks asjakohaste põhimõtete ja menetluste kohaldamata jätmine, rikkudes sellega artikli 7 esimese lõigu punkti b;
 h)
 artiklis 12 sätestatud aastaaruande esitamise nõuete korduv täitmata jätmine;
 i)
 artiklis 13 sätestatud investorite teavitamise nõude korduv täitmata jätmine.
 3. Lõikes 1 osutatud trahvide summa lõike 2 punktides a kuni i osutatud rikkumiste puhul on vähemalt 500 000 eurot ja ei ületa 5 miljonit eurot.
 4. Trahvi suuruse kindlaksmääramisel vastavalt lõikele 3 võtab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvesse artikli 20 lõikes 2 sätestatud kriteeriume.
 5. Olenemata lõikest 3 on trahvisumma juhul, kui isik on saanud rikkumisest otsest või kaudset rahalist kasu, vähemalt võrdne saadud rahalise kasuga.
 Kui isiku tegevuse või tegevusetuse tulemusel pandi toime enam kui üks lõikes 2 loetletud rikkumistest, kohaldatakse üksnes kõrgemat trahvisummat, mis on seotud ühega neist rikkumistest ja arvutatud vastavalt lõikele 4.
 Artikkel 20b
 1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve määrab oma otsusega perioodilised karistusmaksed, et sundida:
 a) isikut rikkumist lõpetama vastavalt otsusele, mis on tehtud artikli 20 lõike 1 punkti b alusel;
 b) artikli 19a lõikes 1 osutatud isikut:
 i)
 esitama artikli 19a alusel tehtud otsuses nõutud täielikku teavet;
 ii)
 alluma uurimisele ja eelkõige esitama täielikud dokumendid, andmed, protseduuride kirjeldused või muu vajaliku teabe ning täiendama ja parandama muud teavet, mis on esitatud uurimise käigus, mis on algatatud artikli 19b kohase otsusega;
 iii)
 alluma artikli 19c alusel tehtud otsuses määratud kohapealsele kontrollile.
 2. Perioodiline karistusmakse peab olema mõjus ja proportsionaalne. Perioodiline karistusmakse määratakse iga viivitatud päeva eest.
 3. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, on perioodiliste karistusmaksete summa 3 % eelmise majandusaasta keskmisest päevasest käibest või füüsiliste isikute puhul 2 % eelmise kalendriaasta keskmisest päevasest sissetulekust. Need summad arvutatakse alates kuupäevast, mis on sätestatud otsuses, millega määratakse perioodiline karistusmakse.
 Perioodiline karistusmakse määratakse maksimaalselt kuueks kuuks alates Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse teatavakstegemisest. Pärast selle perioodi möödumist vaatab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve meetme läbi.
 Artikkel 20c
 1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab üldsusele kõik vastavalt artiklitele 20a ja 20b määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine ohustaks tõsiselt finantsturge või tekitaks asjaomastele isikutele ebaproportsionaalset kahju.
 2. Artiklite 20a ja 20b kohaselt määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on haldusliku iseloomuga.
 3. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustab trahve või karistusmakseid mitte määrata, teavitab ta sellest Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja asjaomase liikmesriigi pädevaid asutusi ning avaldab oma otsuse põhjused.
 4. Artiklite 20a ja 20b kohaselt määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on täitmisele pööratavad.
 Täitmist reguleerivad selles liikmesriigis või kolmandas riigis kehtivad tsiviilkohtumenetluse normid, mille territooriumil täitmine aset leiab.
 5. Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summad kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse.“
 (20)Artiklid 21 ja 21a asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 21
 1. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve leiab käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mis kujutaksid endast üht või mitut artikli 20a lõikes 2 loetletud rikkumistest, määrab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve juhtumi uurimiseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalves sõltumatu uurija. Määratud uurija ei tohi osaleda ega olla varem osalenud otseselt ega kaudselt rikkumisega seonduva prospekti heakskiitmises ja ta peab täitma oma ülesandeid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogust sõltumatult.
 2. Lõikes 1 osutatud uurija uurib väidetavaid rikkumisi, võttes arvesse uurimise all olevate isikute esitatud seisukohti, ja esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule uurimistulemusi kajastava täieliku toimiku.
 3. Oma ülesannete täitmisel on uurijal õigus esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 19a ning viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artiklitele 19b ja 19c.
 4. Oma ülesannete täitmisel on uurijal juurdepääs kõikidele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt järelevalvetegevuse käigus kogutud dokumentidele ja teabele.
 5. Uurimise lõpetamisel ja enne uurimistulemusi kajastava toimiku esitamist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule annab uurija isikutele, kes on uurimise all, võimaluse esitada uuritavates küsimustes oma seisukohad. Uurija uurimistulemused põhinevad üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta asjaomastel isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
 6. Käesoleva artikli kohaste uurimiste käigus tagatakse täielikult uurimise all olevate isikute kaitseõigus.
 7. Uurimistulemusi kajastava toimiku esitamisel Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule teavitab uurija sellest uurimise all olevaid isikuid. Uurimise all olevatel isikutel on õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet, mis mõjutab kolmandaid isikuid.
 8. Uurimistulemusi kajastava toimiku põhjal ja juhul, kui uurimise all olevad isikud seda taotlevad, otsustab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pärast nende isikute seisukohtade ärakuulamist vastavalt artiklile 20b, kas uurimise all olevad isikud on toime pannud ühe või mitu artikli 20a lõikes 2 loetletud rikkumistest, ning võtab rikkumise toimepaneku korral järelevalvemeetme vastavalt artiklile 20.
 9. Uurija ei osale Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu aruteludes ega sekku ühelgi muul viisil Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu otsustusprotsessi.
 10. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 25 hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist] vastu delegeeritud õigusaktid, et määrata kindlaks menetluseeskirjad trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise õiguse kasutamiseks, sealhulgas sätted, mis käsitlevad kaitseõigust, ajalised sätted, trahvide või perioodiliste karistusmaksete kogumine ning trahvide ja karistusmaksete määramise ja täitmise aegumistähtajad.
 11. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve annab asjad kriminaalkorras süüdistuse esitamiseks üle asjaomastele riiklikele asutustele, kui ta leiab käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, millel võib olla kuriteo koosseis. Lisaks sellele hoidub Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisest, kui samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks või süüdi mõistetud siseriikliku õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on juba omandanud res judicata õigusmõju.
 Artikkel 21a
 1. Enne otsuse tegemist artiklite 20, 20a ja 20b alusel annab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve isikutele, kelle suhtes on algatatud menetlus, võimaluse esitada oma seisukoht Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve uurimistulemuste kohta. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsused põhinevad üksnes sellistel uurimistulemustel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
 Esimest lõiku ei kohaldata, kui selleks, et ennetada märkimisväärset ja otsest kahju finantssüsteemile, on vaja rakendada artikli 20 kohaseid kiireid meetmeid. Sellisel juhul võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teha vaheotsuse ning peab andma asjaomastele isikutele võimaluse esitada oma seisukohad võimalikult kiiresti pärast otsuse vastuvõtmist.
 2. Menetluse käigus tagatakse täielikult selliste isikute kaitseõigus, kelle suhtes on algatatud menetlus. Neil on õigus tutvuda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet ega Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asutusesiseseks kasutuseks ette nähtud ettevalmistavaid dokumente.“
 (21)Lisatakse artiklid 21b, 21c ja 21d:
 „Artikkel 21b
 Euroopa Kohtul on täielik pädevus läbi vaadata otsuseid, millega Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on määranud trahve või perioodilisi karistusmakseid. Euroopa Kohus võib määratud trahvi või perioodilise karistusmakse tühistada, seda vähendada või suurendada.
 Artikkel 21c
 1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejatelt tasu vastavalt käesolevale määrusele ja vastavalt lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele. See tasu peab täielikult katma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vajalikud kulutused, mis on seotud kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejate ja kvalifitseeruvate riskikapitalifondide registreerimise, neile tegevuslubade andmise ja järelevalvega, ning kõigi nende kulutuste hüvitamise, mis pädevatel asutustel võivad tekkida kõnealuse määruse alusel ülesannete täitmisel, eelkõige tulenevalt ülesannete delegeerimisest kooskõlas artikliga 21d.
 2. Konkreetselt kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitsejalt võetava üksiklõivu summa katab kõik halduskulud, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on kandnud oma sellise tegevuse käigus, mis on seotud kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja ja kvalifitseeruva riskikapitalifondi registreerimise ja pideva järelevalvega. See on proportsionaalne varadega, mida asjaomane kvalifitseeruv riskikapitalifond valitseb, või kui see on asjakohane, kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja omavahenditega.
 3. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 25 hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist] vastu delegeeritud õigusaktid, et määrata kindlaks tasu liik, see, mille eest tasu tuleb maksta, tasumäär ja tasu maksmise viis.
 Artikkel 21d
 1. Kui see on järelevalveülesande nõuetekohaseks täitmiseks vajalik, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve delegeerida konkreetseid järelevalveülesandeid liikmesriigi pädevale asutusele kooskõlas suunistega, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on välja andnud vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16. Sellised konkreetsed järelevalveülesanded võivad eelkõige hõlmata volitusi esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 19a ning viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artiklitele 19b ja 19c.
 Erandina esimesest lõigust ei delegeerita artiklite 14 ja 14a kohast registreerimist.
 2. Enne teatava ülesande delegeerimist vastavalt lõikele 1 konsulteerib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asjakohase pädeva asutusega järgmistes küsimustes:
 a) delegeeritava ülesande ulatus,
 b) ülesande täitmise ajakava ning
 c) vajaliku teabe edastamine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.
 3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve hüvitab kulud, mida pädev asutus on kandnud delegeeritud ülesannete täitmisel, kooskõlas artikli 21c lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusaktidega.
 4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vaatab lõike 1 kohase ülesannete delegeerimise läbi sobilike ajavahemike järel. Ülesannete delegeerimine võidakse igal ajal tagasi võtta.
 5. Ülesannete delegeerimine ei mõjuta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastutust ega piira Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võimet täita delegeeritud ülesandeid ja teha nende täitmise üle järelevalvet.“
 (22)Artikkel 25 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 25
 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
 2. Artikli 8 lõikes 3, artikli 21 lõikes 10 ja artikli 21c lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [Väljaannete Talitus: palun lisada jõustumise kuupäev].
 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 8 lõikes 3, artikli 21 lõikes 10 ja artikli 21c lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud õiguste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.
 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 6. Artikli 8 lõike 3, artikli 21 lõike 10 ja artikli 21c lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole [kahe kuu] jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega [kahe kuu] võrra.“
 (23)Artiklit 26 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõikes 1:
 a) asendatakse punkt f järgmisega:
 „f) käesoleva määruse kohaselt kehtestatud trahvide ja perioodiliste maksete tõhusus, proportsionaalsus ja kohaldamine;“
 ii) lisatakse punkt k:
 „k)
 hinnang Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve rollile, tema uurimisvolitustele, ülesannete delegeerimisele pädevatele asutustele ja võetud järelevalvemeetmete tulemuslikkusele.“;
 (c)lõikele 2 lisatakse punkt c:
 „c) punktide f ja k osas hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 84 kuud pärast jõustumist].“
 (24)Lisatakse artikkel 27a:
 „Artikkel 27a
 1.
 Järelevalve ja nõuete täitmise tagamise alased õigused ja ülesanded kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valdkonnas, mis on antud pädevatele asutustele, lõpetatakse [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 36 kuud pärast jõustumist]. Samal kuupäeval võtab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve need pädevused ja ülesanded üle.
 2. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab lõikes 1 osutatud kuupäeval üle kõik toimikud ja töödokumendid või nende tõestatud koopiad, mis on seotud järelevalve ja nõuete täitmise tagamisega kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valdkonnas, sealhulgas pooleliolevate läbivaatamiste ja jõustamismeetmetega.
 Registreerimistaotlust, mille pädevad asutused on saanud enne [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 30 kuud pärast jõustumist] ei edastata siiski Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ning otsuse registreerimise või registreerimisest keeldumise kohta teeb asjaomane asutus.
 3. Lõikes 1 osutatud pädevad asutused tagavad, et kvalifitseeruvad riskikapitalifondid edastavad kõik olemasolevad andmed ja töödokumendid või nende tõestatud koopiad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele võimalikult kiiresti ja igal juhul. Kõnealused pädevad asutused osutavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele samuti igakülgset abi ja annavad nõu, et lihtsustada kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valdkonna järelevalve ja nõuete täitmise tagamise alase tegevuse tõhusat ülevõtmist ja alustamist.
 4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb lõikes 1 osutatud pädevate asutuste õigusjärglasena kõigis haldus- või kohtumenetlustes, mis tulenevad kõnealuste pädevate asutuste järelevalve ja nõuete täitmise tagamise alasest tegevusest küsimustes, mis kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse.
 5. Kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja või kvalifitseeruva riskikapitalifondi registreering, mille on teinud lõikes 1 osutatud pädev asutus, jääb kehtima pärast pädevuste üleandmist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.”
 Artikkel 5
 Määruse (EL) nr 346/2013 (Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta) muudatused
 Määrust (EL) nr 346/2013 muudetakse järgmiselt.
 (1)Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõike 1 punkt c jäetakse välja;
 (c)lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2.
 Käesoleva määruse artikleid 3–6, artikleid 10 ja 13, artikli 14 lõike 1 punkte d, e ja f, artikleid 15a–20, artikleid 20a–20c, 21, 21a–21c, 22, 22a–22d ja 26 kohaldatakse direktiivi 2011/61/EL artikli 6 kohaselt tegevusloa saanud ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, kes valitsevad sotsiaalettevõtlusfonde ja kavatsevad kasutada nimetust „EuSEF“ seoses nende fondide turustamisega liidus.“
 (2)Artikli 3 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:
 (b)punkt m asendatakse järgmisega:
 „m)
 „pädev asutus“ – direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktides f ja h osutatud pädev asutus.“;
 (c)punkt n jäetakse välja.
 (3)Artiklile 7 lisatakse järgmised lõigud:
 „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse kindlaks kriteeriumid, mida tuleb kasutada selle hindamisel, kas kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad täidavad lõike 1 punktidest a–g tulenevaid kohustusi, tagades kooskõla direktiivi 2011/61/EL artikli 12 lõikega 1.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist].
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“
 (4)Artiklile 8 lisatakse lõige 3:
 „3.
 Komisjon võtab kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks lõikes 2 osutatud ülesannete delegeerimisele esitatavad nõuded, et tagada kooskõla ülesannete delegeerimise suhtes kohaldatavate nõuetega, mis on sätestatud direktiivi 2011/61/EL artiklis 20.“
 (5)Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõike 3 teises ja viimases lauses asendatakse sõnad „päritoluliikmesriigi pädev asutus“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“;
 (c)lõikes 5 asendatakse sõnad „päritoluliikmesriigi pädev asutus“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“;
 (d)lisatakse lõige 7:
 „7.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse kindlaks lõikes 1 osutatud piisavad tehnilised ja inimressursid kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide nõuetekohaseks valitsemiseks.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist].
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“
 (6)Artiklile 12 lisatakse lõiked 3 ja 4:
 „3.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse kindlaks lõikes 1 osutatud varade väärtuse hindamise eeskirjad ja kord, et tagada kooskõla varade hindamisele kohaldatavate nõuetega, mis on sätestatud direktiivi 2011/61/EL artiklis 19.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist].
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“
 (7)Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõike 1 esimese lõigu esimeses lauses asendatakse sõnad „päritoluliikmesriigi pädevale asutusele“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele“;
 (c)lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb käesoleva artikli alusel kogutud teabe taotluse korral pädevatele asutustele õigeaegselt kättesaadavaks.“
 (8)Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
 i)sissejuhatavas osas asendatakse sõnad „oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet“;
 ii)lisatakse punkt -a:
 „-a)
 selle liikmesriigi nimi, kus on kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja registrijärgne asukoht;“;
 iii)punkt b asendatakse järgmisega:
 „b)
 nende kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide identifitseerimisandmed ja asukoht, mille osakuid või aktsiaid turustatakse, ning nende investeerimisstrateegiad“;
 (c)
 lõike 2 sissejuhatavas osas asendatakse sõnad „päritoluliikmesriigi pädev asutus“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“;
 (d)lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teatab sellest, kas lõikes 1 osutatud valitsejad on registreeritud kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejana, hiljemalt kaks kuud pärast seda, kui nad on esitanud kõik nimetatud lõikes osutatud andmed, kõigile järgmistele isikutele:
 a)
 lõikes 1 osutatud valitseja;
 b)
 lõike 1 punktis -a osutatud liikmesriikide pädevad asutused;
 c)
 lõike 1 punktis d osutatud liikmesriikide pädevad asutused.“;
 (e)
 lõiget 6 muudetakse järgmiselt:
 i)esimeses lõigus asendatakse sõnad „päritoluliikmesriigi pädevale asutusele“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele“;
 ii)teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on esimeses lõigus osutatud muudatustele vastuväiteid, teavitab ta sellest kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejat ühe kuu jooksul pärast kõnealustest muudatustest teatamist ja põhistab oma vastuseisu. Esimeses lõigus osutatud muudatusi võib rakendada ainult tingimusel, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ei esita neile muudatustele nimetatud ajavahemiku jooksul vastuväiteid.“;
 (f)lõiked 7 ja 8 asendatakse järgmisega:
 „7.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse kindlaks kriteeriumid lõike 2 punktis a osutatud piisavalt hea maine ja piisava kogemuse hindamiseks.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist].
 Komisjonile antakse õigus võtta käesoleva määruse täiendamiseks vastu käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.
 8.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse kindlaks vormid, mallid ja menetlused lõikes 1 osutatud teabe, sealhulgas lõike 2 punkti a kohaldamisel esitatava teabe esitamiseks.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist].
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.“
 (9)Artiklit 15a muudetakse järgmiselt:
 (b)lõike 2 sissejuhatavas osas asendatakse sõnad „kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi pädevale asutusele“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele“;
 (c)lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „3.
 Lõike 1 kohase registreerimistaotluse hindamise eesmärgil küsib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse esitanud valitseja pädevalt asutuselt teavet selle kohta, kas kvalifitseeruv sotsiaalettevõtlusfond on hõlmatud kõnealuse valitseja tegevusloaga, mille kohaselt on tal õigus valitseda alternatiivseid investeerimisfonde, ning kas on täidetud artikli 15 lõike 2 punktis a sätestatud tingimused.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib nõuda selgitusi ja teavet esimese lõigu kohaselt esitatud dokumentide ja teabe kohta.
 Valitseja pädev asutus annab vastuse ühe kuu jooksul alates Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt esimese või teise lõigu kohaselt esitatud taotluse kättesaamise kuupäevast.“;
 (d)lõikes 5 asendatakse sõnad „kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi pädev asutus“ sõnaga „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“;
 (e)lõige 6 asendatakse järgmisega:
 „6.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teatab sellest, kas fond on registreeritud kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondina, hiljemalt kaks kuud pärast seda, kui sellise fondi valitseja on esitanud kõik lõikes 2 osutatud andmed, kõigile järgmistele isikutele:
 a)
 lõikes 1 osutatud valitseja;
 b)
 artikli 15 lõike 1 punktis -a osutatud liikmesriigi pädevad asutused;
 c)
 artikli 15 lõike 1 punktis d osutatud liikmesriikide pädevad asutused;
 d)
 artikli 15a lõike 2 punktis d osutatud liikmesriikide pädevad asutused.“;
 (f)lõike 8 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „8. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks teave, mis tuleb esitada lõike 2 kohaselt.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist].
 Komisjonile antakse õigus võtta käesoleva määruse täiendamiseks vastu käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“;
 (g)
 lõiked 9 ja 10 jäetakse välja.
 (10)Artikkel 15b asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 15b
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teatab kõigist otsustest, millega keeldutakse artiklis 15 osutatud valitseja ja artiklis 15a osutatud fondi registreerimisest, neis artiklites osutatud valitsejatele.“
 (11)Lisatakse artikkel 15c:
 „Artikkel 15c
 1.
 Ilma et see piiraks artikli 21 kohaldamist, tunnistab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve EuSEFi registreerimise tühiseks, kui selle EuSEFi valitseja vastab ükskõik millisele järgmistest tingimustest:
 a)
 valitseja on tegevusloast sõnaselgelt loobunud või ei ole tegevusluba kasutanud kuue kuu jooksul pärast seda, kui tegevusluba anti;
 b)
 valitseja on saanud tegevusloa valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal viisil;
 c)
 EuSEF ei täida enam tingimusi, mille alusel talle tegevusluba anti.
 2.
 Tegevusloa kehtetuks tunnistamine jõustub kohe kogu Euroopa Liidus.“
 (12)Artiklis 16 asendatakse sõnad „päritoluliikmesriigi pädevat asutust“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet“.
 (13)Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab viivitamata artikli 15 punktis 4 ja artikli 15a punktis 6 osutatud pädevaid asutusi igast kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja registreerimisest või registrist kustutamisest, igast kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi registrisse lisamisest või registrist kustutamisest ning igast selliste liikmesriikide loetelus tehtavast lisamisest või kustutamisest, kus kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja kavatseb kõnealuste fondide osakuid või aktsiaid turustada.“;
 (c)lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „3.
 Selleks et tagada käesoleva artikli ühetaoline kohaldamine, koostab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks käesoleva artikli kohase teavitamise vorm.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist].
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu käesoleva artikli lõikes 3 osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.“;
 (d)lõiked 4 ja 5 jäetakse välja.
 (14)Artikkel 17a jäetakse välja.
 (15)Artikkel 19 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 19
 1.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tagab, et käesolevat määrust kohaldatakse pidevalt.
 2.
 Artikli 2 lõikes 1 osutatud valitsejate puhul teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvet käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmise üle.
 3.
 Artikli 2 lõikes 2 osutatud valitsejate puhul teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvet artikli 2 lõikes 2 loetletud õigusnormides sätestatud eeskirjade ja direktiiviga 2011/61/EL kvalifitseeruvatele sotsiaalettevõtlusfondidele esitatud asjaomaste nõuete täitmise üle.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastutab järelevalve eest selle üle, kas kvalifitseeruv sotsiaalettevõtlusfond täidab fondi tingimustes ja põhikirjas sätestatud kohustusi.
 4.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kohaldab talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisel ja järelevalve kõrgete standardite tagamise eesmärki silmas pidades kogu asjakohast liidu õigust, ja kui sellisteks liidu õigusaktideks on direktiivid, neid direktiive siseriiklikusse õigusesse ülevõtvaid õigusakte.
 5.
 Pädevad asutused kontrollivad seda, et nende territooriumil moodustatud või asutatud või turustatavaid ühisinvesteerimisettevõtjaid ei kasutaks nimetust „EuSEF“ ega viitaks sellele, et nad on EuSEFid, kui nad ei ole käesoleva määruse kohaselt registreeritud.
 Kui pädeval asutusel on alust arvata, et ühisinvesteerimisettevõtja kasutab nimetust „EuSEF“ või viitab sellele, et ta on EuSEF, olemata seejuures käesoleva määruse kohaselt registreeritud, teavitab ta sellest viivitamata Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet.“
 (16)Artikkel 20 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 20
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele või selle ametnikele või teistele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud isikutele artiklitega 20a–20c antud volitusi ei tohi kasutada sellise teabe või selliste dokumentide avaldamise nõudmiseks, millele kehtib kutsesaladus.“;
 (17)Lisatakse artiklid 20a, 20b ja 20c:
 „Artikkel 20a
 1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib lihtteabenõude või otsusega nõuda, et järgmised isikud esitaksid kogu teabe, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks:
 a) kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad;
 b) kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsemises osalevad isikud;
 c) kolmandad isikud, kellele kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja on volitusi delegeerinud;
 d) isikud, kes on muul viisil lähedalt ja oluliselt seotud kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsemisega.
 2. Lõikes 1 osutatud lihtteabenõudes tuleb:
 a) viidata käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele;
 b) nimetada nõude eesmärk;
 c) täpsustada, millise teabe esitamist nõutakse;
 d) esitada tähtaeg, mille jooksul teave tuleb esitada;
 e) esitada märkus selle kohta, et isik, kellelt teavet taotletakse, ei ole kohustatud teavet andma, kuid taotlusele vabatahtlikult vastates ei tohi antav teave olla ebaõige ega eksitav;
 f) näidata ära sellise trahvi summa, mis tuleb kooskõlas artikliga 21a määrata juhul, kui esitatud teave on ebaõige või eksitav.
 3. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõuab teabe esitamist otsusega vastavalt lõikele 1, siis peab ta:
 a) viitama käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele;
 b) nimetama nõude eesmärgi;
 c) täpsustama, millise teabe esitamist nõutakse;
 d) määrama tähtaja, mille jooksul teave tuleb esitada;
 e) teavitama artiklis 21b sätestatud perioodilistest karistusmaksetest puhuks, kui nõutav teave esitatakse mittetäielikult;
 f) teavitama artiklis 21a sätestatud trahvist puhuks, kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad;
 g) teavitama õigusest kaevata otsus edasi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogule ja õigusest vaidlustada otsus Euroopa Liidu Kohtus (edaspidi „Euroopa Kohus“) vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 60 ja 61.
 4. Nõutud teabe esitavad lõikes 1 osutatud isikud või nende esindajad ning juriidiliste isikute või ühenduste puhul, kellel ei ole juriidilise isiku staatust, isikud, kes on seaduse või põhikirja järgi volitatud neid esindama. Nõuetekohaselt volitatud advokaadid võivad esitada teavet oma klientide nimel. Viimased jäävad täielikult vastutavaks mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe esitamise eest.
 5. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve edastab koopia lihtteabenõudest või oma otsusest viivitamata selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus lõikes 1 osutatud isikud, kellele teabenõue on suunatud, asuvad või on asutatud.
 Artikkel 20b
 1. Käesoleva määruse raames oma kohustuste täitmiseks võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldada vajalikke uurimisi artikli 20a lõikes 1 osutatud isikute suhtes. Selleks antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud ametnikele ja muudele isikutele õigus:
 a) kontrollida mis tahes dokumente, andmeid, menetlusi ja muid tema ülesannete täitmisega seonduvaid materjale sõltumata nende salvestamiseks kasutatud andmekandjast;
 b) teha või saada nendest dokumentidest, andmetest, menetlustest ja muudest materjalidest tõestatud koopiaid või väljavõtteid;
 c) kutsuda artikli 20a lõikes 1 osutatud isikuid või nende esindajaid või töötajaid välja ja paluda neil anda suulisi või kirjalikke selgitusi kontrolli sisu ja eesmärgiga seotud asjaolude või dokumentide kohta ning salvestada vastuseid;
 d) küsitleda kõiki teisi füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kes annavad selleks nõusoleku, et koguda teavet uurimise sisu kohta;
 e) nõuda andmeid telefonikõnede ja andmeedastuse kohta.
 2. Lõikes 1 osutatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt uurimiseks volitatud ametnikud ja muud isikud rakendavad oma õigusi, esitades kirjaliku volituse, milles on täpsustatud uurimise sisu ja eesmärk. Nimetatud volituses teavitatakse ka artiklis 21b sätestatud perioodilistest karistusmaksetest puhuks, kui nõutud dokumente, andmeid, teavet protseduuride kohta ja muid materjale või vastuseid artikli 20a lõikes 1 osutatud isikutele esitatud küsimustele ei esitata või kui need esitatakse mittetäielikult, ning artiklis 21 sätestatud trahvidest puhuks, kui artikli 20a lõikes 1 osutatud isikutele esitatud küsimustele antud vastused on ebaõiged või eksitavad.
 3. Artikli 20a lõikes 1 osutatud isikud peavad alluma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse alusel algatatud uurimisele. Otsuses märgitakse uurimise sisu ja eesmärk, artiklis 21b sätestatud perioodilised karistusmaksed, määruse (EL) nr 1095/2010 kohaselt olemasolevad õiguskaitsevahendid ja samuti õigus otsuse läbivaatamisele Euroopa Kohtu poolt.
 4. Aegsasti enne lõikes 1 osutatud uurimist teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve selle liikmesriigi pädevat asutust, kus uurimist kavatsetakse korraldada, uurimise toimumisest ning volitatud isikutest. Asjaomase pädeva asutuse ametnikud osutavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral neile volitatud isikutele abi nende ülesannete täitmisel. Asjaomase pädeva asutuse ametnikud võivad taotluse korral samuti uurimises osaleda.
 5. Kui lõike 1 punktis e osutatud telefonikõnesid ja andmeedastust käsitlevate andmete taotlemiseks on kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt nõutav siseriikliku õigusasutuse luba, siis esitatakse taotlus sellise loa saamiseks. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.
 6. Kui siseriiklik õigusasutus saab taotluse anda luba nõuda lõike 1 punktis e osutatud telefonikõnesid ja andmeedastust käsitlevaid andmeid, kontrollib selline asutus, kas:
 a)
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus, millele on osutatud lõikes 3, on autentne;
 b)
 võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased.
 Punkti b kohaldamisel võib siseriiklik õigusasutus küsida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt üksikasjalikke selgitusi, eelkõige põhjuste kohta, miks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kahtlustab käesoleva määruse rikkumist, kahtlustatava rikkumise raskusastme kohta ja selle isiku seotuse kohta, kellele sunnimeetmed on suunatud. Samas ei kontrolli siseriiklik õigusasutus uurimise vajalikkust ega nõua, et talle esitataks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikus sisalduv teave. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse seaduslikkust saab kontrollida ainult Euroopa Kohus, järgides määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 61 sätestatud menetlust.
 Artikkel 20c
 1. Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldada artikli 20a lõikes 1 osutatud isikute äriruumides vajalikke kohapealseid kontrolle.
 2. Ametnikud ja muud isikud, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on volitanud tegema kohapealseid kontrolle, võivad siseneda nende isikute äriruumidesse, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve uurimisotsust, ning sellistel volitatud isikutel on kõik artikli 20b lõikes 1 sätestatud õigused. Neil on samuti õigus pitseerida äriruume ning raamatupidamis- ja muid dokumente kontrollimise ajaks ja kontrolli läbiviimiseks vajalikus ulatuses.
 3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab kontrollidest piisavalt varakult enne kontrolle selle liikmesriigi pädevat asutust, kus kontrollimine toimub. Kui seda on vaja kontrolli nõuetekohaseks tegemiseks ja tõhususe tagamiseks, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pärast asjaomase pädeva asutuse teavitamist viia kohapealse kontrolli läbi ilma sellest eelnevalt teavitamata. Käesoleva artikli kohased kontrollid tehakse juhul, kui asjaomane asutus on kinnitanud, et tal ei ole selle kohta vastuväiteid.
 4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kohapealseid kontrolle tegema volitatud ametnikud ja muud isikud kasutavad oma õigusi, esitades kirjaliku volituse, milles täpsustatakse kontrolli sisu ja eesmärk ning artiklis 21b sätestatud perioodilised karistusmaksed, mida kohaldatakse juhul, kui asjaomased isikud ei allu kontrollile.
 5. Artikli 20a lõikes 1 osutatud isikud peavad alluma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsusega määratud kohapealsele kontrollile. Otsuses määratakse kindlaks kontrolli sisu ja eesmärk ning selle alustamise kuupäev ning teavitatakse artiklis 21b sätestatud perioodilistest karistusmaksetest ja määrusega (EL) nr 1095/2010 tagatud õiguskaitsevahenditest, samuti õigusest otsuse läbivaatamisele Euroopa Kohtu poolt.
 6. Selle liikmesriigi pädeva asutuse ametnikud ning pädeva asutuse poolt volitatud või määratud ametnikud, kus kontrollimine toimub, abistavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral aktiivselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitatud ametnikke ja muid isikuid. Kõnealuse pädeva asutuse ametnikud võivad taotluse korral samuti kohapealsete kontrollide juures viibida.
 7. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib ka paluda pädevatel asutustel enda nimel teha konkreetseid uurimistoiminguid ja kohapealseid kontrolle vastavalt käesolevas artiklis ja artikli 20b lõikes 1 sätestatule. Sel eesmärgil on pädevatel asutustel samad käesolevas artiklis ja artikli 20b lõikes 1 sätestatud õigused nagu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel.
 8. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitatud ametnikud ja teised kaasasolevad volitatud isikud leiavad, et isik ei nõustu käesoleva artikli kohaselt nõutud kontrolliga, osutab asjaomase liikmesriigi pädev asutus neile vajalikku abi, taotledes vajaduse korral abi politseilt või samaväärselt õiguskaitseasutuselt, et volitatud isikutel oleks võimalik kohapealset kontrolli läbi viia.
 9. Kui lõikes 1 sätestatud kohapealseks kontrolliks või lõikes 7 sätestatud abiks on kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt nõutav siseriikliku õigusasutuse luba, tuleb seda taotleda. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.
 10. Kui siseriiklik õigusasutus saab taotluse korraldada lõikes 1 sätestatud kohapealne kontroll või osutada lõikes 7 sätestatud abi, kontrollib selline asutus, kas:
 a)
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus, millele on osutatud lõikes 4, on autentne;
 b)
 võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased.
 11. Punkti b kohaldamisel võib siseriiklik õigusasutus küsida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt üksikasjalikke selgitusi, eelkõige põhjuste kohta, miks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kahtlustab käesoleva määruse rikkumist, kahtlustatava rikkumise raskusastme kohta ja selle isiku seotuse kohta, kellele sunnimeetmed on suunatud. Samas ei kontrolli siseriiklik õigusasutus uurimise vajalikkust ega nõua, et talle esitataks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikus sisalduv teave. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse seaduslikkust saab kontrollida ainult Euroopa Kohus, järgides määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 61 sätestatud menetlust.“
 (18)Artikkel 21 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 21
 1. Juhul kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tuvastab vastavalt artikli 22 lõikele 5, et isik on toime pannud mõne artikli 21a lõikes 2 loetletud rikkumise, võtab ta ühe või mitu järgmistest meetmetest:
 a) tunnistab tühiseks kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja või kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi registreerimise;
 b) võtab vastu otsuse, millega isikult nõutakse rikkumise lõpetamist;
 c) võtab vastu otsuse, millega määratakse trahv;
 d) väljastab avalikud teadaanded.
 2. Lõikes 1 osutatud meetmete võtmisel arvestab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve rikkumise laadi ja raskusastet, lähtudes järgmistest kriteeriumidest:
 a) rikkumise kestus ja sagedus;
 b) kas rikkumine on tinginud finantskuriteo või seda hõlbustanud või on muul viisil sellega seostatav;
 c) kas rikkumine on toime pandud tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu;
 d) rikkumise eest vastutava isiku vastutuse ulatus;
 e) rikkumise eest vastutava isiku finantstugevus, mida näitab vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek ja netovarad;
 f) rikkumise mõju jaeinvestorite huvidele;
 g) rikkumise eest vastutava isiku poolt rikkumise tulemusena teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi suurus või kolmandale isikule tekitatud kahju suurus, kui neid saab kindlaks määrata;
 h) rikkumise eest vastutava isiku valmidus teha Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd, ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi sissenõudmine;
 i) rikkumise eest vastutava isiku varasemad rikkumised;
 j) meetmed, mida rikkumise eest vastutav isik on pärast rikkumist võtnud, et ära hoida rikkumise kordumist.
 3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab põhjendamatu viivituseta rikkumise eest vastutavat isikut lõike 1 alusel võetud meetmetest ning teatab neist liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab üldsusele teabe iga sellise meetme kohta oma veebisaidil kümne tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmise kuupäeva.
 4. Esimeses lõigus osutatud üldsusele avalikustamine hõlmab järgmist:
 a)
 märkus selle kohta, et rikkumise eest vastutaval isikul on õigus otsus edasi kaevata;
 b)
 vajadusel märkus, millega kinnitatakse, et edasikaebus on esitatud, ja täpsustatakse, et selline kaebus ei peata otsuse täitmist;
 c)
 märkus selle kohta, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogu võib vaidlustatud otsuse täitmise peatada vastavalt määruse (EL) nr 1095/20101 artikli 60 lõikele 3.“
 (19)Lisatakse artiklid 21a, 21b ja 21c:
 „Artikkel 21a
 1. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb vastavalt artikli 22 lõikele 8 kindlaks, et isik on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu toime pannud ühe või mitu lõikes 2 loetletud rikkumistest, teeb ta käesoleva artikli lõike 3 kohaselt otsuse trahvi määramise kohta.
 Rikkumine loetakse tahtlikult toimepanduks, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tuvastab objektiivsed asjaolud, mis tõendavad, et isik on rikkumise toime pannud tahtlikult tegutsedes.
 3. Lõikes 1 osutatud rikkumiste loetelu on järgmine:
 a)
 portfelli struktuurile kohaldatavate nõuete täitmata jätmine, rikkudes sellega artiklit 5;
 b)
 kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi osakute või aktsiate turustamine mitteaktsepteeritavatele investoritele, rikkudes sellega artiklit 6;
 c)
 nimetuse „EuSEF“ kasutamine isiku poolt, kes ei ole artikli 15 kohaselt registreeritud või kes ei ole artikli 15a kohaselt ühisinvesteerimisettevõtjat registreerinud;
 d)
 nimetuse „EuSEF“ kasutamine selliste fondide osakute või aktsiate turustamiseks, mis ei ole moodustatud või asutatud artikli 3 esimese lõigu punkti b alapunkti iii kohaselt;
 e)
 registreerimise saavutamine valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal teel, rikkudes sellega artiklit 15 või artiklit 15a;
 f)
 tegutsemine äris teisiti kui ausalt, õiglaselt ning piisava vilumuse, ettevaatuse või hoolsusega, rikkudes sellega artikli 7 esimese lõigu punkti a;
 g)
 kuritarvituste ärahoidmiseks asjakohaste põhimõtete ja menetluste kohaldamata jätmine, rikkudes sellega artikli 7 esimese lõigu punkti b;
 h)
 artiklis 13 sätestatud aastaaruande esitamise nõuete korduv täitmata jätmine;
 i)
 artiklis 14 sätestatud investorite teavitamise nõude korduv täitmata jätmine.
 3. Lõikes 1 osutatud trahvide summa lõike 2 punktides a kuni i osutatud rikkumiste puhul on vähemalt 500 000 eurot ja ei ületa 5 miljonit eurot.
 4. Trahvi suuruse kindlaksmääramisel vastavalt lõikele 3 võtab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvesse artikli 21 lõikes 2 sätestatud kriteeriume.
 5. Olenemata lõikest 3 on trahvisumma juhul, kui isik on saanud rikkumisest otsest või kaudset rahalist kasu, vähemalt võrdne saadud rahalise kasuga.
 6. Kui isiku tegevuse või tegevusetuse tulemusel pandi toime enam kui üks lõikes 2 loetletud rikkumistest, kohaldatakse üksnes kõrgemat trahvisummat, mis on seotud ühega neist rikkumistest ja arvutatud vastavalt lõikele 4.
 Artikkel 21b
 1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve määrab oma otsusega perioodilised karistusmaksed, et sundida:
 a) isikut rikkumist lõpetama vastavalt otsusele, mis on tehtud artikli 21 lõike 1 punkti b alusel;
 b) artikli 20a lõikes 1 osutatud isikut:
 i)
 esitama artikli 20a alusel tehtud otsuses nõutud täielikku teavet;
 ii)
 alluma uurimisele ja eelkõige esitama täielikud dokumendid, andmed, protseduuride kirjeldused või muu vajaliku teabe ning täiendama ja parandama muud teavet, mis on esitatud uurimise käigus, mis on algatatud artikli 20b kohase otsusega;
 iii)
 alluma artikli 20c alusel tehtud otsuses määratud kohapealsele kontrollile.
 2. Perioodiline karistusmakse peab olema mõjus ja proportsionaalne. Perioodiline karistusmakse määratakse iga viivitatud päeva eest.
 3. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, on perioodiliste karistusmaksete summa 3 % eelmise majandusaasta keskmisest päevasest käibest või füüsiliste isikute puhul 2 % eelmise kalendriaasta keskmisest päevasest sissetulekust. Need summad arvutatakse alates kuupäevast, mis on sätestatud otsuses, millega määratakse perioodiline karistusmakse.
 Perioodiline karistusmakse määratakse maksimaalselt kuueks kuuks alates Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse teatavakstegemisest. Pärast selle perioodi möödumist vaatab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve meetme läbi.
 Artikkel 21c
 1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab üldsusele kõik vastavalt artiklitele 21a ja 21b määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine ohustaks tõsiselt finantsturge või tekitaks asjaomastele isikutele ebaproportsionaalset kahju.
 2. Artiklite 21a ja 21b kohaselt määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on haldusliku iseloomuga.
 3. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustab trahve või karistusmakseid mitte määrata, teavitab ta sellest Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja asjaomase liikmesriigi pädevaid asutusi ning avaldab oma otsuse põhjused.
 4. Artiklite 21a ja 21b kohaselt määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on täitmisele pööratavad.
 Täitmist reguleerivad selles liikmesriigis või kolmandas riigis kehtivad tsiviilkohtumenetluse normid, mille territooriumil täitmine aset leiab.
 5. Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summad kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse.“
 (20)Artiklid 22 ja 22a asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 22
 1. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve leiab käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mis kujutaksid endast üht või mitut artikli 21a lõikes 2 loetletud rikkumistest, määrab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve juhtumi uurimiseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalves sõltumatu uurija. Määratud uurija ei tohi osaleda ega olla varem osalenud otseselt ega kaudselt rikkumisega seonduva prospekti heakskiitmises ja ta peab täitma oma ülesandeid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogust sõltumatult.
 2. Lõikes 1 osutatud uurija uurib väidetavaid rikkumisi, võttes arvesse uurimise all olevate isikute esitatud seisukohti, ja esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule uurimistulemusi kajastava täieliku toimiku.
 3. Oma ülesannete täitmisel on uurijal õigus esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 20a ning viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artiklitele 20b ja 20c.
 4. Oma ülesannete täitmisel on uurijal juurdepääs kõikidele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt järelevalvetegevuse käigus kogutud dokumentidele ja teabele.
 5. Uurimise lõpetamisel ja enne uurimistulemusi kajastava toimiku esitamist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule annab uurija isikutele, kes on uurimise all, võimaluse esitada uuritavates küsimustes oma seisukohad. Uurija uurimistulemused põhinevad üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta asjaomastel isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
 6. Käesoleva artikli kohaste uurimiste käigus tagatakse täielikult uurimise all olevate isikute kaitseõigus.
 7. Uurimistulemusi kajastava toimiku esitamisel Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule teavitab uurija sellest uurimise all olevaid isikuid. Uurimise all olevatel isikutel on õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet, mis mõjutab kolmandaid isikuid.
 8. Uurimistulemusi kajastava toimiku põhjal ja juhul, kui uurimise all olevad isikud seda taotlevad, otsustab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pärast nende isikute seisukohtade ärakuulamist vastavalt artiklile 21b, kas uurimise all olevad isikud on toime pannud ühe või mitu artikli 21a lõikes 2 nimetatud rikkumistest, ning võtab rikkumise toimepaneku korral järelevalvemeetme vastavalt artiklile 21.
 9. Uurija ei osale Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu aruteludes ega sekku ühelgi muul viisil Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu otsustusprotsessi.
 10. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 26 hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist] vastu delegeeritud õigusaktid, et määrata kindlaks menetluseeskirjad trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise õiguse kasutamiseks, sealhulgas sätted, mis käsitlevad kaitseõigust, ajalised sätted, trahvide või perioodiliste karistusmaksete kogumine ning trahvide ja karistusmaksete määramise ja täitmise aegumistähtajad.
 11. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve annab asjad kriminaalkorras süüdistuse esitamiseks üle asjaomastele riiklikele asutustele, kui ta leiab käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, millel võib olla kuriteo koosseis. Lisaks sellele hoidub Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisest, kui samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks või süüdi mõistetud siseriikliku õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on juba omandanud res judicata õigusmõju.
 Artikkel 22a
 1. Enne otsuse tegemist artiklite 21, 21a ja 21b alusel annab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve isikutele, kelle suhtes on algatatud menetlus, võimaluse esitada oma seisukoht Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve uurimistulemuste kohta. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsused põhinevad üksnes sellistel uurimistulemustel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
 2. Esimest lõiku ei kohaldata, kui selleks, et ennetada märkimisväärset ja otsest kahju finantssüsteemile, on vaja rakendada artikli 21 kohaseid kiireid meetmeid. Sellisel juhul võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teha vaheotsuse ning peab andma asjaomastele isikutele võimaluse esitada oma seisukohad võimalikult kiiresti pärast otsuse vastuvõtmist.
 3. Menetluse käigus tagatakse täielikult selliste isikute kaitseõigus, kelle suhtes on algatatud menetlus. Neil on õigus tutvuda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet ega Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asutusesiseseks kasutuseks ette nähtud ettevalmistavaid dokumente.“
 (21)Lisatakse artiklid 22b, 22c ja 22d:
 „Artikkel 22b
 Euroopa Kohtul on täielik pädevus läbi vaadata otsuseid, millega Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on määranud trahve või perioodilisi karistusmakseid. Euroopa Kohus võib määratud trahvi või perioodilise karistusmakse tühistada, seda vähendada või suurendada.
 Artikkel 22c
 1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejatelt tasu vastavalt käesolevale määrusele ja vastavalt lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele. See tasu peab täielikult katma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vajalikud kulutused, mis on seotud kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejate ja kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide registreerimise, neile tegevuslubade andmise ja järelevalvega, ning kõigi nende kulutuste hüvitamise, mis pädevatel asutustel võivad tekkida kõnealuse määruse alusel ülesannete täitmisel, eelkõige tulenevalt ülesannete delegeerimisest kooskõlas artikliga 22d.
 2. Konkreetselt kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejalt võetava üksiklõivu summa katab kõik halduskulud, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on kandnud oma sellise tegevuse käigus, mis on seotud kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja ja kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi registreerimise ja pideva järelevalvega. See on proportsionaalne varadega, mida asjaomane kvalifitseeruv sotsiaalettevõtlusfond valitseb, või kui see on asjakohane, kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja omavahenditega.
 3. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 26 hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist] vastu delegeeritud õigusaktid, et määrata kindlaks tasu liik, see, mille eest tasu tuleb maksta, tasumäär ja tasu maksmise viis.
 Artikkel 22d
 1. Kui see on järelevalveülesande nõuetekohaseks täitmiseks vajalik, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve delegeerida konkreetseid järelevalveülesandeid liikmesriigi pädevale asutusele kooskõlas suunistega, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on välja andnud vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16. Sellised konkreetsed järelevalveülesanded võivad eelkõige hõlmata volitusi esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 20a ning viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artiklitele 20b ja 20c.
 Erandina esimesest lõigust ei delegeerita artiklite 15 ja 15a kohast registreerimist.
 2. Enne teatava ülesande delegeerimist vastavalt lõikele 1 konsulteerib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asjakohase pädeva asutusega järgmistes küsimustes:
 a) delegeeritava ülesande ulatus,
 b) ülesande täitmise ajakava ning
 c) vajaliku teabe edastamine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.
 3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve hüvitab kulud, mida pädev asutus on kandnud delegeeritud ülesannete täitmisel, kooskõlas artikli 22c lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusaktidega.
 4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vaatab lõike 1 kohase ülesannete delegeerimise läbi sobilike ajavahemike järel. Ülesannete delegeerimine võidakse igal ajal tagasi võtta.
 5. Ülesannete delegeerimine ei mõjuta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastutust ega piira Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võimet täita delegeeritud ülesandeid ja teha nende täitmise üle järelevalvet.“
 (22)Artikkel 26 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 26
 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
 2. Artikli 8 lõikes 3, artikli 22 lõikes 10 ja artikli 22c lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [Väljaannete Talitus: palun lisada jõustumise kuupäev].
 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 8 lõikes 3, artikli 22 lõikes 10 ja artikli 22c lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud õiguste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.
 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 6. Artikli 8 lõike 3, artikli 22 lõike 10 ja artikli 22c lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole [kahe kuu] jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega [kahe kuu] võrra.“
 (23)Artiklit 27 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõikes 1:
 i) lisatakse punkt n:
 „n) käesoleva määruse kohaselt kehtestatud trahvide ja perioodiliste maksete tõhusus, proportsionaalsus ja kohaldamine;“
 ii) lisatakse punkt o:
 „o)
 hinnang Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve rollile, tema uurimisvolitustele, ülesannete delegeerimisele pädevatele asutustele ja võetud järelevalvemeetmete tulemuslikkusele.“;
 (c)lõikele 2 lisatakse punkt c:
 „c) punktide f ja k osas hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 84 kuud pärast jõustumist].“
 (24)Lisatakse artikkel 28a:
 „Artikkel 28a
 1.
 Järelevalve ja nõuete täitmise tagamise alased õigused ja ülesanded kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valdkonnas, mis on antud pädevatele asutustele, lõpetatakse [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 36 kuud pärast jõustumist]. Samal kuupäeval võtab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve need pädevused ja ülesanded üle.
 2. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab lõikes 1 osutatud kuupäeval üle kõik toimikud ja töödokumendid või nende tõestatud koopiad, mis on seotud järelevalve ja nõuete täitmise tagamisega kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valdkonnas, sealhulgas pooleliolevate läbivaatamiste ja jõustamismeetmetega.
 Registreerimistaotlust, mille pädevad asutused on saanud enne [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 30 kuud pärast jõustumist] ei edastata siiski Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ning otsuse registreerimise või registreerimisest keeldumise kohta teeb asjaomane asutus.
 3. Lõikes 1 osutatud pädevad asutused tagavad, et kvalifitseeruvad sotsiaalettevõtlusfondid esitavad kõik olemasolevad andmed ja töödokumendid või nende tõestatud koopiad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele võimalikult kiiresti ja igal juhul. Kõnealused pädevad asutused osutavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele samuti igakülgset abi ja annavad nõu, et lihtsustada kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valdkonna järelevalve ja nõuete täitmise tagamise alase tegevuse tõhusat ülevõtmist ja alustamist.
 4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb lõikes 1 osutatud pädevate asutuste õigusjärglasena kõigis haldus- või kohtumenetlustes, mis tulenevad kõnealuste pädevate asutuste järelevalve ja nõuete täitmise tagamise alasest tegevusest küsimustes, mis kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse.
 5. Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja või kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi registreering, mille on teinud lõikes 1 osutatud pädev asutus, jääb kehtima pärast pädevuste üleandmist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.“
 ”.
 Artikkel 6
 Määruse (EL) nr 600/2014 (finantsinstrumentide turgude kohta) muudatused
 Määrust (EL) nr 600/2104 muudetakse järgmiselt.
 (25)Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõikesse 1 lisatakse punkt g:
 „g) aruandlusteenuste pakkujatele tegevuslubade andmine ja nende järelevalve“;
 (c)artiklisse 1 lisatakse lõige 5a:
 „5a. Artikleid 40 ja 42 kohaldatakse samuti vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (edaspidi „eurofond“) valitsejate ja äriühinguna asutatud eurofondide suhtes, kellele on antud tegevusluba kooskõlas direktiiviga 2009/65/EÜ, ning alternatiivsete investeerimisfondide (edaspidi „AIFid“) valitsejate suhtes, kellele on antud tegevusluba kooskõlas direktiiviga 2011/61/EL.“
 (26)Artikli 2 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
 (b)punktid 34, 35 ja 36 asendatakse järgmisega:
 „34)
 „tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja“ – isik, kellel on käesoleva määruse kohaselt õigus osutada investeerimisühingute nimel kauplemisteabearuannete avaldamise teenust vastavalt artiklitele 20 ja 21;
 35) „kauplemiskoondteabe pakkuja“ – isik, kellel on käesoleva määruse kohane tegevusluba, et osutada teenust, mis seisneb reguleeritud turgudelt, mitmepoolsetelt kauplemissüsteemidelt, organiseeritud kauplemissüsteemidelt ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajatelt artiklites 6, 7, 10, 12, 13, 20 ja 21 loetletud finantsinstrumentidega seonduvate kauplemisteabearuannete kokkukogumises ning nende koondamises pidevaks elektrooniliseks, reaalajas jälgitavaks andmevooks, mis pakub teavet iga finantsinstrumendi hinna ja käibe kohta;
 36) „tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja“ – isik, kellel on käesoleva määruse kohaselt õigus osutada investeerimisühingute nimel pädevatele asutustele või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tehingute üksikasjadest teatamise teenust;“
 (c)lisatakse punkt 36a:
 „36a) „aruandlusteenuste pakkujad“ – punktides 34–36 osutatud isikud ja artikli 38a27a lõikes 2 osutatud isikud];“.
 (27)Artikkel 22 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 22
 Teabe esitamine läbipaistvuse ja muude nõuete kindlaksmääramise eesmärgil
 1. Selleks et teha arvutused, millega määratakse kindlaks artiklites 3–11, 14–21 ja artiklis 32 osutatud kauplemiseelse ja kauplemisjärgse läbipaistvuse nõuded ning kohustusliku kauplemiskoha kord, mida kohaldatakse finantsinstrumentide suhtes, ning et määrata kindlaks, kas investeerimisühing on kliendi korralduste süsteemne täitja, võivad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja pädevad asutused nõuda teavet järgmistelt:
 a) kauplemiskohad,
 b) tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ning
 c) kauplemiskoondteabe pakkujad.
 2. Kauplemiskohad, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad säilitavad vajalikke andmeid piisava ajavahemiku jooksul.
 3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles määratakse kindlaks andmenõuete sisu ja sagedus, samuti aeg, mille jooksul kauplemiskohad, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad peavad vastama lõikes 1 osutatud andmenõuetele, ning nende vastuste vormingud, see, millist liiki andmed tuleb talletada, ja vähim aeg, mille jooksul kauplemiskohad, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad peavad andmed säilitama, et olla võimelised vastama sellistele andmenõuetele kooskõlas lõikega 2.
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu käesolevas lõikes osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“
 (28)Artikkel 26 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 26
 Tehingutest teatamise kohustus
 1.
 Finantsinstrumentidega tehinguid sooritavad investeerimisühingud edastavad nende tehingute täielikud ja täpsed üksikasjad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt järgmise tööpäeva lõpuks.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb pädevatele asutustele kättesaadavaks kogu käesoleva artikli kohaselt teatatud teabe.
 2.
 Lõikes 1 esitatud kohustust kohaldatakse järgmise suhtes:
 a) finantsinstrumendid, mis on kauplemisele võetud või millega kaubeldakse kauplemiskohas või mille kauplemisele võtmist on taotletud,
 b) finantsinstrumendid, mille alusvaraks on kauplemiskohas kaubeldav finantsinstrument, ning
 c) finantsinstrumendid, mille alusvaraks on indeks või kauplemiskohas kaubeldavatest finantsinstrumentidest koosnev korv.
 Kohustust kohaldatakse punktides a kuni c osutatud finantsinstrumentidega tehtavate tehingute suhtes, olenemata sellest, kas need tehingud tehakse kauplemiskohas või väljaspool kauplemiskohta.
 3.
 Aruanded peavad sisaldama eelkõige ostetud või müüdud finantsinstrumentide nimetusi ja arvu, tehingute kogust, nende tegemise kuupäevi ja kellaaegu, tehingute hindu, nende klientide identifitseerimisandmeid, kelle nimel investeerimisühing tehingud tegi, investeerimisühingus investeerimisotsuse vastuvõtmise ja tehingu sooritamise eest vastutavate isikute ja arvutialgoritmide identifitseerimisandmeid, tehingu aluseks olnud vabastuse identifitseerimisandmeid, asjaomaste investeerimisühingute identifitseerimisandmeid ning määruse (EL) nr 236/2012 artiklite 12, 13 ja 17 kohaldamisalasse kuuluvate aktsiate ja avalike võlakohustuste lühikeseks müügi identifitseerimisandmeid, nagu on määratletud kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 punktis b. Väljaspool kauplemiskohta tehtud tehingute puhul peavad aruanded sisaldama andmeid tehingute liikide tuvastamiseks kooskõlas artikli 20 lõike 3 punkti a ja artikli 21 lõike 5 punkti a kohaselt vastu võetud meetmetega. Kaubatuletisinstrumentide puhul näidatakse aruannetes seda, kas tehinguga vähendatakse riski objektiivselt mõõdetaval moel vastavalt direktiivi 2014/65/EL artiklile 57.
 4.
 Korraldusi edastavad investeerimisühingud peavad edastataval korraldusel ära näitama kõik lõigetes 1 ja 3 osutatud üksikasjad. Selle asemel et märkida korralduse edastamisel korraldusele eespool nimetatud üksikasjad, võib investeerimisühing teatada edastatud korraldusest pärast selle täitmist kui tehingust lõikes 1 sätestatud nõuete kohaselt. Sellisel juhul märgib investeerimisühing oma tehinguaruandes, et see on seotud edastatud korraldusega.
 5.
 Kauplemiskoha korraldaja edastab andmed oma platvormil kaubeldavate finantsinstrumentidega tehtud tehingute kohta, mille on tema süsteemide kaudu sooritanud selline investeerimisühing, kelle suhtes käesolevat määrust kooskõlas lõigetega 1 ja 3 ei kohaldata.
 6.
 Klientide identifitseerimisandmete esitamisel vastavalt lõigetele 3 ja 4 kasutab investeerimisühing juriidilistest isikutest klientide tuvastamiseks loodud juriidilise isiku tunnust.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve annab kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 16 hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist] välja suunised, millega tagatakse, et juriidilise isiku tunnuste kohaldamine liidus on kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, eelkõige finantsstabiilsuse nõukogu kehtestatud standarditega.
 7.
 Aruanded esitab vastavalt lõigetele 1, 3 ja 9 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kas investeerimisühing ise, tema nimel tegutsev tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja või kauplemiskoht, mille süsteemi kaudu tehing teostati.
 Investeerimisühingud vastutavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele esitatavate aruannete täielikkuse, täpsuse ja õigeaegse esitamise eest.
 Kui investeerimisühing teatab nende tehingute üksikasjadest tema nimel tegutseva tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja või kauplemiskoha kaudu, siis erandina eespool nimetatud vastutusest ei vastuta investeerimisühing aruannete täielikkuse, täpsuse või õigeaegse esitamise nõude täitmata jätmise eest, kui täitmata jätmise on põhjustanud aruandlussüsteemi pakkuja või kauplemiskoht. Sellistel juhtudel ja tulenevalt direktiivi 2014/65/EL artikli 66 lõikest 4 vastutab selle eest tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja või kauplemiskoht.
 Investeerimisühingud peavad siiski võtma mõistlikke meetmeid, et kontrollida nende nimel esitatud tehinguaruannete täielikkust, täpsust ja õigeaegsust.
 Päritoluliikmesriik nõuab, et investeerimisühingu nimel aruandeid esitav kauplemiskoht kehtestaks usaldusväärsed turvasüsteemid, mis tagaksid teabeedastusvahendite turvalisuse ja ehtsuse tõendamise, minimeeriksid andmetega seonduva korruptsiooni ja andmetele loata juurdepääsu ohtu ning hoiaksid ära teabe lekkimise, säilitades igal ajal andmete konfidentsiaalsuse. Päritoluliikmesriik nõuab, et kauplemiskoht tagaks piisavad ressursid ja varusüsteemid, mis võimaldavad osutada teenuseid igal ajal.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib tehinguteabe kõrvutamise või aruandlussüsteemi, sealhulgas kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 VI jaotisega registreeritud või tunnustatud kauplemisteabehoidla, kiita heaks kui tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja, kes võib edastada tehinguaruandeid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele vastavalt lõigetele 1, 3 ja 9.
 Juhul kui tehingutest on vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 9 teatatud kauplemisteabehoidlale, mis on kiidetud heaks kui tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja, ning kui need teated sisaldavad lõigetes 1, 3 ja 9 nõutavaid üksikasju ja kauplemisteabehoidla edastab need Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele lõikes 1 sätestatud tähtajaks, loetakse lõikes 1 sätestatud investeerimisühingu kohustus täidetuks.
 Kui tehinguaruanded sisaldavad vigu või väljajätmisi, parandavad tehingust teatavad tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja, investeerimisühing või kauplemiskoht teabe ning esitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele parandatud aruande.
 8.
 Kui käesolevas artiklis sätestatud aruanded edastatakse kooskõlas direktiivi 2014/65/EL artikli 35 lõikega 8 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, edastab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nimetatud teabe investeerimisühingu päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele, välja arvatud juhul, kui päritoluliikmesriigi pädevad asutused otsustavad, et nad ei soovi seda teavet saada.
 9.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks järgmine:
 a) lõigete 1 ja 3 kohaselt esitatavate andmete standardid ja vormingud, sealhulgas finantstehingutest teatamise meetodid ja süsteemid ning vastavate aruannete vorm ja sisu;
 b) lõikes 1 osutatud kohase turu kindlaksmääramise kriteeriumid;
 c) ostetavate või müüdavate finantsinstrumentide andmed, tehingute kogus, nende tegemise kuupäevad ja kellaajad, tehingute hinnad, teabe ja üksikasjad kliendi tuvastamiseks, nende klientide identifitseerimisandmeid, kelle nimel investeerimisühing tehingud tegi, investeerimisühingus investeerimisotsuse vastuvõtmise ja tehingu sooritamise eest vastutavate isikute ja arvutialgoritmide identifitseerimisandmed, tehingu aluseks olnud vabastuse identifitseerimisandmed, asjaomaste investeerimisühingute identifitseerimisandmed, tehingu sooritamise viis, andmeväljad, mis on vajalikud tehinguaruannete töötlemiseks ja analüüsimiseks vastavalt lõikele 3, ning
 d) aktsiate ja avalike võlakohustuste lühikeseks müügi identifitseerimisandmed, nagu on osutatud lõikes 3;
 e) asjakohased finantsinstrumentide liigid, millest tuleb teatada vastavalt lõikele 2;
 f) tingimused, mille korral liikmesriigid töötavad lõike 6 kohaselt välja juriidilise isiku tunnused, eraldavad need ja haldavad neid, ning tingimused, mille alusel investeerimisühingud neid juriidilise isiku tunnuseid kasutavad selleks, et esitada lõike 1 kohaselt nõutavates tehinguaruannetes vastavalt lõigetele 3, 4 ja 5 klientide identifitseerimisandmed;
 g) tehingutest teatamise kohustuse kohaldamine investeerimisühingu filiaalidele;
 h) mis on tehing ja tehingu tegemine käesoleva artikli tähenduses;
 i) millal loetakse korraldus investeerimisühingu poolt edastatuks lõike 4 tähenduses.
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.
 10.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist] komisjonile aruande käesoleva artikli toimimise kohta, sealhulgas selle kohta, milline on olnud koostoime määrusest (EL) nr 648/2012 tulenevate asjaomaste aruandluskohustustega, ja selle kohta, kas pädevatele asutustele laekuvate ja neile edastatud tehinguaruannete sisu ja vorming võimaldavad investeerimisühingute tegevust kooskõlas käesoleva määruse artikliga 24 igakülgselt jälgida. Sellega seoses võib komisjon astuda samme, et pakkuda välja muudatusi. Komisjon edastab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“
 (29)Artikkel 27 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 27
 Kohustus esitada finantsinstrumentide võrdlusandmed
 1.
 Artiklis 26 osutatud tehinguaruandluse eesmärgil esitavad kauplemiskohad, kus kaubeldakse finantsinstrumentidega, mis on võetud kauplemisele reguleeritud turgudel või millega kaubeldakse mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele identifitseerimist võimaldavad võrdlusandmed.
 Muude selles süsteemis kaubeldavate artikli 26 lõike 2 kohaldamisalasse jäävate finantsinstrumentide kohta esitab iga kliendi korralduste süsteemne täitja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele nende finantsinstrumentidega seotud võrdlusandmed.
 Identifitseerimist võimaldavad võrdlusandmed peavad olema Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele elektroonilisel kujul ja tüüpvormingus esitamiseks valmis enne, kui algab kauplemine selle finantsinstrumendiga, mille kohta andmed esitatakse. Finantsinstrumendi võrdlusandmeid ajakohastatakse, kui finantsinstrumendi andmed muutuvad. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab nimetatud võrdlusandmed kohe oma veebisaidil. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb need võrdlusandmed pädevatele asutustele viivitamata kättesaadavaks.
 2.
 Et pädevatel asutustel oleks võimalik vastavalt artiklile 26 jälgida, kas investeerimisühingud käituvad ausalt, õiglaselt ja professionaalselt ning turu usaldusväärsust edendaval viisil, kehtestab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pärast pädevate asutustega konsulteerimist vajaliku korra, millega tagatakse, et:
 a) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele esitatakse lõikes 1 osutatud finantsinstrumentide võrdlusandmed;
 b) esitatud andmete kvaliteet on artikli 26 kohase aruandluskohustuse täitmiseks sobiv;
 c) lõike 1 alusel saadud finantsinstrumentide võrdlusandmed edastatakse tõhusalt ja viivitamata asjakohastele pädevatele asutustele;
 d) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja pädevate asutuste vahel on olemas tulemuslikud mehhanismid andmete edastamise või kvaliteediga seotud probleemide lahendamiseks.
 3.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks järgmine:
 a) kooskõlas lõikega 1 finantsinstrumentide võrdlusandmete standardid ja vormid, sh meetodid ja kord esialgsete ja ajakohastatud andmete esitamiseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ja nende edastamiseks pädevatele asutustele kooskõlas lõikega 1, ning selliste andmete vorm ja sisu;
 b) tehnilised meetmed, mis on vajalikud seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja pädevate asutuste kehtestatava korraga vastavalt lõikele 2.
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“
 (30)Lisatakse järgmine IVa jaotis:
 „IVa JAOTIS
 ARUANDLUSTEENUSED
 1. peatükk
 Aruandlusteenuste pakkujatele tegevusloa andmine
 Artikkel 27a
 Tegevusloa nõue
 1. Selleks et tegutseda tavapärase kutse- või äritegevuse vormis tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujana, on vaja eelnevat tegevusluba, mille annab välja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve käesoleva jaotise sätete kohaselt.
 2. Samuti võib tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja teenuseid osutada kauplemiskohta korraldav investeerimisühing või turukorraldaja tingimusel, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on eelnevalt kontrollinud investeerimisühingu või turukorraldaja vastavust käesolevale jaotisele. Selliste teenuste osutamist kajastatakse nende tegevusloas.
 3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab kõigi liidu aruandlusteenuste pakkujate registri. Kõnealune register on avalikult kättesaadav, sisaldab teavet teenuste kohta, mille osutamiseks aruandlusteenuste pakkujal on tegevusluba, ja seda ajakohastatakse korrapäraselt.
 Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on tegevusloa kooskõlas artikliga 27d kehtetuks tunnistanud, avaldatakse teave kehtetuks tunnistamise kohta registris viieks aastaks.
 4. Aruandlusteenuste pakkujad osutavad oma teenuseid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalve all. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kontrollib korrapäraselt aruandlusteenuste pakkujate vastavust käesolevale jaotisele. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve jälgib, et aruandlusteenuste pakkujad vastaksid alati käesolevas jaotises kehtestatud esmase tegevusloa andmise tingimustele.
 Artikkel 27b
 Aruandlusteenuste pakkujatele tegevusloa andmine
 1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve annab aruandlusteenuste pakkujatele tegevusloa IVa jaotise tähenduses, kui:
 a) andmeteenuste pakkuja on liidus asutatud juriidiline isik ning
 b) andmeteenuste pakkuja vastab IVa jaotises sätestatud nõuetele.
 2. Lõikes 1 osutatud tegevusloas tuleb ära näidata aruandlusteenus, mida aruandlusteenuste pakkujal on luba osutada. Kui tegevusluba omav aruandlusteenuste pakkuja soovib oma tegevust laiendada teistele aruandlusteenustele, esitab ta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele taotluse nimetatud tegevusloa ulatuse laiendamiseks.
 3. Tegevusluba omav aruandlusteenuste pakkuja peab alati vastama IVa jaotises osutatud tegevusloa andmise tingimustele. Tegevusluba omav aruandlusteenuste pakkuja teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet viivitamata olulisest muudatustest tegevusloa saamise tingimustes.
 4. Lõikes 1 osutatud tegevusluba on kehtiv ja jõustatav kogu liidu territooriumil ning võimaldab aruandlusteenuste pakkujal osutada kogu liidus teenuseid, mille jaoks on talle antud tegevusluba.
 Artikkel 27c
 Tegevusloa taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
 1. Tegevusluba taotlev aruandlusteenuste pakkuja esitab taotluse, milles on ära toodud kogu teave, mis võimaldab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel veenduda, et aruandlusteenuste pakkuja on esmase tegevusloa andmise ajaks kehtestanud kogu vajaliku korra käesoleva jaotise sätetest tulenevate kohustuste täitmiseks, sealhulgas tegevusplaani, milles on muu hulgas sätestatud kavandatud teenuste liigid ja organisatsiooniline struktuur.
 2. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve hindab 20 tööpäeva jooksul pärast tegevusloa taotluse saamist, kas taotlus on täielik.
 Kui taotlus ei ole täielik, kehtestab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tähtaja, milleks aruandlusteenuste pakkuja peab esitama täiendava teabe.
 Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on kindlaks teinud, et taotlus on täielik, teavitab ta sellest aruandlusteenuste pakkujat.
 3. Kuue kuu jooksul pärast täieliku taotluse saamist hindab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve aruandlusteenuste pakkuja vastavust käesolevale jaotisele ja võtab vastu täielikult põhjendatud otsuse, millega antakse tegevusluba või keeldutakse selle andmisest, ja teavitab taotluse esitanud andmeteenuste pakkujat sellest viie tööpäeva jooksul.
 4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks järgmine:
 a) teave, mis tuleb lõike 6 kohaselt esitada, sealhulgas tegevuskava;
 b) artikli 27b lõike 3 kohaste teadete sisu.
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.
 8. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et kehtestada käesoleva artikli lõikega 2 ning artikli 27e lõikega 3 ette nähtud teavitamise või teabe esitamise standardvormid, -mallid ja -menetlused.
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.
 Artikkel 27d
 Tegevusloa kehtetuks tunnistamine
 1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib aruandlusteenuste pakkuja tegevusloa kehtetuks tunnistada, kui aruandlusteenuste pakkuja:
 a) ei kasuta tegevusluba 12 kuu jooksul, loobub selgesõnaliselt tegevusloast või ei ole eelneva kuue kuu jooksul teenuseid osutanud;
 b) on saanud tegevusloa valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal viisil;
 c) ei täida enam tingimusi, mille alusel talle tegevusluba anti;
 d) on raskelt ja süstemaatiliselt rikkunud käesoleva määruse sätteid.
 2. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab otsusest tunnistada aruandlusteenuste pakkuja tegevusluba kehtetuks põhjendamatu viivituseta pädevat asutust liikmesriigis, kus aruandlusteenuste pakkuja on asutatud.
 Artikkel 27e
 Nõuded aruandlusteenuste pakkuja juhtorganile
 1. Aruandlusteenuste pakkuja juhtorgani kõigi liikmete maine peab olema igal ajal piisavalt hea, neil peavad olema piisavad teadmised, oskused ja kogemused ning nad peavad pühendama piisavalt aega oma ülesannete täitmisele.
 Juhtorganil peavad kollektiivselt olema piisavad teadmised, oskused ja kogemused, et suuta mõista aruandlusteenuste pakkuja tegevust. Juhtorgani iga liige tegutseb ausalt, usaldusväärselt ja sõltumatult, et vajaduse korral tulemuslikult vaidlustada kõrgema juhtkonna otsuseid ning vajaduse korral tulemuslikult kontrollida ja jälgida juhtimisotsuste tegemist.
 Kui turukorraldaja taotleb kooskõlas artikliga 27c tegevusluba tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujana ning tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja juhtorgani liikmed on samad, mis reguleeritud turu juhtorganil, peetakse selliseid isikuid vastavaks esimeses lõigus sätestatud nõudele.
 2. Aruandlusteenuste pakkuja teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet kõigi juhtorgani liikmete isikutest ja muutustest juhtorgani koosseisus ning edastab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kogu teabe, mida on vaja selleks, et hinnata aruandlusteenuste pakkuja vastavust lõikes 1 sätestatud nõuetele.
 3. Aruandlusteenuste pakkuja juhtorgan määrab kindlaks sellise juhtimiskorra, millega tagatakse organisatsiooni tõhus ja usaldusväärne juhtimine, sealhulgas ülesannete lahusus organisatsioonis ja huvide konfliktide ennetamine, ja teeb järelevalvet selle rakendamise üle ning teeb seda turu usaldusväärsust ja klientide huve toetaval viisil.
 4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve keeldub tegevusloa andmisest, kui ta ei ole veendunud, et aruandlusteenuste pakkuja äritegevust tegelikult juhtiva(te)l isiku(te)l on piisavalt hea maine, või kui on objektiivne ja tõendatav alus arvata, et kavandatavad muutused aruandlusteenuste pakkuja juhtimises võivad seada ohtu selle kindla ja usaldusväärse juhtimise ning klientide huvide ja turu usaldusväärsuse nõuetekohase arvessevõtmise.
 5. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist] juhtorgani liikmete sobivuse hindamiseks, nagu on kirjeldatud lõikes 1, võttes arvesse nende erinevaid rolle ja ülesandeid ning vajadust vältida tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja juhtorgani liikmete ja kasutajate vahelist huvide konflikti.
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu käesolevas lõikes osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.
 2. peatükk
 Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajatele, kauplemiskoondteabe pakkujatele ja tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujatele esitatavad tingimused
 Artikkel 27f
 Organisatsioonilised nõuded tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajatele
 1. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kehtestab asjakohase poliitika ja korra artiklitega 20 ja 21 nõutud teabe avalikustamiseks reaalajale nii lähedasel ajal kui tehniliselt võimalik ja mõistlikul ärilisel alusel. Teave tehakse tasuta kättesaadavaks 15 minutit pärast seda, kui tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja on selle avaldanud. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja levitab kõnealust teavet tõhusalt ja järjekindlalt, tehes seda viisil, mis tagab teabele kiire juurdepääsu kedagi diskrimineerimata, ning vormingus, mis hõlbustab teabe konsolideerimist muudest allikatest pärit sarnaste andmetega.
 2. Teave, mille tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja vastavalt lõikele 1 avalikustab, hõlmab vähemalt järgmisi üksikasju:
 a) finantsinstrumendi tunnuskood;
 b) hind, millega tehing tehti;
 c) tehingu maht;
 d) tehingu aeg;
 e) tehingust teatamise aeg;
 f) tehingu hinnaühik;
 g) tehingu täitmise kauplemiskoha kood või kood „SI“, kui tehing täideti kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu, või muul juhul kood „OTC“;
 h) vajadusel märge selle kohta, et tehingule kehtisid eritingimused.
 3. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kehtestab tõhusa halduskorra, mis aitaks ära hoida huvide konflikte klientidega, ning rakendab seda korda pidevalt. Eeskätt käitleb tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kes tegutseb ka turukorraldaja või investeerimisühinguna, kogu kogutud teavet diskrimineerimist välistavalt, kehtestab asjakohase korra eri äritegevuste lahushoidmiseks ning rakendab seda pidevalt.
 4. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kehtestab usaldusväärsed turvasüsteemid, mis tagavad teabeedastusvahendite turvalisuse, minimeerivad andmelaostuse ja loata juurdepääsu ohtu ning hoiavad ära teabe lekkimise enne avaldamist. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja tagab piisavad ressursid ja varuseadmed, mis võimaldavad pidevalt teenuseid pakkuda.
 5. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajal peavad olema süsteemid, mis võimaldavad tõhusalt kontrollida kauplemisteabearuannete terviklikkust, märgata andmete väljajäämist ja ilmseid vigu ning nõuda vigaste aruannete uuesti esitamist.
 6. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse kindlaks ühised vormingud, andmete standardid ja tehnilised eeskirjad, millega hõlbustatakse lõikes 1 osutatud teabe konsolideerimist.
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.
 7. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 50 vastu delegeeritud õigusaktid, millega selgitatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teabe avalikustamise mõistliku ärilise aluse mõistet.
 8. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks järgmine:
 a) vahendid, mida kasutades tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja saab täita lõikes 1 osutatud teavitamiskohustust;
 b) lõike 1 kohaselt avaldatava teabe sisu, sealhulgas vähemalt lõikes 2 osutatud teave nii, et käesoleva artikli alusel nõutud teabe avaldamine oleks võimalik;
 c) lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud konkreetsed organisatsioonilised nõuded.
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.
 Artikkel 27g
 Organisatsioonilised nõuded kauplemiskoondteabe pakkujatele
 1. Kauplemiskoondteabe pakkuja kehtestab asjakohase poliitika ja korra, mis võimaldab koguda artiklite 6 ja 20 kohaselt avalikustatud teavet, koondada see pidevaks elektrooniliseks andmevooks ning teha see teave avalikkusele kättesaadavaks reaalajale nii lähedasel ajal kui tehniliselt võimalik ja mõistlikul ärilisel alusel.
 See teave sisaldab vähemalt järgmist:
 a) finantsinstrumendi tunnuskood;
 b) hind, millega tehing tehti;
 c) tehingu maht;
 d) tehingu aeg;
 e) tehingust teatamise aeg;
 f) tehingu hinnaühik;
 g) tehingu täitmise kauplemiskoha kood või kood „SI“, kui tehing täideti kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu, või muul juhul kood „OTC“;
 h) vajadusel teave selle kohta, et investeerimisotsuse ja tehingu täitmise eest oli vastutav investeerimisühingu arvutialgoritm;
 i) vajadusel märge selle kohta, et tehingule kehtisid eritingimused;
 j) kui artikli 3 lõikes 1 osutatud teabe avalikustamise kohustuse täitmisest anti vabastus kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga a või b, siis märge selle kohta, kumma sätte alusel vabastus anti.
 Teave tehakse tasuta kättesaadavaks 15 minutit pärast seda, kui kauplemiskoondteabe pakkuja on selle avaldanud. Kauplemiskoondteabe pakkuja peab suutma kõnealust teavet tõhusalt ja järjekindlalt levitada, tehes seda viisil, mis tagab teabele kiire juurdepääsu kedagi diskrimineerimata, ning vormingus, mis teeb selle turuosaliste jaoks hõlpsasti juurdepääsetavaks ja kasutatavaks.
 2. Kauplemiskoondteabe pakkuja kehtestab asjakohase poliitika ja korra, mis võimaldab koguda artiklite 10 ja 21 kohaselt avalikustatud teavet, koondada see pidevaks elektrooniliseks andmevooks ning teha järgmine teave avalikkusele kättesaadavaks reaalajale nii lähedasel ajal kui tehniliselt võimalik ja mõistlikul ärilisel alusel, esitades vähemalt järgmised üksikasjad:
 a) finantsinstrumendi tunnuskood või selle identifitseerivad tunnused;
 b) hind, millega tehing tehti;
 c) tehingu maht;
 d) tehingu aeg;
 e) tehingust teatamise aeg;
 f) tehingu hinnaühik;
 g) tehingu täitmise kauplemiskoha kood või kood „SI“, kui tehing täideti kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu, või muul juhul kood „OTC“;
 h) vajadusel märge selle kohta, et tehingule kehtisid eritingimused.
 Teave tehakse tasuta kättesaadavaks 15 minutit pärast seda, kui kauplemiskoondteabe pakkuja on selle avaldanud. Kauplemiskoondteabe pakkuja peab suutma kõnealust teavet tõhusalt ja järjekindlalt levitada, tehes seda viisil, mis tagab teabele kiire juurdepääsu kedagi diskrimineerimata, ning üldiselt aktsepteeritavates vormingutes, mis on koostalitlusvõimelised ning teevad teabe turuosaliste jaoks hõlpsasti juurdepääsetavaks ja kasutatavaks.
 3. Kauplemiskoondteabe pakkuja tagab, et esitatavasse teabesse on koondatud kõigi reguleeritud turgude, mitmepoolsete kauplemissüsteemide, organiseeritud kauplemissüsteemide ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate andmed ning andmed lõike 8 punkti c kohastes regulatiivsetes tehnilistes standardites täpsustatud finantsinstrumentide kohta.
 4. Kauplemiskoondteabe pakkuja kehtestab tõhusa halduskorra, mis aitaks ära hoida huvide konflikte, ning rakendab seda korda pidevalt. Turukorraldajad ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad, kes korraldavad ka kauplemiskoondteavet, käitlevad kogu kogutud teavet mittediskrimineerivalt, kehtestavad piisava korra eri äritegevuste lahushoidmiseks ning rakendavad seda pidevalt.
 5. Kauplemiskoondteabe pakkuja kehtestab usaldusväärsed turvamehhanismid, mis tagavad teabeedastusvahendite turvalisuse ning minimeerivad andmelaostuse ja loata juurdepääsu ohtu. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja tagab piisavad ressursid ja varuseadmed, mis võimaldavad pidevalt teenuseid pakkuda.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse kindlaks andmenõuded ja formaadid teabe jaoks, mis tuleb avaldada määruse artiklite 6, 10, 20 ja 21 kohaselt ja mis hõlmab finantsinstrumendi tunnuskoodi, tehingu hinda, kogust, tehingu aega, hinnaühikut, kauplemiskoha tunnust ning märget tehingu eritingimuste kohta; samuti määratakse sellega kindlaks tehniline kord, mis aitaks teavet levitada tõhusalt ja järjepidevalt ning viisil, mis tagaks, et see oleks turuosaliste jaoks vastavalt lõigetele 1 ja 2 hõlpsasti juurdepääsetav ja kasutatav, ning käsitletakse ka kauplemiskoondteabe pakkuja võimalikke lisateenuseid, mis aitavad suurendada turu tõhusust.
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.
 6. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusaktid, millega selgitatakse käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud andmevoogude kättesaadavaks tegemise mõistliku ärilise aluse mõistet.
 7. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks järgmine:
 a) vahendid, mille abil kauplemiskoondteabe pakkuja saab täita lõigetes 1 ja 2 osutatud teavitamiskohustust;
 b) lõigete 1 ja 2 kohaselt avaldatud teabe sisu;
 c) andmed finantsinstrumentide kohta, mida andmevoog peab sisaldama, ning mittekapitaliinstrumentide puhul kauplemiskohad ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad, kes tuleb kaasata;
 d) muud vahendid, millega tagatakse, et eri kauplemiskoondteabe pakkujate avaldatavad andmed on omavahel vastavuses ning võimaldavad nende ulatuslikku kaardistamist ja ristviitamist muudest allikatest pärit sarnaste andmetega ning et andmeid on võimalik liidu tasandil koondada;
 e) lõigetes 4 ja 5 sätestatud konkreetsed organisatsioonilised nõuded.
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.
 Artikkel 27h
 Organisatsioonilised nõuded tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujatele
 1. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja kehtestab asjakohase poliitika ja korra selleks, et esitada artikliga 26 nõutud teave võimalikult kiiresti ja hiljemalt tehingu toimumise päevale järgneva päeva lõpuks.
 2. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja kehtestab tõhusa halduskorra, mis aitab ära hoida huvide konflikte klientidega, ning rakendab seda korda pidevalt. Eeskätt käitleb tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja, kes tegutseb ka turukorraldaja või investeerimisühinguna, kogu kogutud teavet diskrimineerimist välistavalt, kehtestab asjakohase korra eri äritegevuste lahushoidmiseks ning rakendab seda pidevalt.
 3. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja kehtestab usaldusväärsed turvasüsteemid, mis tagavad teabeedastusvahendite turvalisuse ja autentimise, minimeerivad andmelaostuse ja loata juurdepääsu ohtu ning hoiavad ära teabe lekkimise, säilitades igal ajal andmete konfidentsiaalsuse. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja tagab piisavad ressursid ja varuseadmed, mis võimaldavad pidevalt teenuseid pakkuda.
 4. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujal peavad olema süsteemid, mis võimaldavad tõhusalt kontrollida tehinguaruannete terviklikkust, märgata investeerimisühingu põhjustatud ilmseid vigu ja andmete väljajätmisi, edastada andmed selliste vigade ja väljajätmiste kohta investeerimisühingule ning nõuda vigu sisaldanud aruannete uuesti esitamist.
 Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujal peavad olema süsteemid, mis võimaldavad tal avastada tema enda põhjustatud vigu ja andmete väljajätmisi, parandada tehinguaruandeid ja esitada või vajadusel uuesti esitada pädevale asutusele õiged ja täielikud tehinguaruanded.
 5. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks järgmine:
 a) vahendid, mida kasutades tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja saab täita lõikes 1 osutatud teavitamiskohustust, ning
 b) lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud konkreetsed organisatsioonilised nõuded.
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“
 (31)Lisatakse järgmine VIa jaotis:
 „VIa JAOTIS
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitused ja pädevus
 1. PEATÜKK
 PÄDEVUS JA MENETLUSED
 Artikkel 38a
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volituste kasutamine
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele või selle ametnikele või teistele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud isikutele artiklitega 38b–38e antud volitusi ei tohi kasutada sellise teabe või selliste dokumentide avaldamise nõudmiseks, millele kehtib kutsesaladus.
 Artikkel 38b
 Teabenõue
 1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib lihtteabenõude või otsusega nõuda, et järgmised isikud esitaksid kogu teabe, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks:
 a)
 tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja, tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja ja selline investeerimisühing või turukorraldaja, kes korraldab kauplemiskohta eesmärgiga juhtida tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja aruandlusteenuseid, ja isikud, kes neid kontrollivaid või on nende kontrolli all;
 b) punktis a osutatud isikute valitsejad;
 c) punktis a osutatud isikute audiitorid ja nõustajad.
 2. Lõikes 1 osutatud lihtteabenõudes tuleb:
 a) viidata käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele;
 b) nimetada nõude eesmärk;
 c) täpsustada, millise teabe esitamist nõutakse;
 d) esitada tähtaeg, mille jooksul teave tuleb esitada;
 e) esitada märkus selle kohta, et isik, kellelt teavet taotletakse, ei ole kohustatud teavet andma, kuid taotlusele vabatahtlikult vastates ei tohi antav teave olla ebaõige ega eksitav;
 f) näidata ära sellise trahvi summa, mis tuleb kooskõlas artikliga 38e määrata juhul, kui esitatud teave on ebaõige või eksitav.
 3. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõuab teabe esitamist otsusega vastavalt lõikele 1, siis peab ta:
 a) viitama käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele;
 b) nimetama nõude eesmärgi;
 c) täpsustama, millise teabe esitamist nõutakse;
 d) esitama tähtaja, mille jooksul teave tuleb esitada;
 e) teavitama artiklis 38g sätestatud perioodilistest karistusmaksetest puhuks, kui nõutav teave esitatakse mittetäielikult;
 f) teavitama artiklis 38f sätestatud trahvist puhuks, kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad;
 g) teavitama õigusest kaevata otsus edasi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogule ja õigusest vaidlustada otsus Euroopa Liidu Kohtus (edaspidi „Euroopa Kohus“) vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 60 ja 61.
 4. Nõutud teabe esitavad lõikes 1 osutatud isikud või nende esindajad ning juriidiliste isikute või ühenduste puhul, kellel ei ole juriidilise isiku staatust, isikud, kes on seaduse või põhikirja järgi volitatud neid esindama. Nõuetekohaselt volitatud advokaadid võivad esitada teavet oma klientide nimel. Viimased jäävad täielikult vastutavaks mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe esitamise eest.
 5. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve edastab koopia lihtteabenõudest või oma otsusest viivitamata selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus lõikes 1 osutatud isikud, kellele teabenõue on suunatud, asuvad või on asutatud.
 Artikkel 38c
 Üldised uurimised
 1. Käesoleva määruse raames oma kohustuste täitmiseks võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldada vajalikke uurimisi artikli 38b lõikes 1 osutatud isikute suhtes. Selleks antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud ametnikele ja muudele isikutele õigus:
 a) kontrollida mis tahes dokumente, andmeid, menetlusi ja muid tema ülesannete täitmisega seonduvaid materjale sõltumata nende salvestamiseks kasutatud andmekandjast;
 b) teha või saada nendest dokumentidest, andmetest, menetlustest ja muudest materjalidest tõestatud koopiaid või väljavõtteid;
 c) kutsuda artikli 38b lõikes 1 osutatud isikuid või nende esindajaid või töötajaid välja ja paluda neil anda suulisi või kirjalikke selgitusi kontrolli sisu ja eesmärgiga seotud asjaolude või dokumentide kohta ning salvestada vastuseid;
 d) küsitleda kõiki teisi füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kes annavad selleks nõusoleku, et koguda teavet uurimise sisu kohta;
 e) nõuda andmeid telefonikõnede ja andmeedastuse kohta.
 2. Lõikes 1 osutatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt uurimiseks volitatud ametnikud ja muud isikud rakendavad oma õigusi, esitades kirjaliku volituse, milles on täpsustatud uurimise sisu ja eesmärk. Volituses teavitatakse ka artiklis 38i sätestatud perioodilistest karistusmaksetest puhuks, kui nõutud dokumente, andmeid, teavet protseduuride kohta ja muid materjale või vastuseid artikli 38b lõikes 1 osutatud isikutele esitatud küsimustele ei esitata või kui need esitatakse mittetäielikult, ning artiklis 38h sätestatud trahvidest puhuks, kui artikli 38b lõikes 1 osutatud isikutele esitatud küsimustele antud vastused on ebaõiged või eksitavad.
 3. Artikli 38b lõikes 1 osutatud isikud peavad alluma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse alusel algatatud uurimisele. Otsuses märgitakse uurimise sisu ja eesmärk, artiklis 38i sätestatud perioodilised karistusmaksed, määruse (EL) nr 1095/2010 kohaselt olemasolevad õiguskaitsevahendid ja samuti õigus otsuse läbivaatamisele Euroopa Kohtu poolt.
 4. Aegsasti enne lõikes 1 osutatud uurimist teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve selle liikmesriigi pädevat asutust, kus uurimist kavatsetakse korraldada, uurimise toimumisest ning volitatud isikutest. Asjaomase pädeva asutuse ametnikud osutavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral neile volitatud isikutele abi nende ülesannete täitmisel. Asjaomase pädeva asutuse ametnikud võivad taotluse korral samuti uurimises osaleda.
 5. Kui lõike 1 punktis e osutatud telefonikõnesid ja andmeedastust käsitlevate andmete taotlemiseks on kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt nõutav õigusasutuse luba, siis esitatakse taotlus sellise loa saamiseks. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.
 6. Kui siseriiklik õigusasutus saab taotluse anda luba nõuda lõike 1 punktis e osutatud telefonikõnesid ja andmeedastust käsitlevaid andmeid, kontrollib selline asutus, kas:
 a) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus, millele on osutatud lõikes 3, on autentne;
 b) võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased.
 Punkti b kohaldamisel võib siseriiklik õigusasutus küsida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt üksikasjalikke selgitusi, eelkõige põhjuste kohta, miks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kahtlustab käesoleva määruse rikkumist, kahtlustatava rikkumise raskusastme kohta ja selle isiku seotuse kohta, kellele sunnimeetmed on suunatud. Samas ei kontrolli siseriiklik õigusasutus uurimise vajalikkust ega nõua, et talle esitataks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikus sisalduv teave. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse seaduslikkust saab kontrollida ainult Euroopa Kohus, järgides määruses (EL) nr 1095/2010 sätestatud menetlust.
 Artikkel 38d
 Kohapealsed kontrollid
 1. Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldada artikli 38b lõikes 1 osutatud isikute äriruumides vajalikke kohapealseid kontrolle.
 2. Ametnikud ja muud isikud, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on volitanud tegema kohapealseid kontrolle, võivad siseneda nende isikute äriruumidesse, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve uurimisotsust, ning sellistel volitatud isikutel on kõik artikli 38b lõikes 1 sätestatud õigused. Neil on samuti õigus pitseerida äriruume ning raamatupidamis- ja muid dokumente kontrollimise ajaks ja kontrolli läbiviimiseks vajalikus ulatuses.
 3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab kontrollidest piisavalt varakult enne kontrolle selle liikmesriigi pädevat asutust, kus kontrollimine toimub. Kui seda on vaja kontrolli nõuetekohaseks tegemiseks ja tõhususe tagamiseks, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pärast asjaomase pädeva asutuse teavitamist viia kohapealse kontrolli läbi ilma sellest eelnevalt teavitamata. Käesoleva artikli kohased kontrollid tehakse juhul, kui asjaomane asutus on kinnitanud, et tal ei ole selle kohta vastuväiteid.
 4. Ametnikud ja muud isikud, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on volitanud tegema kohapealseid kontrolle, kasutavad oma õigusi, esitades kirjaliku volituse, milles täpsustatakse kontrolli sisu ja eesmärk ning artiklis 38g sätestatud perioodilised karistusmaksed, mida kohaldatakse juhul, kui asjaomased isikud ei allu kontrollile.
 5. Artikli 38b lõikes 1 osutatud isikud peavad alluma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsusega määratud kohapealsele kontrollile. Otsuses määratakse kindlaks kontrolli sisu ja eesmärk ning selle alustamise kuupäev ning teavitatakse artiklis 38i sätestatud perioodilistest karistusmaksetest ja määrusega (EL) nr 1095/2010 tagatud õiguskaitsevahenditest, samuti õigusest otsuse läbivaatamisele Euroopa Kohtu poolt.
 6. Selle liikmesriigi pädeva asutuse ametnikud ning pädeva asutuse poolt volitatud või määratud ametnikud, kus kontrollimine toimub, abistavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral aktiivselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitatud ametnikke ja muid isikuid. Asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse ametnikud võivad samuti kohapealses kontrollis osaleda.
 7. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib ka paluda pädevatel asutustel enda nimel teha konkreetseid uurimistoiminguid ja kohapealseid kontrolle vastavalt käesolevas artiklis ja artikli 38b lõikes 1 sätestatule.
 8. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitatud ametnikud ja teised kaasasolevad volitatud isikud leiavad, et isik ei nõustu käesoleva artikli kohaselt otsusega ette nähtud kontrolliga, osutab asjaomase liikmesriigi pädev asutus neile vajalikku abi, taotledes vajaduse korral abi politseilt või samaväärselt õiguskaitseasutuselt, et volitatud isikutel oleks võimalik kohapealset kontrolli läbi viia.
 9. Kui lõikes 1 sätestatud kohapealseks kontrolliks või lõikes 7 sätestatud abiks on siseriikliku õiguse kohaselt nõutav õigusasutuse luba, tuleb seda taotleda. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.
 10. Kui siseriiklik õigusasutus saab taotluse korraldada lõikes 1 sätestatud kohapealne kontroll või osutada lõikes 7 sätestatud abi, kontrollib selline asutus, kas:
 a)
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus, millele on osutatud lõikes 4, on autentne;
 b)
 võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased.
 Punkti b kohaldamisel võib siseriiklik õigusasutus küsida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt üksikasjalikke selgitusi, eelkõige põhjuste kohta, miks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kahtlustab käesoleva määruse rikkumist, kahtlustatava rikkumise raskusastme kohta ja selle isiku seotuse kohta, kellele sunnimeetmed on suunatud. Samas ei kontrolli siseriiklik õigusasutus uurimise vajalikkust ega nõua, et talle esitataks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikus sisalduv teave. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse seaduslikkust saab kontrollida ainult Euroopa Kohus, järgides määruses (EL) nr 1095/2010 sätestatud menetlust.
 Artikkel 38e
 Teabevahetus
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja pädevad asutused annavad üksteisele põhjendamatu viivituseta teavet, mida on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks.
 Artikkel 38f
 Ametisaladus
 Direktiivi 2014/65/EL artiklis 76 osutatud ametisaladuse hoidmise kohustust kohaldatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja kõikide isikute suhtes, kes töötavad või on töötanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve heaks või mõne teise isiku heaks, kellele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on ülesandeid delegeerinud, sealhulgas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lepinguliste audiitorite ja ekspertide suhtes.
 Artikkel 38g
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvemeetmed
 1. Juhul kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tuvastab, et artikli 38a lõikes 1 punktis a loetletud isik on toime pannud mõne IVa jaotises loetletud rikkumise, võtab ta ühe või mitu järgmistest meetmetest:
 a) võtab vastu otsuse, millega isikult nõutakse rikkumise lõpetamist;
 b) võtab vastu otsuse, millega määratakse artiklite 38h ja 38i kohased trahvid;
 c) väljastab avalikud teadaanded.
 2. Lõikes 1 osutatud meetmete võtmisel arvestab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve rikkumise laadi ja raskusastet, lähtudes järgmistest kriteeriumidest:
 a) rikkumise kestus ja sagedus;
 b) kas rikkumine on tinginud finantskuriteo või seda hõlbustanud või on muul viisil sellega seostatav;
 c) kas rikkumine on toime pandud tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu;
 d) rikkumise eest vastutava isiku vastutuse ulatus;
 e) rikkumise eest vastutava isiku finantstugevus, mida näitab vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek ja netovarad;
 f) rikkumise mõju investorite huvidele;
 g) rikkumise eest vastutava isiku poolt rikkumise tulemusena teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi suurus või kolmandale isikule tekitatud kahju suurus, kui neid saab kindlaks määrata;
 h) rikkumise eest vastutava isiku valmidus teha Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd, ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi sissenõudmine;
 i) rikkumise eest vastutava isiku varasemad rikkumised;
 j) meetmed, mida rikkumise eest vastutav isik on pärast rikkumist võtnud, et ära hoida rikkumise kordumist.
 3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab põhjendamatu viivituseta rikkumise eest vastutavat isikut lõike 1 alusel võetud meetmetest ning teatab neist liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab üldsusele iga sellise otsuse oma veebisaidil kümne tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemise kuupäeva.
 Esimeses lõigus osutatud üldsusele avalikustamine hõlmab järgmist:
 a)
 märkus selle kohta, et rikkumise eest vastutaval isikul on õigus otsus edasi kaevata;
 b)
 vajadusel märkus, millega kinnitatakse, et edasikaebus on esitatud, ja täpsustatakse, et selline kaebus ei peata otsuse täitmist;
 c)
 märkus selle kohta, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogu võib vaidlustatud otsuse täitmise peatada vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 60 lõikele 3.
 2. PEATÜKK
 HALDUSKARISTUSED JA MUUD MEETMED
 Artikkel 38h
 Trahvid
 1. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb vastavalt artikli 38k lõikele 5 kindlaks, et isik on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu toime pannud mõne IVa jaotises loetletud rikkumise, teeb ta käesoleva artikli lõike 2 kohaselt otsuse trahvi määramise kohta.
 Rikkumine loetakse tahtlikult toimepanduks, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tuvastab objektiivsed asjaolud, mis tõendavad, et isik on rikkumise toime pannud tahtlikult tegutsedes.
 2. Lõikes 1 osutatud trahvi maksimumsumma on 200 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus. .
 3. Trahvi suuruse kindlaksmääramisel vastavalt lõikele 1 võtab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvesse artikli 38g lõikes 2 sätestatud kriteeriume.
 Artikkel 38i
 Perioodilised karistusmaksed
 1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve määrab oma otsusega perioodilised karistusmaksed, et sundida:
 a) isikut rikkumist lõpetama vastavalt otsusele, mis on tehtud artikli 38b lõike 1 punkti a alusel;
 b) artikli 38b lõikes 1 osutatud isikut:
 –esitama artikli 38b alusel tehtud otsuses nõutud täielikku teavet;
 –alluma uurimisele ja eelkõige esitama täielikud dokumendid, andmed, protseduuride kirjeldused või muu vajaliku teabe ning täiendama ja parandama muud teavet, mis on esitatud uurimise käigus, mis on algatatud artikli 38c kohase otsusega;
 –alluma artikli 38d alusel tehtud otsuses määratud kohapealsele kontrollile.
 2. Perioodiline karistusmakse peab olema mõjus ja proportsionaalne. Perioodiline karistusmakse määratakse iga viivitatud päeva eest.
 3. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, on perioodiliste karistusmaksete summa 3 % eelmise majandusaasta keskmisest päevasest käibest või füüsiliste isikute puhul 2 % eelmise kalendriaasta keskmisest päevasest sissetulekust. Need summad arvutatakse alates kuupäevast, mis on sätestatud otsuses, millega määratakse perioodiline karistusmakse.
 4. Perioodiline karistusmakse määratakse maksimaalselt kuueks kuuks alates Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse teatavakstegemisest. Pärast selle perioodi möödumist vaatab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve meetme läbi.
 Artikkel 38j
 Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete avalikustamine, laad, täitmine ja eelarvesse kandmine
 1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab kõik vastavalt artiklitele 38h ja 38i määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine ohustaks tõsiselt finantsturge või tekitaks asjaomastele isikutele ebaproportsionaalset kahju. Selliselt avalikustatud teave ei tohi sisaldada isikuandmeid määruse (EÜ) nr 45/2001 tähenduses.
 2. Artiklite 38h ja 38i kohaselt määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on haldusliku iseloomuga.
 3. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustab trahve või karistusmakseid mitte määrata, teavitab ta sellest Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja asjaomase liikmesriigi pädevaid asutusi ning avaldab oma otsuse põhjused.
 4. Artiklite 38h ja 38i kohaselt määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on täitmisele pööratavad.
 5. Täitmist reguleerivad selles riigis kehtivad tsiviilkohtumenetluse normid, mille territooriumil täitmine aset leiab.
 6. Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summad kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse.
 Artikkel 38k
 Järelevalvemeetmete võtmise ja trahvide määramise menetluseeskirjad
 1. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve leiab käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mis kujutaksid endast üht või mitut IVa jaotises loetletud rikkumistest, määrab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve juhtumi uurimiseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalves sõltumatu uurija. Määratud uurija ei tohi osaleda ega olla varem osalenud otseselt ega kaudselt asjaomase aruandlusteenuste pakkuja järelevalves või talle tegevusloa andmise menetluses ja ta peab täitma oma ülesandeid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvest sõltumatult.
 2. Lõikes 1 osutatud uurija uurib väidetavaid rikkumisi, võttes arvesse uurimise all olevate isikute esitatud seisukohti, ja esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele uurimistulemusi kajastava täieliku toimiku.
 3. Oma ülesannete täitmiseks võib uurija kasutada oma õigust esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 38b ning viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artiklitele 38c ja 38d.
 4. Oma ülesannete täitmisel on uurijal juurdepääs kõikidele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt järelevalvetegevuse käigus kogutud dokumentidele ja teabele.
 5. Uurimise lõpetamisel ja enne uurimistulemusi kajastava toimiku esitamist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele annab uurija isikutele, kes on uurimise all, võimaluse esitada uuritavates küsimustes oma seisukohad. Uurija uurimistulemused põhinevad üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta asjaomastel isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
 6. Käesoleva artikli kohaste uurimiste käigus tagatakse täielikult asjaomaste isikute kaitseõigus.
 7. Uurimistulemusi kajastava toimiku esitamisel Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele teavitab uurija sellest isikuid, keda uuriti. Uurimise all olevatel isikutel on õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet, mis mõjutab kolmandaid isikuid.
 8. Uurimistulemusi kajastava toimiku põhjal ja juhul, kui uurimise all olevad isikud seda taotlevad, otsustab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pärast nende isikute seisukohtade ärakuulamist vastavalt artiklile 38l, kas uurimise all olevad isikud on toime pannud ühe või mitu IVa jaotises loetletud rikkumistest, ning võtab rikkumise toimepaneku korral järelevalvemeetme vastavalt artiklile 38m.
 9. Uurija ei osale Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve aruteludes ega sekku ühelgi muul viisil Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustusprotsessi.
 10. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 50 hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist] vastu delegeeritud õigusaktid, et täpsustada täiendavalt menetluseeskirju trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise õiguse kasutamise kohta, sealhulgas sätteid, mis käsitlevad kaitseõigust, ajalisi sätteid, trahvide või perioodiliste karistusmaksete kogumist ning trahvide ja karistusmaksete määramise ja täitmise aegumistähtaegasid.
 11. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve annab asjad kriminaalkorras süüdistuse esitamiseks üle asjaomastele riiklikele asutustele, kui ta leiab käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, millel võib olla kuriteo koosseis. Lisaks sellele hoidub Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisest, kui samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks või süüdi mõistetud siseriikliku õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on juba omandanud res judicata õigusmõju.
 Artikkel 38l
 Asjaomaste isikute ärakuulamine
 1. Enne otsuse tegemist artiklite 38g, 38h ja 38i alusel annab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve isikutele, kelle suhtes on algatatud menetlus, võimaluse esitada oma seisukoht Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve uurimistulemuste kohta. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsused põhinevad üksnes sellistel uurimistulemustel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
 Esimest lõiku ei kohaldata, kui on vaja kohest sekkumist, et ennetada märkimisväärset ja otsest kahju finantssüsteemile. Sellisel juhul võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teha vaheotsuse ning peab andma asjaomastele isikutele võimaluse esitada oma seisukohad võimalikult kiiresti pärast otsuse vastuvõtmist.
 2. Menetluse käigus tagatakse täielikult uurimise all olevate isikute kaitseõigus. Neil on õigus tutvuda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet ega Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asutusesiseseks kasutuseks ette nähtud ettevalmistavaid dokumente.
 Artikkel 38m
 Otsuste läbivaatamine Euroopa Kohtus
 Euroopa Kohtul on täielik pädevus läbi vaadata otsuseid, millega Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on määranud trahve või perioodilisi karistusmakseid. Euroopa Kohus võib määratud trahvi või perioodilise karistusmakse tühistada, seda vähendada või suurendada.
 Artikkel 38n
 Loa- ja järelevalvetasud
 1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab aruandlusteenuste pakkujatelt tasu vastavalt käesolevale määrusele ja vastavalt lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele. See tasu peab täielikult katma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vajalikud kulutused, mis on seotud aruandlusteenuse pakkujatele tegevuslubade andmise ja nende järelevalvega, ning kõigi nende kulutuste hüvitamise, mis pädevatel asutustel võivad tekkida kõnealuse määruse alusel ülesannete täitmisel, eelkõige tulenevalt ülesannete delegeerimisest kooskõlas artikliga 38o.
 2. Konkreetselt aruandlusteenuste pakkujalt võetava üksiklõivu summa katab kõik halduskulud, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on kandnud oma sellise tegevuse käigus, mis on seotud kõnealuse emitendi, pakkuja või reguleeritud turul kauplemisele võtmist taotleva isiku koostatud prospektiga ja prospekti lisadega. See on proportsionaalne emitendi, pakkuja või reguleeritud turul kauplemisele võtmist taotleva isiku käibe või sissetulekuga.
 3. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 50 hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist] vastu delegeeritud õigusakti, et määrata kindlaks tasu liik, see, mille eest tasu tuleb maksta, tasumäär ja tasu maksmise viis.“
 Artikkel 38o
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ülesannete delegeerimine pädevatele asutustele
 1. Kui see on järelevalveülesande nõuetekohaseks täitmiseks vajalik, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve delegeerida konkreetseid järelevalveülesandeid liikmesriigi pädevale asutusele kooskõlas suunistega, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on välja andnud vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16. Sellised konkreetsed järelevalveülesanded võivad eelkõige hõlmata volitusi esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 38b ning viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artiklitele 38c ja 38d.
 2. Enne ülesande delegeerimist konsulteerib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asjaomase pädeva asutusega järgmistes küsimustes:
 a) delegeeritava ülesande ulatus,
 b) ülesande täitmise ajakava ning
 c) vajaliku teabe edastamine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.
 3. Vastavalt 38n lõike 3 alusel komisjoni poolt vastu võetud tasusid käsitlevale määrusele hüvitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kulud, mida pädev asutus kandis delegeeritud ülesannete täitmisel.
 4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vaatab lõikes 1 osutatud otsuse läbi sobilike ajavahemike järel. Ülesannete delegeerimine võidakse igal ajal tagasi võtta.
 (32)5. Ülesannete delegeerimine ei mõjuta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastutust ega piira Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võimalust täita delegeeritud ülesandeid ja teha nende täitmise üle järelevalvet.“ Artiklit 50 muudetakse järgmiselt:
 (b)
 lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Artikli 1 lõikes 9, artikli 2 lõikes 2, artikli 13 lõikes 2, artikli 15 lõikes 5, artikli 17 lõikes 3, artikli 19 lõigetes 2 ja 3, artiklis 27c, artikli 31 lõikes 4, artikli 40 lõikes 8, artikli 41 lõikes 8, artikli 42 lõikes 7, artikli 45 lõikes 10 ja artikli 52 lõigetes 10 ja 12 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 2. juulist 2014.“;
 (c)
 lõike 3 esimene lause asendatakse järgmisega:
 „Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 1 lõikes 9, artikli 2 lõikes 2, artikli 13 lõikes 2, artikli 15 lõikes 5, artikli 17 lõikes 3, artikli 19 lõigetes 2 ja 3, artiklis 27c, artikli 31 lõikes 4, artikli 40 lõikes 8, artikli 41 lõikes 8, artikli 42 lõikes 7, artikli 45 lõikes 10 ja artikli 52 lõigetes 10 ja 12 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.“;
 (d)lõike 5 esimene lause asendatakse järgmisega:
 „Artikli 1 lõike 9, artikli 2 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 15 lõike 5, artikli 17 lõike 3, artikli 19 lõigete 2 ja 3, artikli 27c, artikli 31 lõike 4, artikli 40 lõike 8, artikli 41 lõike 8, artikli 42 lõike 7, artikli 45 lõike 10 ja artikli 52 lõigete 10 ja 12 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid.“
 (33)Artiklile 52 lisatakse lõiked 13 ja 14:
 „13.
 Komisjon esitab pärast Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanded VIa jaotise kohase kauplemiskoondteabe toimimise kohta. Artikli 27d lõike 1 kohane aruanne esitatakse hiljemalt 3. septembriks 2019. Artikli 27d lõike 2 kohane aruanne esitatakse hiljemalt 3. septembriks 2021.
 Esimeses lõigus osutatud aruannetes hinnatakse kauplemiskoondteabe toimimist järgmiste kriteeriumide kohaselt:
 a)
 kõiki tehinguid hõlmava kvaliteetse kauplemisjärgse koondteabe kättesaadavus ja õigeaegne esitamine, olenemata sellest, kas tehingud on tehtud kauplemiskohas või mitte;
 b)
 kvaliteetse täieliku ja osalise kauplemisjärgse teabe kättesaadavus ja selle õigeaegne esitamine turuosalistele hõlpsasti juurdepääsetaval ja kasutataval kujul ning kättesaadavana mõistlikel ärilistel alustel.
 Kui komisjon jõuab järeldusele, et kauplemiskoondteabe pakkujad ei ole esitanud teavet viisil, mis vastaks teises lõigus esitatud kriteeriumidele, lisab komisjon oma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele esitatavale aruandele taotluse algatada läbirääkimistega menetlus ühtset kauplemiskoondteavet korraldava äriüksuse määramiseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt läbiviidava avaliku hankega. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve käivitab hankemenetluse pärast komisjonilt vastava taotluse saamist, järgides komisjoni taotluses esitatud tingimusi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (**).
 14.
 Kui on alustatud lõikes 13 osutatud menetlust, on komisjonil õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 50, nähes ette meetmed, millega:
 a)
 nähakse ette kauplemiskoondteavet korraldava äriüksusega sõlmitava lepingu kestus ning lepingu pikendamise ja uue avaliku hanke käivitamise menetlus ja tingimused;
 b)
 nähakse ette, et kauplemiskoondteavet korraldav äriüksus teeb seda ainuõiguslikult ning et artikli 27a kohaselt ei ole ühelgi teisel üksusel luba tegutseda kauplemiskoondteabe pakkujana;
 c)
 antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele õigus tagada, et avaliku hanke alusel määratud kauplemiskoondteavet korraldav äriüksus järgiks hanketingimusi;
 d)
 tagatakse, et kauplemiskoondteavet korraldava äriüksuse esitatud kauplemisjärgne teave on kvaliteetne ning esitatud turuosaliste jaoks hõlpsasti juurdepääsetaval ja kasutataval kujul ja kogu turgu hõlmava koondteabena;
 e)
 tagatakse, et kauplemisjärgset teavet antakse mõistlikel ärilistel alustel nii koondteabena kui ka konsolideerimata kujul ning et see rahuldab kõnealuse teabe kasutajate vajadused kogu liidus;
 f)
 tagatakse, et kauplemiskohad ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad teevad oma kauplemisandmed mõistliku tasu eest kättesaadavaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt läbiviidava avaliku hanke alusel määratud ühtsele kauplemiskoondteavet korraldavale äriüksusele;
 g)
 kehtestatakse kord, mida kohaldatakse juhul, kui avaliku hanke alusel määratud kauplemiskoondteavet korraldav äriüksus ei täida hanketingimusi;
 h)
 kehtestatakse kord, mille kohaselt artikli 27a alusel volitatud kauplemiskoondteabe pakkujad võivad jätkata kauplemiskoondteabe korraldamist, kui käesoleva lõike punktis b osutatud õigust ei kasutata või kui avaliku hankega ei määrata ühtegi üksust, kuni ajani, mil uus avalik hange on lõpule viidud ja kauplemiskoondteabe korraldamiseks on määratud äriüksus.
 *
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).
 **
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).“
 (34)Lisatakse artiklid 54a ja 54b:
 „Artikkel 54a
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega seotud üleminekumeetmed
 1. Järelevalve ja nõuete täitmise tagamise alased õigused ja ülesanded aruandlusteenuste pakkujate valdkonnas, mis on antud pädevatele asutustele direktiivi 2014/65/EL artikli 67 alusel, lõpetatakse [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 36 kuud pärast jõustumist]. Samal kuupäeval võtab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve need pädevused ja ülesanded üle.
 2. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab lõikes 1 osutatud kuupäeval üle kõik toimikud ja töödokumendid või nende tõestatud koopiad, mis on seotud järelevalve ja nõuete täitmise tagamisega aruandlusteenuste pakkujate valdkonnas, sealhulgas pooleliolevate läbivaatamiste ja nõuete täitmise tagamise meetmetega.
 Tegevusloa taotlust, mille päritoluliikmesriigi pädevad asutused on saanud enne [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 30 kuud pärast jõustumist] ei edastata siiski Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ning otsuse registreerimise või registreerimisest keeldumise kohta teeb asjaomane asutus.
 3. Lõikes 1 osutatud pädevad asutused tagavad, et aruandlusteenuste pakkujad esitavad kõik olemasolevad andmed ja töödokumendid või nende tõestatud koopiad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele võimalikult kiiresti ja igal juhul. Kõnealused pädevad asutused osutavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele samuti igakülgset abi ja annavad nõu, et lihtsustada aruandlusteenuste pakkujate valdkonna järelevalve ja nõuete täitmise tagamise alase tegevuse tõhusat ülevõtmist ja alustamist.
 4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb lõikes 1 osutatud pädevate asutuste õigusjärglasena kõigis haldus- või kohtumenetlustes, mis tulenevad kõnealuste pädevate asutuste järelevalve ja nõuete täitmise tagamise alasest tegevusest küsimustes, mis kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse.
 5. Aruandlusteenuste pakkuja tegevusluba, mille on andnud lõikes 1 osutatud pädev asutus, jääb kehtima pärast pädevuste üleandmist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.
 Artikkel 54b
 Suhted audiitoritega
 1.
 Isikud, kellel on tegevusluba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/43/EÜ (*) ning kes täidavad aruandlusteenuste pakkujas ülesannet, mida on kirjeldatud direktiivi 2013/34/EL artiklis 34 või direktiivi 2009/65/EÜ artiklis 73, või muud õigusaktidega ettenähtud ülesannet, on kohustatud teatama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele viivitamata ettevõtjaga seotud asjaoludest või otsustest, mis on neile kõnealuse ülesande täitmise käigus selgunud ja mis võivad:
 a)
 kujutada endast tegevusloa andmise tingimuste või aruandlusteenuste pakkuja tegevust sätestavate õigus- ja haldusnormide olulist rikkumist;
 b)
 mõjutada aruandlusteenuste pakkuja pidevat toimimist;
 c)
 viia raamatupidamisaruannete kinnitamata jätmiseni või märkustega kinnitamiseni.
 Samuti on need isikud kohustatud aru andma kõikidest esimeses lõigus osutatud tööülesannete täitmise käigus neile teatavaks saanud asjaoludest ja otsustest äriühingus, millel on tihedad sidemed aruandlusteenuste pakkujaga, kus nad nimetatud ülesandeid täidavad.
 2.
 Kui isikud, kes on saanud direktiivi 2006/43/EÜ kohase tegevusloa, edastavad pädevatele asutustele lõikes 1 osutatud asjaolude või otsuste kohta teabe heauskselt, ei käsitleta seda teabe avaldamisele lepinguga või õigusnormidega kehtestatud piirangute rikkumisena ning nimetatud isikud ei kanna selle eest mingit vastutust.
 *
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87).“
 Artikkel 7
 Määruse (EL) nr 2015/760 (Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta) muudatused
 Määrust (EL) 2015/760 muudetakse järgmiselt.
 (1)Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
 (b)punkt 10 asendatakse järgmisega:
 „10)
 „pädev asutus“ – direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktides f ja h osutatud pädev asutus.“;
 (c)punkt 11 jäetakse välja.
 (2)Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „3.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab avalikku keskregistrit, milles registreeritakse kõik käesoleva määruse alusel antud tegevusloaga ELTIFid ja iga ELTIFi valitseja. Keskregister tehakse kättesaadavaks elektroonilisel kujul.“
 (3)Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
 i)esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „ELTIFina toimimise tegevusluba tuleb taotleda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt.”;
 ii)teisele lõigule lisatakse punkt e:
 „e)
 loetelu liikmesriikidest, kus ELTIFit kavatsetakse turustada.”;
 iii)kolmas lõik asendatakse järgmisega:
 „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib nõuda selgitusi ja teavet teise lõigu kohaselt esitatud dokumentide ja teabe kohta.“;
 (c)lõiget 2 muudetakse järgmiselt:
 i)esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „Üksnes direktiivi 2011/61/EL alusel tegevusloa saanud ELi AIFi valitseja võib taotleda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt heakskiitu sellise ELTIFi valitsemiseks, mille puhul on esitatud taotlus tegevusloa saamiseks kooskõlas lõikega 1.“;
 ii)viimane lõik asendatakse järgmisega:
 „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib paluda ELi AIFi valitseja pädevalt asutuselt selgitusi ja teavet teises lõigus osutatud dokumentide kohta või kinnitust selle kohta, kas ELi AIFi valitseja tegevusluba, mis annab talle õiguse valitseda AIFe, laieneks ELTIFitele. ELi AIFi valitseja pädev asutus annab vastuse kümne tööpäeva jooksul alates Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitatud taotluse kättesaamise kuupäevast.“;
 (d)lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4.
 Kõigist hilisematest muudatustest lõigetes 1 ja 2 osutatud dokumentides teatatakse viivitamata Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.“;
 (e)lõige 5 asendatakse järgmisega:
 „5.
 Erandina lõigetest 1–3 taotleb ELi AIF, mille õiguslik vorm võimaldab tal ennast ise valitseda ja mille juhtorgan otsustab mitte nimetada kolmandast isikust AIFi valitsejat, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt samaaegselt ELTIFina toimimise tegevusluba kooskõlas käesoleva määrusega ja tegevusluba AIFi valitsejana toimimise tegevusluba kooskõlas direktiiviga 2011/61/EL.
 Isevalitseva ELTIFi tegevusloa taotlus sisaldab järgmist:
 a)
 fonditingimused või põhikiri;
 b)
 teave depositooriumi kohta;
 c)
 investoritele kättesaadavaks tehtava teabe kirjeldus, sealhulgas jaeinvestorite esitatud kaebuste käsitlemise korra kirjeldus.
 e)
 loetelu liikmesriikidest, kus ELTIFit kavatsetakse turustada;
 f)
 direktiivi 2011/61/EL artikli 7 lõike 2 punktides a kuni e osutatud teave.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab ELi AIFi kolme kuu jooksul alates täieliku taotluse esitamise kuupäevast sellest, kas esimeses lõigus osutatud tegevusluba on antud.“;
 (f)lisatakse lõiked 6 ja 7:
 „6. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab artikli 6 kohaselt antud tegevuslubadest kooskõlas artikli 31 lõikega 2 viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus ELTIFit kavatsetakse turustada.
 7. Lõikes 6 osutatud teade hõlmab järgmist teavet:
 a)
 identifitseerimist võimaldavad andmed ELTIFi valitseja, ELTIFi ja selle liikmesriigi kohta, kus on ELTIFi registrijärgne asukoht või peakontor;
 b)
 ELTIFi tingimused või põhikiri;
 c)
 ELTIFi depositooriumi andmed;
 d)
 investoritele kättesaadavaks tehtava teabe kirjeldus;
 e)
 jaeinvestorite esitatud kaebuste käsitlemise korra kirjeldus;
 f)
 prospekt, ja kui see on asjakohane, määruses (EL) nr 1286/2014 osutatud põhiteabedokument;
 g)
 teave artiklis 26 osutatud vahendite kohta.“
 (4)Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõiked 1–3 asendatakse järgmisega:
 „1.
 ELi AIFile antakse tegevusluba ELTIFina toimimiseks ainult sellisel juhul, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve:
 a)
 on veendunud, et ELi AIF on võimeline täitma kõiki käesoleva määruse nõudeid;
 b)
 on heaks kiitnud direktiivi 2011/61/EL kohaselt tegevusloa saanud ELi AIFi valitseja taotluse valitseda ELTIFit, fonditingimused või põhikirja ja depositooriumi valiku.
 2.
 Juhul kui ELi AIF esitab taotluse käesoleva määruse artikli 5 lõike 5 alusel, annab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ELi AIFile tegevusloa ELTIFina toimimiseks ainult juhul, kui ta:
 a)
 on veendunud, et ELi AIF vastab käesoleva määruse nõuetele;
 b)
 on veendunud, et ELi AIF vastab direktiivi 2011/61/EL nõuetele;
 c)
 on heaks kiitnud fonditingimused või põhikirja ja depositooriumi valiku.
 3.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib jätta ELi AIFi valitseja taotluse valitseda ELTIFit rahuldamata ainult juhul, kui ELi AIF:
 a)
 ei vasta käesoleva määruse nõuetele;
 b)
 ei vasta direktiivi 2011/61/EL nõuetele seoses ELTIFiga, mida ta kavatseb valitseda;
 c)
 ei oma ELi AIFi valitseja pädeva asutuse antud tegevusluba toimida selliste AIFide valitsejana, mis järgivad käeoleva määrusega hõlmatud liiki investeerimisstrateegiaid;
 d)
 ei ole esitanud artikli 5 lõikes 2 osutatud dokumente või selgitusi või teavet, mis on selle alusel nõutav.
 Enne taotluse rahuldamata jätmist konsulteerib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ELi AIFi valitseja pädeva asutusega.“;
 (c)lõige 4 jäetakse välja;
 (d)lõige 5 asendatakse järgmisega:
 „5.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teatab ELi AIFile ELTIFina toimimise tegevusloa andmisest keeldumise põhjuse.“;
 (e)lõiked 6 ja 7 jäetakse välja.
 (5)Lisatakse artikkel 6a:
 „Artikkel 6a
 Tegevusloa kehtetuks tunnistamine
 1. Ilma et see piiraks artikli 35 kohaldamist, tunnistab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ELTIFina toimimise tegevusloa kehtetuks, kui selle ELTIFi valitseja vastab ükskõik millisele järgmistest tingimustest:
 a)
 valitseja on tegevusloast sõnaselgelt loobunud või ei ole tegevusluba kasutanud kuue kuu jooksul pärast seda, kui tegevusluba anti;
 b)
 valitseja on saanud tegevusloa valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal viisil;
 c)
 ELTIF ei täida enam tingimusi, mille alusel talle tegevusluba anti.
 2. Tegevusloa kehtetuks tunnistamine jõustub kohe kogu Euroopa Liidus.“
 (6)Artikli 7 lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „3.
 ELTIFi valitseja vastutab käesoleva määruse nõuete ja direktiivi 2011/61/EL asjaomaste ELTIFi kohta käivate nõuete täitmise tagamise eest. ELTIFi valitseja vastutab ühtlasi käesoleva määruse nõuete täitmata jätmise tõttu tekkinud kahju eest.“
 (7)Artikli 17 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Esimese lõigu punktis a osutatud kuupäeva määramisel võetakse arvesse selle vara eripära ja omadusi, millesse ELTIF investeerib, ning see ei tohi saabuda hiljem kui viis aastat pärast ELTIFile tegevusloa andmist või poole ELTIFi tähtaja möödumisel, nagu on kindlaks määratud kooskõlas artikli 18 lõikega 3, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Erandkorras võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõuetekohaselt põhjendatud investeerimiskava esitamise korral anda loa selle tähtaja pikendamiseks, kuid mitte rohkem kui ühe aasta võrra.“
 (8)Artikli 18 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:
 „b)
 ELTIFi valitseja suudab ELTIFile tegevusloa andmisel ja kogu tema tähtaja jooksul tõendada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, et on kehtestatud asjakohane likviidsuse juhtimise kord ja mõjus ELTIFi likviidsusriski jälgimise kord, mis on kooskõlas ELTFi pikaajalise investeerimisstrateegia ning osakute ja aktsiate kavandatud tagasivõtmise poliitikaga;“.
 (9)Artikli 21 lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1.
 ELTIF võtab vastu oma vara korralise võõrandamise detailse ajakava, et võtta osakud või aktsiad investoritelt tagasi pärast ELTIFi tähtaja möödumist, ning avaldab selle teabe Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele vähemalt aasta enne ELTIFi tähtaja möödumise kuupäeva.“
 (10)Artikli 23 lõike 3 punkt f asendatakse järgmisega:
 „f)
 mis tahes muu teave, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab lõike 2 kohaldamisel vajalikuks“.
 (11)Artikli 24 lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1.
 ELTIF saadab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele oma prospekti ja kõik selles tehtavad muudatused, samuti aastaaruande. Taotluse korral esitab ELTIF need dokumendid ELTIFi valitseja pädevale asutusele. ELTIF esitab need dokumendid ajavahemiku jooksul, mille on kindlaks määranud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja ELTIFi valitseja pädev asutus.“;
 (12)Artiklisse 28 lisatakse lõige 3:
 „3.
 Komisjon võtab kooskõlas artikliga 36a hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist] vastu delegeeritud õigusaktid, et määrata kindlaks menetlus, millega hinnatakse seda, kas ELTIF on sobiv lõikes 1 osutatud jaeinvestoritele turustamiseks, tagades järjepidevuse direktiivi 2014/65/EL* artiklis 25 sätestatud sätetega sobivuse ja asjakohasuse hindamise kohta.
 ___________________________________
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).“
 (13)Artiklid 31, 32, 33 ja 34 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 31
 ELTIFide osakute või aktsiate turustamine
 ELTIFi valitsejal on lubatud turustada selle ELTIFi osakuid või aktsiaid kohe pärast seda, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on edastanud valitsejale teabe artikli 5 lõikes 6 osutatud teate kohta.
 Artikkel 32
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve-poolne järelevalve
 1.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tagab, et käesolevat määrust kohaldatakse pidevalt.
 2.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb järelevalvet nende kohustuste üle, mis on sätestatud ELTIFi fonditingimustes või põhikirjas, ja nende kohustuste üle, mis on esitatud prospektis ja mis peavad vastama käesolevale määrusele.
 3.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kohaldab talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisel ja järelevalve kõrgete standardite tagamise eesmärki silmas pidades kogu asjakohast liidu õigust, ja kui sellisteks liidu õigusaktideks on direktiivid, neid direktiive siseriiklikusse õigusesse ülevõtvaid õigusakte.
 4.
 Pädevad asutused kontrollivad seda, et nende territooriumil moodustatud või asutatud või turustatavaid ühisinvesteerimisettevõtjaid ei kasutaks nimetust „ELTIF“ ega viitaks sellele, et nad on ELTIFid, kui neile ei ole antud käesoleva määruse kohast tegevusluba
 Kui pädeval asutusel on alust arvata, et ühisinvesteerimisettevõtja kasutab nimetust „ELTIF“ või viitab sellele, et ta on ELTIF, omamata seejuures käesoleva määruse kohast tegevusluba, teavitab ta sellest viivitamata Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet.
 Artikkel 33
 Artiklites 34, 34a ja 34b osutatud volituste kasutamine
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele või selle ametnikele või teistele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud isikutele artiklitega 34, 34a ja 34b antud volitusi ei tohi kasutada sellise teabe või selliste dokumentide avaldamise nõudmiseks, millele kehtib kutsesaladus.
 Artikkel 34
 Teabenõuded
 1.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib lihtteabenõude või otsusega nõuda, et järgmised isikud esitaksid kogu teabe, mida tal on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks:
 a)
 ELTIFide valitsejad;
 b)
 ELTIFide valitsemises osalevad isikud;
 c)
 kolmandad isikud, kellele ELTIFi valitseja on volitusi delegeerinud;
 d)
 isikud, kes on muul viisil lähedalt ja oluliselt seotud ELTIFide valitsemisega.
 2.
 Lõikes 1 osutatud lihtteabenõudes tuleb:
 a)
 viidata käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele;
 b)
 nimetada teabenõude eesmärk;
 c)
 täpsustada, millise teabe esitamist nõutakse;
 d)
 määrata tähtaeg, mille jooksul teave tuleb esitada;
 e)
 esitada märkus selle kohta, et isik, kellelt teavet taotletakse, ei ole kohustatud teavet andma, kuid taotlusele vabatahtlikult vastates ei tohi antav teave olla ebaõige ega eksitav;
 f)
 näidata ära sellise trahvi summa, mis tuleb kooskõlas artikliga 35a määrata juhul, kui esitatud teave on ebaõige või eksitav.
 3.
 Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõuab teabe esitamist otsusega vastavalt lõikele 1, siis peab ta:
 a)
 viitama käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele;
 b)
 nimetama teabenõude eesmärgi;
 c)
 täpsustama, millise teabe esitamist nõutakse;
 d)
 määrama tähtaja, mille jooksul teave tuleb esitada;
 e)
 teavitama artiklis 35b sätestatud perioodilistest karistusmaksetest puhuks, kui nõutav teave esitatakse mittetäielikult;
 f)
 teavitama trahvist, mis on sätestatud artikli 35a lõikes 3 koostoimes artikli 35a lõike 2 punktiga n puhuks, kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad;
 g)
 teavitama õigusest kaevata otsus edasi apellatsiooninõukogule ja õigusest vaidlustada otsus Euroopa Liidu Kohtus vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 60 ja 61.
 4.
 Nõutud teabe esitavad asjaomaste isikute nimel lõikes 1 osutatud isikud või nende esindajad ning juriidiliste isikute või ühenduste puhul, kellel ei ole juriidilise isiku staatust, isikud, kes on seaduse või põhikirja järgi volitatud neid esindama. Nõuetekohaselt volitatud advokaadid võivad esitada teavet oma klientide nimel. Viimased jäävad täielikult vastutavaks mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe esitamise eest.
 5.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve edastab koopia lihtteabenõudest või oma otsusest viivitamata selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus lõikes 1 osutatud isikud, kellele teabenõue on suunatud, asuvad või on asutatud.“
 (14)Lisatakse artiklid 34a, 34b, 34c ja 34d:
 „Artikkel 34a
 Üldised uurimised
 1.
 Käesoleva määruse raames oma kohustuste täitmiseks võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldada vajalikke uurimisi artikli 34 lõikes 1 osutatud isikute suhtes. Selleks antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud ametnikele ja muudele isikutele õigus:
 a)
 kontrollida mis tahes dokumente, andmeid, protseduure ja muid tema ülesannete täitmisega seonduvaid materjale sõltumata nende salvestamiseks kasutatud andmekandjast;
 b)
 teha või saada nendest dokumentidest, andmetest, protseduuridest ja muudest materjalidest tõestatud koopiaid või väljavõtteid;
 c)
 kutsuda artikli 34 lõikes 1 osutatud isikuid või nende esindajaid või töötajaid välja ja paluda neil anda suulisi või kirjalikke selgitusi kontrolli sisu ja eesmärgiga seotud asjaolude või dokumentide kohta ning salvestada vastuseid;
 d)
 küsitleda kõiki teisi füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kes annavad selleks nõusoleku, et koguda teavet uurimise sisu kohta;
 e)
 nõuda andmeid telefonikõnede ja andmeedastuse kohta.
 2.
 Lõikes 1 osutatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ametnikud ja muud tema poolt uurimiseks volitatud isikud rakendavad oma õigusi, esitades kirjaliku volituse, milles on täpsustatud uurimise sisu ja eesmärk. Volituses teavitatakse ka artiklis 35b sätestatud perioodilistest karistusmaksetest puhuks, kui nõutud dokumente, andmeid, teavet menetluste kohta ja muid materjale või vastuseid artikli 34 lõikes 1 osutatud isikutele esitatud küsimustele ei esitata või esitatakse mittetäielikult, ning artikli 35a lõikes 3 koostoimes artikli 35a lõike 2 punktis o sätestatud trahvidest, kui artikli 34 lõikes 1 osutatud isikutele esitatud küsimustele antud vastused on ebaõiged või eksitavad.
 3.
 Artikli 34 lõikes 1 osutatud isikud peavad alluma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse alusel algatatud uurimisele. Otsuses märgitakse uurimise sisu ja eesmärk, artiklis 35b sätestatud perioodilised karistusmaksed, määruse (EL) nr 1095/2010 kohaselt olemasolevad õiguskaitsevahendid ja samuti õigus otsuse läbivaatamisele Euroopa Kohtu poolt.
 4.
 Aegsasti enne uurimist teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve selle liikmesriigi pädevat asutust, kus uurimist kavatsetakse korraldada, uurimise toimumisest ning volitatud isikutest. Asjaomase pädeva asutuse ametnikud osutavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral neile volitatud isikutele abi nende ülesannete täitmisel. Asjaomase pädeva asutuse ametnikud võivad taotluse korral samuti uurimises osaleda.
 5.
 Kui lõike 1 punktis e osutatud telefonikõnesid ja andmeedastust käsitlevate andmete taotlemiseks on siseriikliku õiguse kohaselt nõutav õigusasutuse luba, siis esitatakse taotlus sellise loa saamiseks. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.
 6.
 Kui siseriiklik õigusasutus saab taotluse anda luba nõuda lõike 1 punktis e osutatud telefonikõnesid ja andmeedastust käsitlevaid andmeid, kontrollib selline asutus, kas:
 a) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus, millele on osutatud lõikes 3, on autentne;
 b) võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased.
 Punkti b kohaldamisel võib siseriiklik õigusasutus küsida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt üksikasjalikke selgitusi, eelkõige põhjuste kohta, miks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kahtlustab käesoleva määruse rikkumist, kahtlustatava rikkumise raskusastme kohta ja selle isiku seotuse kohta, kellele sunnimeetmed on suunatud. Samas ei kontrolli siseriiklik õigusasutus uurimise vajalikkust ega nõua, et talle esitataks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikus sisalduv teave. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse seaduslikkust saab kontrollida ainult Euroopa Kohus, järgides määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 61 sätestatud menetlust.
 Artikkel 34b
 Kohapealsed kontrollid
 1.
 Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldada artikli 34 lõikes 1 osutatud juriidiliste isikute äriruumides vajalikke kohapealseid kontrolle.
 2.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ametnikud ja muud isikud, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on volitanud tegema kohapealseid kontrolle, võivad siseneda nende juriidiliste isikute äriruumidesse ja kinnistutele, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve uurimisotsust, ning neil isikutel on kõik artikli 34a lõikes 1 sätestatud õigused. Neil on samuti õigus pitseerida äriruume ning raamatupidamis- ja muid dokumente kontrollimise ajaks ja kontrolli läbiviimiseks vajalikus ulatuses.
 3.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab kontrollidest piisavalt varakult enne kontrolle selle liikmesriigi pädevat asutust, kus kontrollimine toimub. Kui seda on vaja kontrolli nõuetekohaseks tegemiseks ja tõhususe tagamiseks, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pärast asjaomase pädeva asutuse teavitamist viia kohapealse kontrolli läbi ilma sellest eelnevalt teavitamata. Käesoleva artikli kohased kontrollid tehakse juhul, kui asjaomane asutus on kinnitanud, et tal ei ole selle kohta vastuväiteid.
 4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ametnikud ja muud isikud, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on volitanud tegema kohapealseid kontrolle, kasutavad oma õigusi, esitades kirjaliku volituse, milles täpsustatakse kontrolli sisu ja eesmärk ning artiklis 35b sätestatud perioodilised karistusmaksed puhuks, kui asjaomased isikud ei allu kontrollimisele.
 5.
 Artikli 34 lõikes 1 osutatud isikud peavad alluma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsusega määratud kohapealsetele kontrollidele. Otsuses määratakse kindlaks kontrolli sisu ja eesmärk ning selle alustamise kuupäev ning teavitatakse artiklis 35b sätestatud perioodilistest karistusmaksetest ja määrusega (EL) nr 1095/2010 tagatud õiguskaitsevahenditest, samuti õigusest otsuse läbivaatamisele Euroopa Liidu Kohtu poolt.
 6.
 Selle liikmesriigi pädeva asutuse ametnikud ning pädeva asutuse poolt volitatud või määratud ametnikud, kus kontrollimine toimub, abistavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral aktiivselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ametnikke ja muid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud isikuid. Kõnealuse pädeva asutuse ametnikud võivad taotluse korral samuti kohapealsete kontrollide juures viibida.
 7.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib ka paluda pädevatel asutustel enda nimel teha konkreetseid uurimistoiminguid ja kohapealseid kontrolle vastavalt käesolevas artiklis ja artikli 34a lõikes 1 sätestatule. Sel eesmärgil on pädevatel asutustel samad käesolevas artiklis ja artikli 34a lõikes 1 sätestatud õigused nagu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel.
 8.
 Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitatud ametnikud ja teised kaasasolevad volitatud isikud leiavad, et isik ei nõustu käesoleva artikli kohaselt otsusega ette nähtud kontrolliga, osutab asjaomase liikmesriigi pädev asutus neile vajalikku abi, taotledes vajaduse korral abi politseilt või samaväärselt õiguskaitseasutuselt, et volitatud isikutel oleks võimalik kohapealset kontrolli läbi viia.
 9.
 Kui lõikes 1 sätestatud kohapealseks kontrolliks või lõikes 7 sätestatud abiks on kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt nõutav õigusasutuse luba, tuleb seda taotleda. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.
 10.
 Kui siseriiklik õigusasutus saab taotluse korraldada lõikes 1 osutatud kohapealne kontroll või osutada lõikes 7 osutatud abi, kontrollib selline asutus, kas:
 a) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus, millele on osutatud lõikes 4, on autentne;
 b) võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased.
 Punkti b kohaldamisel võib siseriiklik õigusasutus küsida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt üksikasjalikke selgitusi, eelkõige põhjuste kohta, miks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kahtlustab käesoleva määruse rikkumist, kahtlustatava rikkumise raskusastme kohta ja selle isiku seotuse kohta, kellele sunnimeetmed on suunatud. Samas ei kontrolli siseriiklik õigusasutus uurimise vajalikkust ega nõua, et talle esitataks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikus sisalduv teave. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse seaduslikkust saab kontrollida ainult Euroopa Kohus, järgides määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 61 sätestatud menetlust.
 Artikkel 34c
 Teabevahetus
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja pädevad asutused annavad üksteisele põhjendamatu viivituseta teavet, mida on vaja käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmiseks.
 Artikkel 34d
 Ametisaladus
 1. Ametisaladuse hoidmise kohustust kohaldatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, pädevate asutuste ja kõikide isikute suhtes, kes töötavad või on töötanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või pädevate asutuste heaks või mõne teise isiku heaks, kellele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on ülesandeid delegeerinud, sealhulgas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lepinguliste audiitorite ja ekspertide suhtes. Ametisaladuse alla kuuluvat teavet ei avaldata ühelegi teisele isikule ega ametiasutusele, välja arvatud juhul, kui avaldamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest.
 2.
 Kogu käesoleva määruse kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja pädevate asutuste poolt saadavat ja nende vahel vahetatavat teavet loetakse konfidentsiaalseks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või pädev asutus täpsustab teavet edastades, et niisugust teavet võib avaldada, või kui avaldamine on vajalik tulenevalt kohtumenetlusest.“
 (15)Lisatakse VIa peatükk:
 „VIa PEATÜKK
 HALDUSKARISTUSED JA MUUD MEETMED“
 (16)Artikkel 35 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 35
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvemeetmed
 1.
 Juhul kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tuvastab vastavalt artikli 35d lõikele 8, et isik on toime pannud mõne artikli 35a lõikes 2 loetletud rikkumise, võtab ta ühe või mitu järgmistest meetmetest:
 a)
 tunnistab kehtetuks ELTIFina toimimise tegevusloa;
 b)
 keelab ELTIFi valitsejal ajutiselt ELTIFi turustamise kogu liidus seniks, kuni rikkumine lõpetatakse;
 c)
 võtab vastu otsuse, millega isikult nõutakse rikkumise lõpetamist;
 d)
 b) võtab vastu otsuse, millega määratakse artikli 35a kohased trahvid;
 e)
 väljastab avalikud teadaanded.
 2.
 Lõikes 1 osutatud otsuste tegemisel võtab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvesse rikkumise laadi ja raskusastet, lähtudes järgmistest kriteeriumidest:
 a)
 rikkumise kestus ja sagedus;
 b)
 kas rikkumine on tinginud finantskuriteo või seda hõlbustanud või on muul viisil sellega seostatav;
 c)
 kas rikkumine on toime pandud tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu;
 d)
 rikkumise eest vastutava isiku vastutuse ulatus;
 e)
 õigusrikkumise eest vastutava isiku finantsseisund, mida näitab vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek ja netovarad;
 f)
 õigusrikkumise mõju jaeinvestorite huvidele;
 g)
 õigusrikkumise eest vastutava isiku poolt õigusrikkumise tulemusena teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi suurus või kolmandale isikule tekitatud kahju suurus, kui neid saab kindlaks määrata;
 h)
 rikkumise eest vastutava isiku valmidus teha Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd, ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi sissenõudmine;
 i)
 rikkumise eest vastutava isiku varasemad rikkumised;
 j)
 meetmed, mida rikkumise eest vastutav isik on pärast rikkumist võtnud, et ära hoida rikkumise kordumist.
 3.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab põhjendamatu viivituseta rikkumise eest vastutavat isikut lõike 1 alusel võetud meetmetest ning teatab neist liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab üldsusele teabe iga sellise meetme kohta oma veebisaidil kümne tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmise kuupäeva.
 Esimeses lõigus osutatud üldsusele avalikustamine hõlmab järgmist:
 a)
 märkus selle kohta, et rikkumise eest vastutaval isikul on õigus otsus edasi kaevata;
 b)
 vajadusel märkus, millega kinnitatakse, et edasikaebus on esitatud, ja täpsustatakse, et selline kaebus ei peata otsuse täitmist;
 c)
 märkus selle kohta, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogu võib vaidlustatud otsuse täitmise peatada vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 60 lõikele 3.“
 (17)Lisatakse artiklid 35a, 35b, 35c, 35d, 35e, 35f, 35g ja 35h:
 „Artikkel 35a
 Trahvid
 1. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb vastavalt artikli 35d lõikele 8 kindlaks, et ELTIFi valitseja, mõni artikli 34 lõikes 1 osutatud isikutest või ühisinvesteerimisettevõtja on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu toime pannud ühe või mitu lõikes 2 loetletud rikkumistest, teeb ta käesoleva artikli lõike 3 kohaselt otsuse trahvi määramise kohta.
 Rikkumine loetakse tahtlikult toimepanduks, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tuvastab objektiivsed asjaolud, mis tõendavad, et isik on rikkumise toime pannud tahtlikult tegutsedes.
 2. Lõikes 1 osutatud rikkumiste loetelu on järgmine:
 a)
 artiklis 8 sätestatud nõuete täitmata jätmine;
 b)
 investeerimine mittekõlblikesse investeerimisvaradesse, rikkudes sellega artikleid 9–12;
 c)
 portfelli koostamine ja hajutamine artikleid 13 ja 17 rikkudes või portfelli koostamine ja hajutamine artikleid 13 ja 17 rikkudes ning jättes võtmata artikli 14 kohased meetmed;
 e)
 artiklis 15 sätestatud kontsentreerumist käsitlevate nõuete täitmata jätmine;
 f)
 artiklis 16 sätestatud raha laenamist käsitlevate nõuete täitmata jätmine;
 g)
 artiklis 18 sätestatud tagasivõtmist ja ELTIFi tähtaega käsitlevate nõuete täitmata jätmine;
 h)
 artikli 19 lõigetega 3 ja 4 ette nähtub teabe avalikustamata jätmine;
 i)
 artikli 20 lõike 2 kohase nõude pakkuda uusi osakuid või aktsiaid senistele ELTIFi investoritele täitmata jätmine;
 j)
 ELTIFi vara võõrandamine artiklit 21 rikkudes või tulu ja kapitali jaotamine artiklit 22 rikkudes;
 k)
 artiklites 23–25 sätestatud läbipaistvusnõuete täitmata jätmine;
 l)
 artiklites 26–31 sätestatud ELTIFide osakute või aktsiate turustamise nõuete täitmata jätmine;
 m)
 tegevusloa omandamine valeandmete alusel või mõnel muul ebaausal viisil;
 n)
 teabe esitamata jätmine vastuseks artikli 34 lõigete 2 ja 3 kohasele otsusele teabe nõudmise kohta või ebaõige või eksitava teabe esitamine vastuseks lihtteabenõudele või otsusele;
 o)
 artikli 34a lõike 1 punkti c rikkumine, jättes esitamata selgitused või esitades ebaõiged või eksitavad selgitused kontrolli sisu ja eesmärgiga seotud asjaolude või dokumentide kohta;
 p)
 nimetuse „ELTIF“ kasutamine, omamata seejuures käesoleva määruse kohast tegevusluba.
 3. Lõikes 1 osutatud trahvide summa lõike 2 punktides a kuni p osutatud rikkumiste puhul on vähemalt 500 000 eurot ja ei ületa 5 miljonit eurot.
 4.
 Trahvi suuruse kindlaksmääramisel vastavalt lõikele 3 võtab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvesse artikli 35 lõikes 2 sätestatud kriteeriume.
 5.
 Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, on trahvisumma juhul, kui isik on saanud rikkumisest otsest või kaudset rahalist kasu, vähemalt võrdne saadud rahalise kasuga.
 6.
 Kui isiku tegevuse või tegevusetuse tulemusel pandi toime enam kui üks lõikes 2 loetletud rikkumistest, kohaldatakse üksnes kõrgemat trahvisummat, mis on seotud ühega neist rikkumistest ja arvutatud vastavalt lõikele 4.
 Artikkel 35b
 Perioodilised karistusmaksed
 1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve määrab oma otsusega perioodilised karistusmaksed, et sundida:
 a)
 isikut rikkumist lõpetama vastavalt otsusele, mis on tehtud artikli 35 lõike 1 punkti c alusel;
 b)
 artikli 34 lõikes 1 osutatud isikut:
 i) esitama artikli 34 alusel tehtud otsuses nõutud täielikku teavet;
 ii) alluma uurimisele ja eelkõige esitama täielikud dokumendid, andmed, protseduuride kirjeldused või muu vajaliku teabe ning täiendama ja parandama muud teavet, mis on esitatud uurimise käigus, mis on algatatud artikli 34a kohase otsusega;
 iii) alluma artikli 34b alusel tehtud otsuses määratud kohapealsele kontrollile.
 2.
 Perioodiline karistusmakse peab olema mõjus ja proportsionaalne. Perioodiline karistusmakse määratakse iga viivitatud päeva eest.
 3.
 Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, on perioodiliste karistusmaksete summa 3 % eelmise majandusaasta keskmisest päevasest käibest või füüsiliste isikute puhul 2 % eelmise kalendriaasta keskmisest päevasest sissetulekust. Need summad arvutatakse alates kuupäevast, mis on sätestatud otsuses, millega määratakse perioodiline karistusmakse.
 4.
 Perioodiline karistusmakse määratakse maksimaalselt kuueks kuuks alates Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse teatavakstegemisest. Pärast selle perioodi möödumist vaatab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve meetme läbi.
 Artikkel 35c
 Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete avalikustamine, laad, täitmine ja eelarvesse kandmine
 1.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab üldsusele kõik vastavalt artiklitele 35a ja 35b määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine ohustaks tõsiselt finantsturge või tekitaks asjaomastele isikutele ebaproportsionaalset kahju.
 2.
 Artiklite 35a ja 35b kohaselt määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on haldusliku iseloomuga.
 3.
 Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustab trahve või karistusmakseid mitte määrata, teavitab ta sellest Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja asjaomase liikmesriigi pädevaid asutusi ning avaldab oma otsuse põhjused.
 4.
 Artiklite 35a ja 35b kohaselt määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on täitmisele pööratavad.
 Täitmist reguleerivad selles liikmesriigis või kolmandas riigis kehtivad tsiviilkohtumenetluse normid, mille territooriumil täitmine aset leiab.
 4.
 Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summad kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse.
 Artikkel 35d
 Järelevalvemeetmete võtmise ja trahvide määramise menetluseeskirjad
 1.
 Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve leiab käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mis kujutaksid endast üht või mitut artikli 35a lõikes 2 loetletud rikkumistest, määrab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve juhtumi uurimiseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalves sõltumatu uurija. Määratud uurija ei tohi osaleda ega olla varem osalenud otseselt ega kaudselt asjaomase reitinguagentuuri järelevalves või tema registreerimise menetluses ja ta peab täitma oma ülesandeid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogust sõltumatult.
 2.
 Uurija uurib väidetavaid rikkumisi, võttes arvesse uurimise all olevate isikute esitatud seisukohti, ja esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule uurimistulemusi kajastava täieliku toimiku.
 3.
 Oma ülesannete täitmiseks võib uurija kasutada oma õigust esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 34 ning viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artiklitele 34a ja 34b. Nimetatud õiguste kasutamisel järgib uurija artikli 33 nõudeid.
 4.
 Oma ülesannete täitmisel on uurijal juurdepääs kõikidele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt järelevalvetegevuse käigus kogutud dokumentidele ja teabele.
 5.
 Uurimise lõpetamisel ja enne uurimistulemusi kajastava toimiku esitamist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule annab uurija isikutele, kes on uurimise all, võimaluse esitada uurimise esemeks olevates küsimustes oma seisukohad. Uurija uurimistulemused põhinevad üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta uurimise all olevatel isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
 6.
 Käesoleva artikli kohaste uurimiste käigus tagatakse täielikult asjaomaste isikute kaitseõigus.
 7.
 Uurimistulemusi kajastava toimiku esitamisel Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule teavitab uurija toimiku esitamisest isikuid, kelle suhtes on algatatud uurimine. Uurimise all olevatel isikutel on õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet, mis mõjutab kolmandaid isikuid.
 8.
 Uurimistulemusi kajastava toimiku põhjal ja juhul, kui asjaomased isikud seda taotlevad, otsustab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pärast nende isikute seisukohtade ärakuulamist vastavalt artiklile 35e, kas uurimise all olnud isikud on toime pannud ühe või mitu artikli 35a lõikes 2 nimetatud rikkumistest, ning võtab rikkumise toimepaneku korral järelevalvemeetme vastavalt artiklile 35 ja määrab trahvi vastavalt artiklile 35a.
 9.
 Uurija ei osale Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu aruteludes ega sekku ühelgi muul viisil Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu otsustusprotsessi.
 10.
 Komisjon võtab kooskõlas artikliga 36a hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist] vastu delegeeritud õigusaktid, et täpsustada menetluseeskirju trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise õiguse kasutamiseks, sealhulgas sätteid, mis käsitlevad kaitseõigust, ajalisi sätteid, trahvide või perioodiliste karistusmaksete kogumist ning üksikasjalikke eeskirju trahvide ja karistusmaksete määramise ja täitmise aegumistähtaegade kohta.
 11.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve annab asjad kriminaalkorras süüdistuse esitamiseks üle asjaomastele riiklikele asutustele, kui ta leiab käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, millel võib olla kuriteo koosseis. Lisaks sellele hoidub Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisest, kui samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks või süüdi mõistetud siseriikliku õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on omandanud res judicata õigusmõju.
 Artikkel 35e
 Selliste isikute ärakuulamine, kelle suhtes on algatatud menetlus
 1.
 Enne otsuse tegemist artiklite 35 või 35a või artikli 35b lõike 1 punktide a ja b alusel annab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve isikutele, kelle suhtes on algatatud menetlus, võimaluse esitada oma seisukoht Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve uurimistulemuste kohta. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsused põhinevad üksnes sellistel uurimistulemustel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
 Esimest lõiku ei kohaldata, kui selleks, et ennetada märkimisväärset ja otsest kahju finantssüsteemile, on vaja rakendada artikli 35 kohaseid kiireid meetmeid. Sellisel juhul võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teha vaheotsuse ning peab andma asjaomastele isikutele võimaluse esitada oma seisukohad võimalikult kiiresti pärast otsuse vastuvõtmist.
 2.
 Menetluse kestel tagatakse täielikult selliste isikute kaitseõigus, kelle suhtes on algatatud menetlus. Neil on õigus tutvuda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet ega Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ametialaseks kasutuseks ettenähtud ettevalmistavaid dokumente.
 Artikkel 35f
 Otsuste läbivaatamine Euroopa Liidu Kohtus
 Euroopa Liidu Kohtul on täielik pädevus läbi vaadata otsuseid, millega Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on määranud trahve või perioodilisi karistusmakseid. Euroopa Kohus võib määratud trahvi või perioodilise karistusmakse tühistada, seda vähendada või suurendada.
 Artikkel 35g
 Loa- ja järelevalvetasud
 1.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab ELTIFide valitsejatelt tasu vastavalt käesolevale määrusele ja vastavalt lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele. See tasu peab täielikult katma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vajalikud kulutused, mis on seotud lubade andmisega ELTIFidele ja nende järelevalvega, ning kõigi nende kulutuste hüvitamise, mis pädevatel asutustel võivad tekkida kõnealuse määruse alusel ülesannete täitmisel, eelkõige tulenevalt ülesannete delegeerimisest kooskõlas artikliga 35h.
 2.
 Konkreetselt ELTIFi valitsejalt võetava üksiklõivu summa katab kõik halduskulud, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on kandnud oma sellise tegevuse käigus, mis on seotud ELTIFi valitsejale ja ELTIFile tegevusloa andmise ning nende pideva järelevalvega. See on proportsionaalne varadega, mida asjaomane ELTIF valitseb, või kui see on asjakohane, ELTIFi valitseja omavahenditega.
 3.
 Komisjon võtab kooskõlas artikliga 36a hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast jõustumist] vastu delegeeritud õigusaktid, et määrata kindlaks tasu liik, see, mille eest tasu tuleb maksta, tasumäär ja tasu maksmise viis.
 Artikkel 35h
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ülesannete delegeerimine pädevatele asutustele
 1.
 Kui see on järelevalveülesande nõuetekohaseks täitmiseks vajalik, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve delegeerida konkreetseid järelevalveülesandeid liikmesriigi pädevale asutusele kooskõlas suunistega, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on välja andnud vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16. Kõnealused konkreetsed järelevalveülesanded võivad eelkõige hõlmata volitusi esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 34 ning viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artiklitele 34a ja 34b.
 2.
 Enne teatava ülesande delegeerimist vastavalt lõikele 1 konsulteerib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asjakohase pädeva asutusega järgmistes küsimustes:
 a)
 delegeeritava ülesande ulatus;
 b)
 delegeeritava ülesande täitmise ajakava;
 c)
 vajaliku teabe edastamine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.
 3.
 Vastavalt artikli 35g lõike 3 alusel komisjoni poolt vastu võetud delegeeritud õigusaktile hüvitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kulud, mida pädev asutus kandis delegeeritud ülesannete täitmisel.
 4.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vaatab lõikes 1 osutatud delegeerimise läbi sobilike ajavahemike järel. Ülesannete delegeerimine võidakse igal ajal tagasi võtta.
 Ülesannete delegeerimine ei mõjuta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastutust ega piira Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve õigust täita delegeeritud ülesandeid ja teha nende täitmise üle järelevalvet. Käesoleva määruse kohaseid järelevalveülesandeid, sealhulgas registreerimisotsuste, rikkumistega seotud lõpphindamiste ja järelevalvealaste otsuste tegemist, ei delegeerita.“
 (18)Lisatakse artiklid 36a ja 36b:
 „Artikkel 36a
 Delegeeritud volituste rakendamine
 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
 2. Artikli 28 lõikes 3, artikli 35d lõikes 10 ja artikli 35g lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [Väljaannete Talitus: palun lisada jõustumise kuupäev].
 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 28 lõikes 3, artikli 35d lõikes 10 ja artikli 35g lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud õiguste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
 4.
 Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.
 5.
 Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 6.
 Artikli 28 lõike 3, artikli 35d lõike 10 ja artikli 35g lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole [kahe kuu] jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega [kahe kuu] võrra.
 Artikkel 36b
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega seotud üleminekumeetmed
 1. Järelevalve ja nõuete täitmise tagamise alased õigused ja ülesanded ELTIFide valdkonnas, mis on antud pädevatele asutustele, lõpetatakse [väljaannete talitus: palun lisada kuupäev: 36 kuud pärast jõustumist]. Samal kuupäeval võtab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve need pädevused ja ülesanded üle.
 2. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab lõikes 1 osutatud kuupäeval üle kõik toimikud ja töödokumendid või nende tõestatud koopiad, mis on seotud järelevalve ja nõuete täitmise tagamisega ELTIFide valdkonnas, sealhulgas pooleliolevate läbivaatamiste ja nõuete täitmise tagamise meetmetega.
 ELTIFina toimimise tegevusloa taotlust, mille päritoluliikmesriigi pädevad asutused on saanud enne [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 30 kuud pärast jõustumist] ei edastata siiski Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ning otsuse tegevusloa andmise või selle andmisest keeldumise kohta teeb asjaomane asutus.
 3. Pädevad asutused tagavad, et kõik olemasolevad andmed ja töödokumendid või nende tõestatud koopiad edastatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 36 kuud pärast jõustumist]. Kõnealused pädevad asutused osutavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele samuti igakülgset abi ja annavad nõu, et lihtsustada ELTIFide valdkonna järelevalve ja nõuete täitmise tagamise alase tegevuse tõhusat ülevõtmist ja alustamist.
 4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb lõikes 1 osutatud pädevate asutuste õigusjärglasena kõigis haldus- või kohtumenetlustes, mis tulenevad kõnealuste pädevate asutuste järelevalve ja nõuete täitmise tagamise alasest tegevusest küsimustes, mis kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse.
 5. ELTIFi tegevusluba, mille on andnud lõikes 1 osutatud pädev asutus, jääb kehtima pärast pädevuste üleandmist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.“
 (19)Artiklit 37 muudetakse järgmiselt:
 (b)lisatakse lõige 1a:
 „1a. Hiljemalt [[Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 84 kuud pärast jõustumist] hakkab komisjon läbi vaatama käesoleva määruse kohaldamist. Selle käigus analüüsitakse eelkõige järgmist:
 a) käesoleva määruse kohaselt kehtestatud trahvide ja perioodiliste maksete tõhusus, proportsionaalsus ja kohaldamine;
 b) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve roll, tema uurimisvolitused, ülesannete delegeerimine pädevatele asutustele ja võetud järelevalvemeetmete tulemuslikkus.“;
 (c)lõike 2 sissejuhatavas osas asendatakse sõnad „Pärast käesoleva artikli lõikes 1 osutatud läbivaatamist“ järgmisega: „Pärast käesoleva artikli lõikes 1 või 1a osutatud läbivaatamist“.
 Artikkel 8
 Määruse (EL) 2016/1011 (mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks) muudatused
 Määrust (EL) 2016/1011 muudetakse järgmiselt.
 (1)Artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige:
 „9.
 Komisjon võtab kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusaktid, et määrata kindlaks nõuded, millega tagatakse, et lõikes 1 osutatud juhtimiskord on piisavalt töökindel.“
 (2)Artiklisse 12 lisatakse järgmine lõige:
 „4.
 Komisjon võtab kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusaktid, et määrata kindlaks tingimused, millega tagatakse lõikes 1 osutatud metoodika vastavus kõnealuse lõike punktidele a–e.“
 (3)Artiklisse 14 lisatakse järgmine lõige:
 „4.
 Komisjon võtab kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusaktid, et määrata kindlaks lõikes 1 osutatud süsteemide ja kontrollide omadused.“
 (4)Artikkel 20 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 20
 Kriitilise tähtsusega võrdlusalused
 1.
 Komisjon käsitab kriitilise tähtsusega võrdlusalusena mis tahes võrdlusalust, mille esitab liidus asuv haldur ja mida järgitakse otseselt või võrdlusaluste kombinatsioonis kaudselt finantsinstrumentides või -lepingutes või kasutatakse investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks ning osutatud finantsinstrumentide, -lepingute ja investeerimisfondide koguväärtus on vähemalt 500 miljardit eurot, arvestatuna kõigi võrdlusalusega hõlmatud lõpptähtaegade või tähtaegade põhjal, kui viimane on asjakohane.
 Kui liikmesriigi pädev asutus või Väärtpaberiturujärelevalve on seisukohal, et võrdlusalust tuleks käsitada vastavalt esimesele lõigule kriitilise tähtsusega võrdlusalusena, siis teavitab pädev asutus või Väärtpaberiturujärelevalve vastavalt vajadusele sellest komisjoni ja põhjendab oma arvamust kirjalikult.
 Komisjon vaatab võrdlusaluse kriitilisusele antud hinnangu läbi vähemalt iga kahe aasta tagant.
 2.
 Väärtpaberiturujärelevalve käsitab kriitilise tähtsusega võrdlusalusena mis tahes võrdlusalust, millele on osutatud finantsinstrumentides või -lepingutes või mida kasutatakse alla 500 miljardi eurose koguväärtusega investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, nagu on sätestatud lõikes 1, ning mis vastavad allpool punktis a ja punktis b või c sätestatud kriteeriumile:
 a)
 võrdlusalusel puuduvad turupõhised asendajad või neid on väga vähe;
 b)
 võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või selle väljaandmine sisendandmete alusel, mis ei kajasta enam täielikult aluseks olevat turgu või majandusolukorda, või ebausaldusväärsete sisendandmete alusel tooks kaasa märkimisväärse ja kahjuliku mõju turu terviklusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele ühes või enamas liikmesriigis;
 c)i)
 võrdlusalus põhineb peamiselt ühes liikmesriigis asuvate sisendandmete esitajate esitatud andmetel ning
 c)ii)
 võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või selle väljaandmine sisendandmete alusel, mis ei peegelda enam täielikult selle aluseks olevat turgu või majandusolukorda, või ebausaldusväärsete sisendandmete alusel tooks kaasa märkimisväärse ja kahjuliku mõju turu terviklusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele ühes liikmesriigis.
 3.
 Kui Väärtpaberiturujärelevalve hindab, kas punktides a ja b sätestatud kriteeriumid on täidetud, siis võtab ta arvesse kõike järgmist:
 i)
 selliste finantsinstrumentide ja -lepingute väärtus, mis järgivad võrdlusalust, ja selliste investeerimisfondide väärtus, mille tootluse mõõtmisel järgitakse võrdlusalust, ning nende väärtuste osakaal täitmata finantsinstrumentide ja -lepingute koguväärtuses ning investeerimisfondide koguväärtuses asjaomastes liikmesriikides;
 ii)
 selliste finantsinstrumentide ja -lepingute väärtus, mis järgivad asjaomaste liikmesriikide piires võrdlusalust, ja selliste investeerimisfondide väärtus, mille tootluse mõõtmisel järgitakse liikmesriigi piires võrdlusalust, ning nende väärtuste osakaal asjaomaste liikmesriikide rahvamajanduse kogutoodangus;
 iii)
 muud arvnäitajad, mille abil objektiivselt hinnata võrdlusaluse väljaandmise lõpetamise või ebausaldusväärsuse võimalikku mõju turu terviklusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele asjaomastes liikmesriikides.
 4.
 Enne, kui võrdlusalust hakatakse käsitama kriitilise tähtsusega võrdlusalusena, konsulteerib Väärtpaberiturujärelevalve selle võrdlusaluse halduri pädeva asutusega ning võtab arvesse kõnealuse pädeva asutuse hinnangut.
 Väärtpaberiturujärelevalve vaatab võrdlusaluste kriitilisusele antud hinnangu läbi vähemalt iga kahe aasta tagant.
 Väärtpaberiturujärelevalve teavitab komisjoni põhjendamatute viivitusteta sellest, kui võrdlusalust on hakatud käsitama kriitilise tähtsusega võrdlusalusena, ning mis tahes otsusest muuta võrdlusaluse kriitilise tähtsusega võrdlusalusena käsitamist, kui käesoleva lõike neljandas lõigus osutatud läbivaatamise tulemusena jõutakse järeldusele, et Väärtpaberiturujärelevalve poolt kriitilise tähtsusega võrdlusalusena käsitatud võrdlusalust ei peeta enam kriitiliseks.
 Kui liikmesriigi pädev asutus on seisukohal, et võrdlusalust tuleks käsitada vastavalt käesolevale lõikele kriitilise tähtsusega võrdlusalusena, siis teavitab pädev asutus sellest Väärtpaberiturujärelevalvet ja põhjendab oma arvamust kirjalikult. Kui Väärtpaberiturujärelevalve otsustab, et ta ei hakka seda võrdlusalust kriitilise tähtsusega võrdlusalusena käsitama, siis ta esitab pädevale asutusele selle kohta põhjendatud arvamuse.
 3.
 Komisjon võtab kooskõlas artikli 50 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks nende võrdlusaluste loetelu, mida käsitatakse lõigete 1 ja 2 kohaselt kriitilise tähtsusega võrdlusalustena. Komisjon võtab kooskõlas artikli 50 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusaktid, et ajakohastada loetelu põhjendamatute viivitusteta järgmistes olukordades:
 a)
 komisjon hakkab võrdlusalust käsitama kriitilise tähtsusega võrdlusalusena või vaatab selle käsitamise lõike 1 kohaselt läbi;
 b)
 komisjon saab Väärtpaberiturujärelevalvelt lõike 2 viiendas lõigus osutatud teate.
 4.
 Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusakte, et
 a)
 täpsustada, kuidas hinnata muude finantsinstrumentide kui tuletisinstrumentide nimiväärtust, tuletisinstrumentide tinglikku väärtust ning investeerimisfondide vara puhasväärtust, muu hulgas võrdlusaluste kombinatsiooni kuuluva võrdlusaluse kaudse järgimise korral, et võrrelda neid käesoleva artikli lõikes 1 ning artikli 24 lõike 1 punktis a osutatud künnistega;
 b)
 vaadata turu, hindade ja õigusliku reguleerimise arengu valguses läbi käesoleva artikli lõikes 1 osutatud künniste arvutamise meetod, samuti nende võrdlusaluste klassifitseerimise asjakohasus, mida järgivate finantsinstrumentide, -lepingute või investeerimisfondide koguväärtus on künnistele lähedal; läbivaatamine toimub vähemalt iga kahe aasta järel alates ... [18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist];
 c)
 täpsustada, kuidas kohaldada käesoleva artikli lõike 2 teise lõigu alapunktides i–iii osutatud tingimusi, võttes arvesse kõiki andmeid, mis aitavad hinnata objektiivselt asjaomase võrdlusaluse väljaandmise lõpetamise või ebausaldusväärsuse võimalikku mõju turu terviklusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele ühes või enamas liikmesriigis.
 Komisjon võtab arvesse asjaomase turu või tehnoloogia arengut.“
 (5)Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2.
 Kui pädev asutus on lõikes 1 osutatud halduri hinnangu kätte saanud, teeb ta järgmist:
 a)
 teavitab sellest Väärtpaberiturujärelevalvet;
 b)
 koostab nelja nädala jooksul alates hinnangu saamisest ise hinnangu selle kohta, kuidas anda võrdlusalus uuele haldurile üle või kuidas selle väljaandmine lõpetada, võttes arvesse kooskõlas artikli 28 lõikega 1 kehtestatud korda.
 Esimese lõigu punktis b osutatud tähtaja jooksul ei tohi haldur võrdlusaluse väljaandmist lõpetada ilma Väärtpaberiturujärelevalve kirjaliku nõusolekuta.“;
 (c)lisatakse uus lõige 5:
 „5.
 Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks kriteeriumid, millel põhineb lõike 2 punktis b osutatud hindamine.“
 (6)Artikli 23 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
 „3.
 Kui kriitilise tähtsusega võrdlusaluse järelevalvealune sisendandmete esitaja kavatseb sisendandmete esitamise lõpetada, teavitab ta sellest viivitamata kirjalikult võrdlusaluse haldurit. Haldur teavitab seejärel sellest viivitamata Väärtpaberiturujärelevalvet.
 Väärtpaberiturujärelevalve teavitab omakorda sellest viivitamata kõnealuse järelevalvealuse sisendandmete esitaja pädevat asutust. Haldur esitab nii kiiresti kui võimalik, aga hiljemalt 14 päeva jooksul pärast järelevalvealuse sisendandmete esitaja teate saamist Väärtpaberiturujärelevalvele hinnangu selle kohta, millist mõju avaldab see kriitilise tähtsusega võrdlusaluse suutlikkusele mõõta aluseks olevat turgu või majandusolukorda.
 4.
 Pärast lõigetes 2 ja 3 osutatud hinnangu saamist ja selle hinnangu põhjal annab Väärtpaberiturujärelevalve oma hinnangu võrdlusaluse suutlikkusele mõõta aluseks olevat turgu ja majandusolukorda, võttes arvesse kooskõlas artikli 28 lõikega 1 halduri poolt tema võrdlusaluse väljaandmise lõpetamiseks kehtestatud korda.“
 (7)Artiklisse 26 lisatakse järgmine lõige:
 „6.
 Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks kriteeriumid, mille põhjal pädevad asutused võivad nõuda lõikes 4 osutatud vastavuskinnituses muudatuste tegemist.“
 (8)Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2.
 Komisjon võib vastu võtta rakendusotsuse, milles märgitakse, et kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad järgmist:
 a)
 asjaomases kolmandas riigis tegevusloa saanud või registreeritud haldurid täidavad siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed käesolevast määrusest tulenevate nõuetega. Komisjon võib samaväärsust hinnates võtta arvesse seda, kas kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad kooskõla IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtetega või IOSCO teabeagentuuride põhimõtetega;
 b)
 siduvate nõuetega kaasneb selles kolmandas riigis nende pidev tõhus järelevalve ja täitmise tagamine.
 Komisjon võib esimeses lõigus osutatud rakendusotsuse kohaldamisel lähtuda sellest, kas asjaomane kolmas riik täidab tulemuslikult ja pidevalt kõnealuses rakendusotsuses sätestatud mis tahes tingimust ning kas Väärtpaberiturujärelevalve suudab tulemuslikult täita määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 33 osutatud järelevalveülesandeid.
 Kõnealune rakendusotsus võetakse vastu kooskõlas artikli 50 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“;
 (c)lisatakse järgmine lõige 2a:
 „2a. Komisjon võib vastavalt artiklile 49 võtta vastu delegeeritud õigusakti, et määrata kindlaks lõike 2 esimese lõigu punktides a ja c osutatud tingimusi.“;
 (d)lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „3.
 Kui lõike 2 kohaselt ei ole rakendusotsust vastu võetud, siis võib komisjon võtta vastu rakendusotsuse, mille kohaselt kehtib järgmine:
 a)
 kolmanda riigi siduvad nõuded seoses konkreetsete haldurite, võrdlusaluste või võrdlusaluste kogumitega on samaväärsed käesolevast määrusest tulenevate nõuetega, eelkõige võttes arvesse seda, kas kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad kooskõla IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtetega või IOSCO teabeagentuuride põhimõtetega;
 b)
 selliste konkreetsete haldurite või võrdlusaluste või võrdlusaluste kogumitega kaasneb kõnealuses kolmandas riigis nende pidev tõhus järelevalve ja nad on allutatud riiklikule sunnile.
 Komisjon võib esimeses lõigus osutatud rakendusotsuse kohaldamisel lähtuda sellest, kas asjaomane kolmas riik täidab tulemuslikult ja pidevalt kõnealuses rakendusotsuses sätestatud mis tahes tingimust ning kas Väärtpaberiturujärelevalve suudab tulemuslikult täita määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 33 osutatud järelevalveülesandeid.
 Kõnealune rakendusotsus võetakse vastu kooskõlas artikli 50 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“;
 (e)lisatakse järgmine lõige 3a:
 „3a.
 Komisjon võib vastavalt artiklile 49 võtta vastu delegeeritud õigusakti, et määrata kindlaks lõike 3 punktides a ja b osutatud tingimused.“;
 (f)lõike 4 sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:
 „4. Väärtpaberiturujärelevalve sõlmib koostöölepingud selliste kolmandate riikide pädevate asutustega, mille õigusraamistikku ja järelevalvetavasid peetakse samaväärseks kooskõlas lõikega 2 või 3, välja arvatud juhul, kui kolmas riik on komisjoni poolt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 artiklile 9 vastu võetud kehtiva delegeeritud õigusakti kohaselt kantud nende jurisdiktsioonide loetellu, kelle riiklikus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras on strateegilised puudused, mis kujutavad endast märkimisväärset ohtu liidu finantssüsteemile. Koostöölepingus sätestatakse vähemalt järgmine:“;
 (g)lõikele 4 lisatakse järgmine punkt d:
 „d)
 kõnealuses kolmandas riigis nende välja antavate võrdlusaluste kohta korrapäraselt ja vähemalt kord kvartalis teabe vahetamise menetlused, mis vastavad mõnele artikli 20 lõike 1 punktis a või c sätestatud tingimusele.“;
 (h)lõike 5 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist].“
 (9)Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1.
 Kuni ajani, mil kooskõlas artikli 30 lõikega 2 või 3 võetakse vastu samaväärsuse otsus, võivad järelevalvealused isikud liidus kasutada kolmandas riigis asuva halduri välja antavaid võrdlusaluseid, tingimusel et see haldur saab eelnevalt Väärtpaberiturujärelevalvelt käesoleva artikli kohase tunnustuse.“;
 (c)lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Selleks et hinnata, kas esimeses lõigus nimetatud tingimus on täidetud, ning hinnata IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtete või IOSCO teabeagentuuride põhimõtete järgimist, olenevalt sellest, kumb on kohalduv, võib Väärtpaberiturujärelevalve kasutada sõltumatu välisaudiitori hinnangut või selle kolmanda riigi halduri pädeva asutuse väljastatud sertifikaati, kus haldur asub.“;
 (d)lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „3.
 Kolmandas riigis asuval halduril, kes kavatseb saada lõikes 1 osutatud eelneva tunnustuse, peab olema esindaja. Esindaja peab olema liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kelle kõnealune haldur on sõnaselgelt nimetanud tegutsema halduri nimel seoses käesolevast määrusest tulenevate halduri kohustustega. Esindaja täidab koos halduriga järelevaatamise funktsiooni halduri poolt käesoleva määruse alusel võrdlusaluse väljaandmisel ning on selle eest vastutav Väärtpaberiturujärelevalve ees.“;
 (e)lõige 4 jäetakse välja;
 (f)lõige 5 asendatakse järgmisega:
 „5.
 Kolmandas riigis asuv haldur, kes soovib saada lõikes 1 osutatud eelneva tunnustuse, taotleb tunnustamist Väärtpaberiturujärelevalvelt. Taotlev haldur esitab kogu teabe, mida on vaja selleks, et Väärtpaberiturujärelevalve saaks veenduda, et haldur on teinud tunnustamise ajaks kõik vajalikud korraldused lõikes 2 osutatud nõuete täitmiseks, ning esitab loetelu oma praegustest ja tulevastest võrdlusalustest, mis on mõeldud liidus kasutamiseks, ja teatab pädeva asutuse nime, kes vastutab halduri järelevalve eest kolmandas riigis, kui see on olemas.
 Väärtpaberiturujärelevalve kontrollib 90 tööpäeva jooksul alates käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud taotluse saamisest, kas lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused on täidetud.
 Kui Väärtpaberiturujärelevalve leiab, et lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused ei ole täidetud, jätab ta tunnustamise taotluse rahuldamata ja põhjendab seda. Samuti jäetakse tunnustus andmata siis, kui ei ole täidetud järgmised lisatingimused:
 a)
 kui kolmandas riigis asuv haldur on järelevalve subjekt, reguleerib Väärtpaberiturujärelevalve ja selle halduri asukohariigiks oleva kolmanda riigi pädeva asutuse suhteid asjakohane koostööleping, mis vastab artikli 30 lõike 5 kohaselt vastu võetud regulatiivsetele tehnilistele standarditele, et tagada tõhus teabevahetus, mis võimaldaks selle kolmanda riigi pädeval asutusel täita oma ülesandeid vastavalt käesolevale määrusele;
 b)
 käesoleva määruse kohaste järelevalveülesannete tõhusat täitmist Väärtpaberiturujärelevalve poolt ei takista selle kolmanda riigi õigus- ja haldusnormid, kus haldur asub, ega, kui see on kohalduv, kõnealuse kolmanda riigi pädeva asutuse järelevalve- ja uurimisvolituste piirid.“;
 (g)lõiked 6 ja 7 jäetakse välja;
 (h)lõige 8 asendatakse järgmisega:
 „8.
 Väärtpaberiturujärelevalve peatab või asjakohasel juhul tunnistab kehtetuks tunnustuse, mis on antud vastavalt lõikele 5, kui tal on põhjendatud ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et haldur:
 a)
 tegutseb viisil, mis selgelt kahjustab tema võrdlusaluste kasutajate huve või turgude korrapärast toimimist;
 b)
 on raskelt rikkunud käesolevas määruses sätestatud nõudeid;
 c)
 on esitanud valeandmeid või kasutanud muid ebaseaduslikke võtteid tunnustuse saamiseks.“
 (10)Artikkel 33 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 33
 Kolmandas riigis välja antavate võrdlusaluste kinnitamine
 1.
 Haldur, kes asub liidus ning on saanud tegevusloa või registreeritud artikli 34 kohaselt, või mis tahes muu järelevalvealune isik, kes asub liidus, kellel on selge ja täpselt kindlaks määratud roll kolmanda riigi halduri kontrolli- või aruandlusraamistikus, kes suudab teha tõhusat seiret võrdlusaluse väljaandmise üle, võib taotleda Väärtpaberiturujärelevalvelt kolmandas riigis välja antava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi kinnitamist nende kasutamiseks liidus, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
 a)
 võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit kinnitav haldur või muu järelevalvealune isik on kontrollinud ja suudab Väärtpaberiturujärelevalvele jätkuvalt tõendada, et kinnitatava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi väljaandmine vastab kohustuslikele või vabatahtlikult täidetavatele nõuetele, mis on vähemalt niisama ranged kui käesoleva määruse nõuded;
 b)
 võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit kinnitaval halduril või muul järelevalvealusel isikul on vajalikud eriteadmised, et teha tõhusat seiret kolmandas riigis võrdlusaluse väljaandmise üle ning juhtida seonduvaid riske;
 c)
 võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi välja andmiseks kolmandas riigis ja võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi liidus kasutamise tarvis kinnitamiseks on objektiivne põhjus.
 Punkti a kohaldamisel võib Väärtpaberiturujärelevalve selle hindamisel, kas kinnitatava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi väljaandmine vastab nõuetele, mis on vähemalt niisama ranged kui käesoleva määruse nõuded, arvesse võtta seda, kas võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi väljaandmise vastavus IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtetele või IOSCO teabeagentuuride põhimõtetele, olenevalt sellest, kumb on kohalduv, oleks samaväärne vastavusega käesoleva määruse nõuetele.
 2.
 Haldur või muu järelevalvealune isik, kes esitab lõikes 1 osutatud kinnitamistaotluse, esitab kogu teabe, mis on vajalik selleks, et Väärtpaberiturujärelevalve saaks veenduda, et taotlemise ajal on täidetud kõik nimetatud lõikes osutatud tingimused.
 3.
 90 tööpäeva jooksul pärast lõikes 1 osutatud kinnitamistaotluse saamist vaatab Väärtpaberiturujärelevalve taotluse läbi ning võtab vastu otsuse lubada kinnitamist või jätta taotlus rahuldamata ning teavitab sellest taotluse esitajat.
 4.
 Kinnitatud võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit käsitatakse selle kinnitanud halduri või muu järelevalvealuse isiku välja antava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumina. Võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit kinnitav haldur või muu järelevalvealune isik ei kasuta kinnitamist kavatsusega hoida kõrvale käesoleva määruse nõuete täitmisest.
 5.
 Haldur või muu järelevalvealune isik, kes on kinnitanud kolmandas riigis välja antava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi, jääb täielikult vastutavaks sellise võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi eest ja käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmise eest.
 6.
 Kui Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjendatud alus arvata, et lõikes 1 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud, on tal õigus nõuda, et võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi kinnitanud haldur või muu järelevalvealune isik lõpetaks kinnituse. Võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi kinnituse lõpetamise korral kohaldatakse artiklit 28.
 7.
 Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad meetmeid, millega määratakse kindlaks tingimused, mille alusel Väärtpaberiturujärelevalve võib hinnata, kas on olemas objektiivne põhjus võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi väljaandmiseks kolmandas riigis ja nende kinnitamiseks liidus kasutamise tarvis. Komisjon võtab arvesse selliseid elemente nagu võrdlusalusega mõõdetava aluseks oleva turu või majandusolukorra eripära, vajadus selle järele, et võrdlusaluse väljaandmine toimuks sellise turu või majandusolukorra lähedal, vajadus selle järele, et võrdlusaluse väljaandmine toimuks sisendandmete esitajate lähedal, sisendandmete põhiline kättesaadavus erinevate ajavööndite tõttu ning võrdlusaluse väljaandmiseks vajalikud erioskused.“
 (11)Artiklile 34 lisatakse järgmine lõige 1a:
 „1 a. Kui üks või enam lõikes 1 osutatud isiku esitatud indeksit vastavad kriitilise tähtsusega võrdlusaluse tingimustele, siis saadetakse taotlus Väärtpaberiturujärelevalvele.“
 (12)Artikkel 40 asendatakse järgmisega:
 „1.
 Käesoleva määruse kohaldamisel on Väärtpaberiturujärelevalve pädev asutus:
 a)
 artikli 20 lõigetes 1 ja 2 osutatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste halduritele;
 b)
 artiklites 30 ja 32 osutatud võrdlusaluste halduritele;
 c)
 halduritele või muudele järelevalvealustele isikutele, kes esitavad artikli 33 kohaselt kolmandas riigis välja antava võrdlusaluse kinnitamise taotluse või on selle kinnitanud;
 d)
 artikli 20 lõikes 1 osutatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste järelevalvealustele sisendandmete esitajatele;
 e)
 artiklites 30, 32 ja 33 osutatud võrdlusaluste järelevalvealustele sisendandmete esitajatele.
 2.
 Iga liikmesriik määrab asjaomase pädeva asutuse, kes vastutab käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmise eest seoses haldurite ja järelevalvealuste isikutega, ning teavitab sellest komisjoni ja Väärtpaberiturujärelevalvet.
 3.
 Kui liikmesriik määrab lõike 2 kohaselt rohkem kui ühe pädeva asutuse, siis määrab ta selgelt kindlaks nende pädevate asutuste rollid ja määrab ühe asutuse, kes vastutab koostöö koordineerimise ning teabevahetuse eest komisjoni, Väärtpaberiturujärelevalve ja teiste liikmesriikide pädevate asutustega.
 4.
 Väärtpaberiturujärelevalve avaldab oma veebisaidil lõigete 1–3 kohaselt määratud pädevate asutuste nimekirja.“
 (13)Artiklit 41 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
 „1.
 Selleks et täita käesoleva määruse kohaseid ülesandeid, on artikli 40 lõikes 2 osutatud pädevatel asutustel kooskõlas liikmesriigi õigusega vähemalt järgmised järelevalve- ja uurimisvolitused:“;
 (c)lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
 „1.
 Artikli 40 lõikes 2 osutatud pädevad asutused täidavad ja kasutavad lõikes 1 osutatud ülesandeid ja volitusi ning artiklis 42 osutatud karistuste määramise volitusi kooskõlas oma riigi õigusraamistikuga järgmiselt:“.
 (14)Artikli 43 lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
 „1.
 Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused, kelle nad on artikli 40 lõike 2 kohaselt määranud, võtavad halduskaristuse ja muu haldusmeetme liigi ja ulatuse kindlaksmääramisel arvesse kõiki olulisi asjaolusid, sealhulgas asjakohasel juhul järgmist:“.
 (15)Artikkel 44 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 44
 Koostöökohustus
 1.
 Liikmesriigid, kes on otsustanud kooskõlas artikliga 42 kehtestada nimetatud artiklis osutatud sätete rikkumise eest kriminaalkaristused, tagavad asjakohaste abinõude kasutusele võtmise, nii et artikli 40 lõike 2 kohaselt määratud pädevatel asutustel oleksid kõik vajalikud volitused teha oma jurisdiktsiooni piires koostööd õigusasutustega, et saada konkreetset teavet käesoleva määruse võimaliku rikkumise alusel algatatud kriminaaluurimiste või -menetluste kohta. Pädevad asutused edastavad selle teabe muudele pädevatele asutustele ja Väärtpaberiturujärelevalvele.
 2.
 Pädevad asutused abistavad teisi pädevaid asutusi ja Väärtpaberiturujärelevalvet. Eelkõige vahetavad nad teavet ja teevad uurimis- või järelevalvetegevuse käigus koostööd. Pädevad asutused võivad teiste pädevate asutustega teha koostööd ka rahaliste karistuste sissenõudmise hõlbustamiseks.“
 (16)Artikli 45 lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „5.
 Liikmesriigid esitavad Väärtpaberiturujärelevalvele kord aastas koondteabe kõikide artikli 42 kohaselt määratud karistuste ja võetud muude haldusmeetmete kohta. Kõnealune kohustus ei kehti uurimistoimingute puhul. Väärtpaberiturujärelevalve avaldab selle teabe oma aastaaruandes koos koondteabega kõigi karistuste ja haldusmeetmete kohta, mille ta on ise artikli 48f kohaselt määranud või võtnud.“
 (17)Artikkel 46 jäetakse välja.
 (18)Artikli 47 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
 „1.
 Artikli 40 lõikes 2 osutatud pädevad asutused teevad käesoleva määruse kohaldamiseks Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd kooskõlas määrusega (EL) nr 1095/2010.
 2.
 Artikli 40 lõikes 2 osutatud pädevad asutused esitavad Väärtpaberiturujärelevalvele viivitamata kogu tema ülesannete täitmiseks vajaliku teabe kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 35 [Kontrollida lähtuvalt ESMA määruse muudatustest].“
 (19)VI jaotisesse lisatakse järgmine 4. peatükk:
 „4. PEATÜKK
 Väärtpaberiturujärelevalve volitused ja pädevus
 1. jagu
 Pädevus ja menetlused
 Artikkel 48a
 Väärtpaberiturujärelevalve volituste kasutamine
 Väärtpaberiturujärelevalvele või selle ametnikele või teistele Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud isikutele artiklitega 48b–48d antud volitusi ei tohi kasutada sellise teabe või selliste dokumentide avaldamise nõudmiseks, millele kehtib kutsesaladus.
 Artikkel 48b
 Teabenõue
 1.
 Väärtpaberiturujärelevalve võib lihtteabenõude või otsusega nõuda, et järgmised isikud esitaksid kogu teabe, mida Väärtpaberiturujärelevalvel on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks:
 a)
 isikud, kes osalevad artiklis 40 osutatud võrdlusaluste väljaandmises või nende jaoks sisendandmete esitamises;
 b)
 isikud, kes kasutavad punktis a osutatud võrdlusaluseid, ja nendega seotud kolmandad isikud;
 c)
 kolmandad isikud, kellele punktis a osutatud isikud on oma ülesanded või tegevuse edasi andnud;
 d)
 isikud, kes on muul moel tihedalt ja märkimisväärselt seotud punktis a osutatud isikutega.
 2.
 Lõikes 1 osutatud lihtteabenõudes tuleb:
 a)
 viidata käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele;
 b)
 nimetada nõude eesmärk;
 c)
 täpsustada, millise teabe esitamist nõutakse;
 d)
 esitada tähtaeg, mille jooksul teave tuleb esitada;
 e)
 esitada märkus selle kohta, et isik, kellelt teavet taotletakse, ei ole kohustatud teavet andma, aga taotlusele vabatahtlikult vastates ei tohi antav teave olla ebaõige ega eksitav;
 f)
 näidata ära sellise trahvi summa, mis tuleb artikli [48f] kohaselt määrata juhul, kui esitatud teave on ebaõige või eksitav.
 3.
 Kui Väärtpaberiturujärelevalve nõuab teabe esitamist otsusega vastavalt lõikele 1, siis peab ta:
 a)
 viitama käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele;
 b)
 nimetama nõude eesmärgi;
 c)
 täpsustama, millise teabe esitamist nõutakse;
 d)
 määrama tähtaja, mille jooksul teave tuleb esitada;
 e)
 teavitama artiklis [48g] sätestatud perioodilistest karistusmaksetest puhuks, kui nõutav teave esitatakse mittetäielikult;
 f)
 teavitama artiklis [48f] sätestatud trahvist puhuks, kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad;
 g)
 teavitama õigusest kaevata otsus edasi Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogule ja õigusest vaidlustada otsus Euroopa Liidu Kohtus (edaspidi „Euroopa Kohus“) vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele [endine 60 „Kaebused“] ja [endine 61 „Euroopa Liidu Kohtusse kaebamine“].
 4.
 Nõutud teabe esitavad asjaomaste isikute nimel lõikes 1 osutatud isikud või nende esindajad ning juriidiliste isikute või ühenduste puhul, kellel ei ole juriidilise isiku staatust, isikud, kes on seaduse või põhikirja järgi volitatud neid esindama. Nõuetekohaselt volitatud advokaadid võivad esitada teavet oma klientide nimel. Viimased jäävad täielikult vastutavaks mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe esitamise eest.
 5.
 Väärtpaberiturujärelevalve edastab koopia lihtteabenõudest või oma otsusest viivitamata selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus lõikes 1 osutatud haldurid või järelevalvealused sisendandmete esitajad, kellele teabenõue on suunatud, asuvad või on asutatud.
 Artikkel 48c
 Üldised uurimised
 1.
 Käesoleva määruse raames oma kohustuste täitmiseks võib Väärtpaberiturujärelevalve korraldada vajalikke uurimisi artikli 48b lõikes 1 osutatud isikute suhtes. Selleks antakse Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud ametnikele ja muudele isikutele õigus:
 a)
 kontrollida mis tahes dokumente, andmeid, menetlusi ja muid tema ülesannete täitmisega seonduvaid materjale sõltumata nende salvestamiseks kasutatud andmekandjast;
 b)
 teha või saada nendest dokumentidest, andmetest, menetlustest ja muudest materjalidest tõestatud koopiaid või väljavõtteid;
 c)
 kutsuda kõnealuseid isikuid või nende esindajaid või töötajaid välja ja paluda neil anda suulisi või kirjalikke selgitusi kontrolli sisu ja eesmärgiga seotud asjaolude või dokumentide kohta ning salvestada vastuseid;
 d)
 küsitleda kõiki teisi füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kes annavad selleks nõusoleku, et koguda teavet uurimise sisu kohta;
 e)
 nõuda andmeid telefonikõnede ja andmeedastuse kohta.
 2.
 Lõikes 1 osutatud Väärtpaberiturujärelevalve poolt uurimiseks volitatud ametnikud ja muud isikud rakendavad oma õigusi, esitades kirjaliku volituse, milles on täpsustatud uurimise sisu ja eesmärk. Nimetatud volituses teavitatakse ka artiklis [48g] sätestatud perioodilistest karistusmaksetest puhuks, kui nõutud dokumendid, andmed, teave protseduuride kohta ja muud materjalid või vastused artikli 48b lõikes 1 osutatud isikutele esitatud küsimustele esitatakse mittetäielikult, ning artiklis [48f] sätestatud trahvidest puhuks, kui nendele isikutele esitatud küsimustele antud vastused on ebaõiged või eksitavad.
 3.
 Artikli 48b lõikes 1 osutatud isikud peavad alluma Väärtpaberiturujärelevalve otsuse alusel algatatud uurimisele. Otsuses märgitakse uurimise sisu ja eesmärk, artiklis [48g] sätestatud perioodilised karistusmaksed, määruse (EL) nr 1095/2010 kohaselt olemasolevad õiguskaitsevahendid ja samuti õigus otsuse läbivaatamisele Euroopa Kohtu poolt.
 4.
 Aegsasti enne lõikes 1 osutatud uurimist teavitab Väärtpaberiturujärelevalve selle liikmesriigi pädevat asutust, kus uurimist kavatsetakse korraldada, uurimise toimumisest ning volitatud isikutest. Asjaomase pädeva asutuse ametnikud osutavad Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral neile volitatud isikutele abi nende ülesannete täitmisel. Asjaomase pädeva asutuse ametnikud võivad taotluse alusel uurimises osaleda.
 5.
 Kui lõike 1 punktis e osutatud telefonikõnesid ja andmeedastust käsitlevate andmete taotlemiseks on kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt nõutav liikmesriigi kohtu luba, siis esitatakse taotlus sellise loa saamiseks. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.
 6.
 Kui liikmesriigi kohus saab taotluse anda luba nõuda lõike 5 punktis e osutatud telefonikõnesid ja andmeedastust käsitlevaid andmeid, kontrollib kohus, kas:
 a)
 lõikes 3 osutatud otsus on autentne;
 b)
 võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased.
 Punkti b kohaldamisel võib liikmesriigi kohus küsida Väärtpaberiturujärelevalvelt üksikasjalikke selgitusi, eelkõige põhjuste kohta, miks Väärtpaberiturujärelevalve kahtlustab käesoleva määruse rikkumist, kahtlustatava rikkumise raskusastme kohta ja selle isiku seotuse kohta, kellele sunnimeetmed on suunatud. Samas ei kontrolli liikmesriigi kohus uurimise vajalikkust ega nõua, et talle esitataks Väärtpaberiturujärelevalve toimikus sisalduv teave. Väärtpaberiturujärelevalve otsuse seaduslikkust saab kontrollida ainult Euroopa Kohus, järgides määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis [61] sätestatud menetlust.
 Artikkel 48d
 Kohapealsed kontrollid
 1.
 Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks võib Väärtpaberiturujärelevalve korraldada artikli 48b lõikes 1 osutatud isikute äriruumides vajalikke kohapealseid kontrolle.
 2.
 Ametnikud ja muud isikud, keda Väärtpaberiturujärelevalve on volitanud tegema kohapealseid kontrolle, võivad siseneda nende isikute äriruumidesse, kelle suhtes kohaldatakse Väärtpaberiturujärelevalve uurimisotsust, ning sellistel volitatud isikutel on kõik artikli 48c lõikes 1 sätestatud õigused. Neil on õigus pitseerida äriruume ning raamatupidamis- ja muid dokumente kontrollimise ajaks ja kontrolli läbiviimiseks vajalikus ulatuses.
 3.
 Väärtpaberiturujärelevalve teavitab kontrollidest piisavalt varakult enne kontrolle selle liikmesriigi pädevat asutust, kus kontrollimine toimub. Kui seda on vaja kontrolli nõuetekohaseks tegemiseks ja tõhususe tagamiseks, võib Väärtpaberiturujärelevalve pärast asjaomase pädeva asutuse teavitamist viia kohapealse kontrolli läbi ilma sellest eelnevalt teavitamata. Käesoleva artikli kohased kontrollid tehakse juhul, kui asjaomane asutus on kinnitanud, et tal ei ole selle kohta vastuväiteid.
 4.
 Väärtpaberiturujärelevalve poolt kohapealseid kontrolle tegema volitatud ametnikud ja muud isikud kasutavad oma õigusi, esitades kirjaliku volituse, milles täpsustatakse kontrolli sisu ja eesmärk ning artiklis [48g] sätestatud perioodilised karistusmaksed, mida kohaldatakse juhul, kui asjaomased isikud ei allu kontrollile.
 5.
 Artikli 48b lõikes 1 osutatud isikud peavad alluma Väärtpaberiturujärelevalve otsusega määratud kohapealsele kontrollile. Otsuses määratakse kindlaks kontrolli sisu ja eesmärk ning selle alustamise kuupäev ning teavitatakse artiklis [48g] sätestatud perioodilistest karistusmaksetest ja määrusega (EL) nr 1095/2010 tagatud õiguskaitsevahenditest, samuti õigusest otsuse läbivaatamisele Euroopa Kohtu poolt.
 6.
 Selle liikmesriigi pädeva asutuse ametnikud ning pädeva asutuse poolt volitatud või määratud ametnikud, kus kontrollimine toimub, abistavad Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral aktiivselt Väärtpaberiturujärelevalve volitatud ametnikke ja muid isikuid. Kõnealuse pädeva asutuse ametnikud võivad taotluse alusel samuti kohapealsete kontrollide juures viibida.
 7.
 Väärtpaberiturujärelevalve võib ka paluda pädevatel asutustel enda nimel teha konkreetseid uurimistoiminguid ja kohapealseid kontrolle vastavalt käesolevas artiklis ja artikli 48c lõikes 1 sätestatule. Sel eesmärgil on pädevatel asutustel samad käesolevas artiklis ja artikli 48c lõikes 1 sätestatud õigused nagu Väärtpaberiturujärelevalvel.
 8.
 Kui Väärtpaberiturujärelevalve volitatud ametnikud ja teised kaasasolevad volitatud isikud leiavad, et isik ei nõustu käesoleva artikli kohaselt nõutud kontrolliga, osutab asjaomase liikmesriigi pädev asutus neile vajalikku abi, taotledes vajaduse korral abi politseid või samaväärselt õiguskaitseasutuselt, et volitatud isikutel oleks võimalik kohapealset kontrolli läbi viia.
 9.
 Kui lõikes 1 sätestatud kohapealseks kontrolliks või lõikes 7 sätestatud abiks on kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt nõutav liikmesriigi kohtu luba, tuleb seda taotleda. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.
 10.
 Kui liikmesriigi kohus saab taotluse korraldada lõikes 1 sätestatud kohapealne kontroll või osutada lõikes 7 sätestatud abi, kontrollib selline asutus, kas:
 a)
 Väärtpaberiturujärelevalve otsus, millele on osutatud lõikes 4, on autentne;
 b)
 võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased.
 Punkti b kohaldamisel võib liikmesriigi kohus küsida Väärtpaberiturujärelevalvelt üksikasjalikke selgitusi, eelkõige põhjuste kohta, miks Väärtpaberiturujärelevalve kahtlustab käesoleva määruse rikkumist, kahtlustatava rikkumise raskusastme kohta ja selle isiku seotuse kohta, kellele sunnimeetmed on suunatud. Samas ei kontrolli liikmesriigi kohus uurimise vajalikkust ega nõua, et talle esitataks Väärtpaberiturujärelevalve toimikus sisalduv teave. Väärtpaberiturujärelevalve otsuse seaduslikkust saab kontrollida ainult Euroopa Kohus, järgides määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 61 sätestatud menetlust.
 2. JAGU
 HALDUSKARISTUSED JA MUUD MEETMED
 Artikkel 48e
 Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvemeetmed
 1.
 Juhul kui Väärtpaberiturujärelevalve tuvastab vastavalt artikli 48i lõikele 5, et isik on toime pannud mõne artikli 48f lõikes 2 loetletud rikkumise, võtab ta ühe või mitu järgmistest meetmetest:
 a)
 võtab vastu otsuse, millega isikult nõutakse rikkumise lõpetamist;
 b)
 võtab vastu otsuse, millega määratakse trahv vastavalt artiklile 48f;
 c)
 väljastab avalikud teadaanded.
 2.
 Lõikes 1 osutatud meetmete võtmisel arvestab Väärtpaberiturujärelevalve rikkumise laadi ja raskusastet, lähtudes järgmistest kriteeriumidest:
 a)
 rikkumise kestus ja sagedus;
 b)
 kas rikkumine on tinginud finantskuriteo või seda hõlbustanud või on muul viisil sellega seostatav;
 c)
 kas rikkumine on toime pandud tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu;
 d)
 rikkumise eest vastutava isiku vastutuse ulatus;
 e)
 rikkumise eest vastutava isiku finantstugevus, mida näitab vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek ja netovarad;
 f)
 rikkumise mõju jaeinvestorite huvidele;
 g)
 rikkumise eest vastutava isiku poolt rikkumise tulemusena teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi suurus või kolmandale isikule tekitatud kahju suurus, kui neid saab kindlaks määrata;
 h)
 rikkumise eest vastutava isiku valmidus teha Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd, ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi sissenõudmine;
 i)
 rikkumise eest vastutava isiku varasemad rikkumised;
 j)
 meetmed, mida rikkumise eest vastutav isik on pärast rikkumist võtnud, et ära hoida rikkumise kordumist.
 3.
 Väärtpaberiturujärelevalve teavitab põhjendamatu viivituseta rikkumise eest vastutavat isikut lõike 1 alusel võetud meetmetest ning teatab neist liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile. Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab üldsusele teabe iga sellise meetme kohta oma veebisaidil kümne tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmise kuupäeva.
 Esimeses lõigus osutatud üldsusele avalikustamine hõlmab järgmist:
 a)
 märkus selle kohta, et rikkumise eest vastutaval isikul on õigus otsus edasi kaevata;
 b)
 vajadusel märkus, millega kinnitatakse, et edasikaebus on esitatud, ja täpsustatakse, et selline kaebus ei peata otsuse täitmist;
 c)
 märkus selle kohta, et Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogu võib vaidlustatud otsuse täitmise peatada vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 60 lõikele 3.
 Artikkel 48f
 Trahvid
 1.
 Kui Väärtpaberiturujärelevalve teeb vastavalt artikli 48i lõikele 5 kindlaks, et isik on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu toime pannud ühe või mitu lõikes 2 loetletud rikkumistest, teeb ta käesoleva artikli lõike 3 kohaselt otsuse trahvi määramise kohta.
 Rikkumine loetakse tahtlikult toimepanduks, kui Väärtpaberiturujärelevalve tuvastab objektiivsed asjaolud, mis tõendavad, et isik on rikkumise toime pannud tahtlikult tegutsedes.
 2.
 Lõikes 1 osutatud rikkumiste loetelu on järgmine: määruse (EL) 2016/1011 artiklite 4–16, 21, 23–29 ja 34 rikkumised.
 3.
 Lõikes 1 osutatud trahvi maksimumsumma on järgmine:
 i) juriidilise isiku puhul 1 000 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 30. juuni 2016. aasta seisuga või 10 % selle juriidilise isiku aastasest kogukäibest vastavalt juhtorgani poolt heaks kiidetud viimasele finantsaruandele, olenevalt sellest, milline summa on suurem;
 ii) füüsilise isiku puhul 500 000 eurot, või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 30. juuni 2016. aasta seisuga.
 Olenemata esimesest lõigust on määruse (EL) 2016/1011 artikli 11 lõike 1 punkti d või lõike 4 rikkumise eest määratava trahvi maksimumsumma juriidilise isiku puhul 250 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 30. juuni 2016. aasta seisuga või 2 % selle juriidilise isiku aastasest kogukäibest vastavalt juhtorgani poolt heaks kiidetud viimasele finantsaruandele, olenevalt sellest, milline summa on suurem, ning füüsilise isiku puhul 100 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 30. juuni 2016. aasta seisuga.
 Kui punktis i käsitletud juhul on juriidiline isik emaettevõtja või sellise emaettevõtja tütarettevõtja, kes peab esitama konsolideeritud aastaaruande, nagu on sätestatud direktiivis 2013/34/EL, siis on asjakohane kogukäive aastas selline aastane kogukäive või vastav tululiik vastavalt raamatupidamise valdkonnas kehtivale asjakohasele liidu õigusele, mis on esitatud põhiemaettevõtja eelmise majandusaasta konsolideeritud aastaaruandes, mille on heaks kiitnud juhtorgan.
 4.
 Trahvi suuruse kindlaksmääramisel vastavalt lõikele 1 võtab Väärtpaberiturujärelevalve arvesse artikli 48e lõikes 2 sätestatud kriteeriume.
 5.
 Olenemata lõikest 4 on trahvisumma juhul, kui juriidiline isik on saanud rikkumisest otsest või kaudset rahalist kasu, vähemalt võrdne saadud rahalise kasuga.
 6.
 Kui isiku tegevuse või tegevusetuse tulemusel pandi toime enam kui üks artikli 48f lõikes 2 loetletud rikkumistest, kohaldatakse üksnes kõrgemat trahvisummat, mis on seotud ühega neist rikkumistest ja arvutatud vastavalt lõikele 3.
 Artikkel 48g
 Perioodilised karistusmaksed
 1.
 Väärtpaberiturujärelevalve määrab oma otsusega perioodilised karistusmaksed, et sundida:
 a) isikut rikkumist lõpetama vastavalt otsusele, mis on tehtud artikli [48e lõike 1 punkti a] alusel;
 b) artikli 48b lõikes 1 osutatud isikuid:
 i)
 esitama artikli [48b] alusel tehtud otsuses nõutud täielikku teavet;
 ii)
 alluma uurimisele ja eelkõige esitama täielikud dokumendid, andmed, protseduuride kirjeldused või muu vajaliku teabe ning täiendama ja parandama muud teavet, mis on esitatud uurimise käigus, mis on algatatud artikli [48c] kohase otsusega;
 iii)
 alluma artikli [48d] alusel tehtud otsuses määratud kohapealsele kontrollile.
 2.
 Perioodiline karistusmakse peab olema mõjus ja proportsionaalne. Perioodiline karistusmakse määratakse iga viivitatud päeva eest.
 3.
 Olenemata lõikest 2 on perioodiliste karistusmaksete summa 3 % eelmise majandusaasta keskmisest päevasest käibest või füüsiliste isikute puhul 2 % eelmise kalendriaasta keskmisest päevasest sissetulekust. Need summad arvutatakse alates kuupäevast, mis on sätestatud otsuses, millega määratakse perioodiline karistusmakse.
 4.
 Perioodiline karistusmakse määratakse maksimaalselt kuueks kuuks alates Väärtpaberiturujärelevalve otsuse teatavakstegemisest. Pärast selle perioodi möödumist vaatab Väärtpaberiturujärelevalve meetme läbi.
 Artikkel 48h
 Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete avalikustamine, laad, täitmine ja eelarvesse kandmine
 1.
 Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab üldsusele kõik vastavalt artiklitele 48f ja 48g määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine ohustaks tõsiselt finantsturge või tekitaks asjaomastele osalistele ebaproportsionaalset kahju. Selliselt avalikustatud teave ei tohi sisaldada isikuandmeid määruse (EÜ) nr 45/2001 tähenduses.
 2.
 Artiklite [48f] ja [48g] kohaselt määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on haldusliku iseloomuga.
 3.
 Kui Väärtpaberiturujärelevalve otsustab trahve või karistusmakseid mitte määrata, teavitab ta sellest Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja asjaomase liikmesriigi pädevaid asutusi ning avaldab oma otsuse põhjused.
 4.
 Artiklite [48f] ja [48g] kohaselt määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on täitmisele pööratavad.
 Täitmist reguleerivad selles liikmesriigis või kolmandas riigis kehtivad tsiviilkohtumenetluse normid, mille territooriumil täitmine aset leiab.
 5.
 Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summad kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse.
 3. JAGU
 MENETLUSED JA LÄBIVAATAMINE
 Artikkel 48i
 Järelevalvemeetmete võtmise ja trahvide määramise menetluseeskirjad
 1.
 Kui Väärtpaberiturujärelevalve leiab käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mis kujutaksid endast üht või mitut artikli 48f lõikes 2 loetletud rikkumistest, määrab Väärtpaberiturujärelevalve juhtumi uurimiseks Väärtpaberiturujärelevalves sõltumatu uurija. Määratud uurija ei tohi osaleda ega olla varem osalenud otseselt ega kaudselt asjaomase rikkumisega seotud võrdlusaluste järelevalves ja ta peab täitma oma ülesandeid Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogust sõltumatult.
 2.
 Lõikes 1 osutatud uurija uurib väidetavaid rikkumisi, võtab arvesse uurimise all olevate isikute esitatud seisukohti ja esitab Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule uurimistulemusi kajastava täieliku toimiku.
 3.
 Oma ülesannete täitmisel on uurijal õigus esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 48b ning viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artiklitele 48c ja 48d.
 4.
 Nende ülesannete täitmisel on uurijal juurdepääs kõikidele Väärtpaberiturujärelevalve poolt järelevalvetegevuse käigus kogutud dokumentidele ja teabele.
 5.
 Uurimise lõpetamisel ja enne uurimistulemusi kajastava toimiku esitamist Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule annab uurija isikutele, kes on uurimise all, võimaluse esitada uuritavates küsimustes oma seisukohad. Uurija uurimistulemused põhinevad üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta asjaomastel isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
 6.
 Käesoleva artikli kohaste uurimiste käigus tagatakse täielikult uurimise all olevate isikute kaitseõigus.
 7.
 Uurimistulemusi kajastava toimiku esitamisel Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule teavitab uurija sellest uurimise all olevaid isikuid. Uurimise all olevatel isikutel on õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet, mis mõjutab kolmandaid isikuid.
 8.
 Uurija uurimistulemusi kajastava toimiku põhjal ja juhul, kui uurimise all olevad isikud seda taotlevad, otsustab Väärtpaberiturujärelevalve pärast nende isikute seisukohtade ärakuulamist vastavalt artiklile [48j], kas uurimise all olevad isikud on toime pannud ühe või mitu artikli 48f lõikes 1 loetletud rikkumistest, ning võtab rikkumise toimepaneku korral järelevalvemeetme vastavalt artiklile 48e ja määrab trahvi vastavalt artiklile [48f].
 9.
 Uurija ei osale Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu aruteludes ega sekku ühelgi muul viisil Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu otsustusprotsessi.
 10.
 Komisjon võtab kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusaktid, et määrata kindlaks menetluseeskirjad trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise õiguse kasutamiseks, sealhulgas sätted, mis käsitlevad kaitseõigust, ajalised sätted, trahvide või perioodiliste karistusmaksete kogumine ning trahvide ja karistusmaksete määramise ja täitmise aegumistähtajad.
 11.
 Väärtpaberiturujärelevalve annab asjad kriminaalkorras süüdistuse esitamiseks üle asjaomastele riiklikele asutustele, kui ta leiab käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, millel võib olla kuriteo koosseis. Lisaks sellele hoidub Väärtpaberiturujärelevalve trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisest, kui samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks või süüdi mõistetud siseriikliku õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on juba omandanud res judicata õigusmõju.
 Artikkel 48j
 Uurimise all olevate isikute ärakuulamine
 1.
 Enne otsuse tegemist artiklite 48f, 48g ja 48e alusel annab Väärtpaberiturujärelevalve isikutele, kelle suhtes on algatatud menetlus, võimaluse esitada oma seisukoht Väärtpaberiturujärelevalve uurimistulemuste kohta. Väärtpaberiturujärelevalve otsused põhinevad üksnes sellistel uurimistulemustel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
 2.
 Esimest lõiku ei kohaldata, kui selleks, et ennetada märkimisväärset ja otsest kahju finantssüsteemile, on vaja rakendada artikli 48e kohaseid kiireid meetmeid. Sellisel juhul võib Väärtpaberiturujärelevalve teha vaheotsuse ning peab andma asjaomastele isikutele võimaluse esitada oma seisukohad võimalikult kiiresti pärast otsuse vastuvõtmist.
 3.
 Uurimise käigus tagatakse täielikult uurimise all olevate isikute kaitseõigus. Neil on õigus tutvuda Väärtpaberiturujärelevalve toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet ega Väärtpaberiturujärelevalve asutusesiseseks kasutuseks ette nähtud ettevalmistavaid dokumente.
 Artikkel 48k
 Otsuste läbivaatamine Euroopa Kohtus
 Euroopa Kohtul on täielik pädevus läbi vaadata otsuseid, millega Väärtpaberiturujärelevalve on määranud trahve või perioodilisi karistusmakseid. Euroopa Kohus võib määratud trahvi või perioodilise karistusmakse tühistada, seda vähendada või suurendada.
 4. JAGU
 TASUD JA DELEGEERIMINE
 Artikkel 48l
 Järelevalvetasud
 1.
 Väärtpaberiturujärelevalve võtab halduritelt tasu vastavalt käesolevale määrusele ja vastavalt lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele. See tasu peab täielikult katma Väärtpaberiturujärelevalve vajalikud kulutused, mis on seotud haldurite järelevalvega, ning kõigi nende kulutuste hüvitamise, mis pädevatel asutustel võivad tekkida käesoleva määruse alusel ülesannete täitmisel, eelkõige tulenevalt ülesannete delegeerimisest kooskõlas artikliga 48m.
 2.
 Haldurilt nõutava individuaalse tasu summa katab kõik Väärtpaberiturujärelevalve halduskulud, mis on tekkinud järelvalvega seotud tegevuse tõttu. See on proportsionaalne halduri käibega.
 3.
 Komisjon võtab kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusaktid, et määrata kindlaks tasu liik, see, mille eest tasu tuleb maksta, tasumäär ja tasu maksmise viis.
 Artikkel 48m
 Väärtpaberiturujärelevalve ülesannete delegeerimine pädevatele asutustele
 1.
 Kui see on järelevalveülesande nõuetekohaseks täitmiseks vajalik, võib Väärtpaberiturujärelevalve delegeerida konkreetseid järelevalveülesandeid liikmesriigi pädevale asutusele kooskõlas suunistega, mille Väärtpaberiturujärelevalve on välja andnud vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16. Sellised konkreetsed järelevalveülesanded võivad eelkõige hõlmata volitusi esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 48b ning viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artiklitele 48c ja 48d.
 Erandina esimesest lõigust delegeerita kriitiliste tähtsusega võrdlusalustega seotud lubade väljastamist.
 2.
 Enne teatava ülesande delegeerimist vastavalt lõikele 1 konsulteerib Väärtpaberiturujärelevalve asjakohase pädeva asutusega järgmistes küsimustes:
 a) delegeeritava ülesande ulatus,
 b) ülesande täitmise ajakava ning
 c) vajaliku teabe edastamine Väärtpaberiturujärelevalve poolt ja Väärtpaberiturujärelevalvele.
 3.
 Väärtpaberiturujärelevalve hüvitab kulud, mida pädev asutus on kandnud delegeeritud ülesannete täitmisel, kooskõlas tasusid käsitleva määrusega, mille komisjon võtab vastu artikli 48l lõike 3 kohaselt.
 4.
 Väärtpaberiturujärelevalve vaatab lõike 1 kohase volituste delegeerimise läbi sobilike ajavahemike järel. Volituste delegeerimine võidakse igal ajal tagasi võtta.
 5.
 Ülesannete delegeerimine ei mõjuta Väärtpaberiturujärelevalve vastutust ega piira Väärtpaberiturujärelevalve võimet täita delegeeritud ülesandeid ja teha nende täitmise üle järelevalvet.
 Artikkel 48o
 Väärtpaberiturujärelevalvega seotud üleminekumeetmed
 1.
 Järelevalve- ja nõuete täitmise tagamise alased õigused ja ülesanded haldurite valdkonnas, millele on osutatud artikli 40 lõikes 1 ja mis on antud pädevatele asutustele, lõpetatakse [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 36 kuud pärast jõustumist]. Sel kuupäeval võtab Väärtpaberiturujärelevalve need pädevused ja ülesanded üle.
 2. Väärtpaberiturujärelevalve võtab lõikes 1 osutatud kuupäeval üle kõik toimikud ja töödokumendid või nende tõestatud koopiad, mis on seotud artikli 40 lõikes 1 osutatud haldurite järelevalve- ja täitmise tagamisega, sealhulgas pooleliolevate läbivaatamiste ja täitmise tagamise meetmetega.
 Samas ei kanta Väärtpaberiturujärelevalvele üle kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite esitatud loa saamise taotlusi, artikli 32 kohaseid tunnustamistaotlusi ning artikli 33 kohaseid kinnitamise heakskiitmise taotlusi, mis on pädevatele asutustele laekunud enne [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 34 kuud pärast jõustumist], ning loa andmise või selle andmisest keeldumise, tunnustamise või kinnitamise heakskiitmise otsuse teeb asjaomane pädev asutus.
 3. Pädevad asutused tagavad, et kõik olemasolevad andmed ja töödokumendid või nende tõestatud koopiad edastatakse Väärtpaberiturujärelevalvele võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 36 kuud pärast jõustumist]. Kõnealused pädevad asutused osutavad Väärtpaberiturujärelevalvele samuti igakülgset abi ja annavad nõu, et lihtsustada artikli 40 lõikes 1 osutatud haldurite järelevalve- ja täitmise tagamise tegevuse tõhusat ülevõtmist ja alustamist.
 4. Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb lõikes 1 osutatud pädevate asutuste õigusjärglasena kõigis haldus- või kohtumenetlustes, mis tulenevad kõnealuste pädevate asutuste järelevalve- ja täitmise tagamise tegevusest küsimustes, mis kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse.
 5. Mis tahes kriitilise tähtsusega võrdlusaluse haldurile antud luba, artikli 32 kohane tunnustamine ning artikli 33 kohane kinnitamise heakskiitmine, mille on andnud lõikes 1 osutatud pädev asutus, jääb kehtima ka pärast pädevuse Väärtpaberiturujärelevalvele üleandmist.“
 (20)Artikkel 53 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 53
 Väärtpaberiturujärelevalve läbivaatamised
 Väärtpaberiturujärelevalvel on volitus nõuda pädevalt asutuselt tõendavaid dokumente mis tahes otsuste kohta, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 51 lõike 2 esimese lõigu ja artikli 25 lõikega 3 ning artikli 24 lõike 1 täitmise tagamiseks võetud meetmete kohta.“
 Artikkel 9
 Määruse (EL) 2017/1129 (mis käsitleb väärtpaberite avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel avaldatavat prospekti) muudatused
 Määrust (EL) 2017/1129 muudetakse järgmiselt.
 (1)Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
 (b)punktis m esitatud mõiste „päritoluliikmesriik“ määratlusest jäetakse välja alapunkt iii;
 (c)lisatakse järgmised mõisted:
 „za)
 „kinnisvaraettevõtjad“ – ettevõtjad, kelle põhitegevus on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1893/2006* I lisa L jaos loetletud majandustegevusega;
 zb)
 „mäetööstusettevõtjad“ – ettevõtjad, kelle põhitegevus on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1893/2006 I lisa B jao osades 05–08 loetletud majandustegevusega;
 zc)
 „teaduslikul uurimistööl põhinevad ettevõtjad“ – ettevõtjad, kelle põhitegevus on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1893/2006 I lisa M jao osa 72 grupis 72.1 loetletud majandustegevusega;
 zd)
 „laevandusettevõtjad“ – ettevõtjad, kelle põhitegevus on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1893/2006 I lisa H jao osas 50 loetletud majandustegevusega.
 * Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).“
 (2)Artiklis 4 asendatakse lõige 2 järgmisega:
 „2. Sellise vabatahtlikult koostatud prospektiga, mille on kinnitanud vastavalt artikli 2 punktile m kindlaks määratud päritoluliikmesriigi pädev asutus või vastavalt artiklile 31a Väärtpaberiturujärelevalve, kaasnevad kõik õigused ja kohustused, mis kehtivad käesoleva määrusega nõutavale prospektile, ja selle suhtes kohaldatakse kõnealuse pädeva asutuse järelevalve all kõiki käesoleva määruse sätteid.“
 (3)Artiklis 20 asendatakse lõige 8 järgmisega:
 „8.
 Emitendi, pakkuja või reguleeritud turul kauplemisele võtmise taotleja taotlusel võib päritoluliikmesriigi pädev asutus anda prospekti kinnitamise üle teise liikmesriigi pädevale asutusele selle nõusolekul, olles sellest eelnevalt teavitanud Väärtpaberiturujärelevalvet, välja arvatud juhul, kui Väärtpaberiturujärelevalve täidab vastavalt artiklile 31a päritoluliikmesriigi pädeva asutuse rolli. Päritoluliikmesriigi pädev asutus annab esitatud dokumendid koos oma otsusega üleandmise kohta elektroonilisel kujul üle teise liikmesriigi pädevale asutusele oma otsuse tegemise kuupäeval. Sellisest üleandmisest teatatakse emitendile, pakkujale või reguleeritud turul kauplemisele võtmise taotlejale kolme tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil päritoluliikmesriigi pädev asutus oma otsuse tegi. Lõike 2 esimeses lõigus ja lõikes 3 sätestatud tähtaegu arvestatakse alates päritoluliikmesriigi pädeva asutuse otsuse tegemise kuupäevast. Määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 28 lõiget 4 ei kohaldata prospekti kinnitamise käesoleva lõike alusel üleandmise suhtes. Pärast kinnitamise üleandmise lõpuleviimist käsitatakse pädevat asutust, kellele prospekti kinnitamine on üle antud, käesoleva määruse kohaldamisel prospekti päritoluliikmesriigi pädeva asutusena.“
 (4)Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:
 (b)lisatakse järgmine lõige 6a:
 „6a.
 Lõike 6 erandina on Väärtpaberiturujärelevalvel volitus kontrollida seda, kas reklaam vastab lõigetes 2–4 sätestatud nõuetele igas päritoluliikmesriigis, kus reklaami levitatakse, järgmistel juhtudel:
 a) kui Väärtpaberiturujärelevalve on pädev asutus vastavalt artiklile 31a;
 b) mis tahes prospekti puhul, mis on koostatud vastavalt kolmanda riigi õigusaktidele ja mida kasutatakse liidus vastavalt artiklile 29.
 Ilma et see piiraks artikli 32 lõike 1 kohaldamist, ei käsitata Väärtpaberiturujärelevalve poolt reklaami kontrollimist üheski vastuvõtvas liikmesriigis väärtpaberite avaliku pakkumise või reguleeritud turul kauplemisele võtmise eeltingimusena.
 Kui Väärtpaberiturujärelevalve kasutab käesoleva artikli täitmise tagamiseks mis tahes järelevalve- ja uurimisvolitusi, mis on sätestatud artiklis 32, siis teatatakse sellest viivitamata asjaomase vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele.
 Liikmesriigi pädeva asutuse taotlusel kontrollib Väärtpaberiturujärelevalve esimese lõigu kohaselt kõiki oma jurisdiktsioonis levitatud reklaame Väärtpaberiturujärelevalve poolt vastavalt artiklile 31a heakskiidetud prospektide kõigi või teatavate kategooriate puhul. Väärtpaberiturujärelevalve avaldab nende liikmesriikide loetelu, mille puhul ta kõnealust kontrolli teeb, ja asjaomaste prospektide kategooriate loetelu ning ajakohastab seda korrapäraselt.“;
 (c)lõige 7 asendatakse järgmisega:
 „7.
 Vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused ja Väärtpaberiturujärelevalve võivad võtta tasu üksnes oma käesoleva artikli kohaste järelevalveülesannete täitmise eest. Tasu määrad avalikustatakse pädevate asutuste ja Väärtpaberiturujärelevalve veebisaitidel. Tasud peavad olema mittediskrimineerivad, mõistlikud ja järelevalveülesannetega proportsionaalsed. Vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused ja Väärtpaberiturujärelevalve ei kehtesta mingeid nõudeid ega haldusmenetlusi peale nende, mida on vaja nende käesoleva artikli kohaste järelevalveülesannete täitmiseks.“;
 (d)lõige 8 asendatakse järgmisega:
 „8.
 Erandina lõigetest 6 ja 6a võivad mis tahes kaks pädevat asutust, sealhulgas Väärtpaberiturujärelevalve, kui see on kohaldatav, sõlmida kokkuleppe, millega jäetakse piiriülestes olukordades või olukordades, mille suhtes kohaldatakse lõiget 6a, reklaami tegemise nõuetele vastavuse kontrollimise õigus päritoluliikmesriigi pädevale asutusele või olukordades, mille suhtes kohaldatakse lõiget 6a, vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele. Igast sellisest kokkuleppest teavitatakse Väärtpaberiturujärelevalvet, välja arvatud juhul, kui Väärtpaberiturujärelevalve on allkirjastanud vastavalt artiklile 31a kokkuleppe päritoluliikmesriigi pädeva asutusena. Väärtpaberiturujärelevalve avaldab selliste kokkulepete loetelu ja ajakohastab seda korrapäraselt.“
 (5)Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:
 (b) lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4.
 Kui põhiprospekti lõplikke tingimusi ei lisata ei põhiprospekti ega selle lisasse, edastab päritoluliikmesriigi pädev asutus need nende esitamise järel nii kiiresti kui võimalik elektrooniliselt Väärtpaberiturujärelevalvele ja juhul, kui põhiprospektist on varem teavitatud, siis vastuvõtva(te) liikmesriigi (liikmesriikide) pädevale asutusele.“;
 (c)lisatakse järgmine lõige 6a:
 „6a.
 Kõigi prospektide puhul, mille on koostanud vastavalt artiklile 29 kolmandate riikide emitendid, asendatakse käesolevas artiklis osutatud kinnitamistunnistus esitamistunnistusega.“
 (6)Artiklile 27 lisatakse järgmine lõige 3a:
 „3a.
 Lõigete 1, 2 ja 3 erandina, kui Väärtpaberiturujärelevalve on vastavalt artiklile 31a pädev asutus, siis koostatakse prospekt emitendi, pakkuja või reguleeritud turul kauplemisele võtmise taotleja valikul kas iga vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse aktsepteeritavas keeles või rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles.
 Iga vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus nõuab, et artiklis 7 osutatud kokkuvõte oleks kättesaadav tema ametlikus keeles või vähemalt ühes tema ametlikus keeles või mõnes muus kõnealuse liikmesriigi pädeva asutuse aktsepteeritavas keeles, kuid ei nõua prospekti muude osade tõlkimist.“
 (7)Artikkel 28 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 28
 Väärtpaberite avalik pakkumine või reguleeritud turul kauplemisele võtmine käesoleva määruse kohaselt koostatud prospekti alusel
 Kui kolmanda riigi emitent kavatseb pakkuda avalikkusele väärtpabereid liidus või taotleda väärtpaberite liidus asutatud reguleeritud turul kauplemisele võtmist käesoleva määruse kohaselt koostatud prospekti alusel, peab ta hankima oma prospektile artikli 20 kohaselt kinnituse Väärtpaberiturujärelevalvelt.
 Kui prospekt on vastavalt esimesele lõigule kinnitatud, kaasnevad sellega kõik õigused ja kohustused, mis kehtivad käesoleva määruse kohasele prospektile, ning prospekti ja kolmanda riigi emitendi suhtes kohaldatakse Väärtpaberiturujärelevalve järelevalve all kõiki käesoleva määruse sätteid.“
 (8)Artikkel 29 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 29
 Väätpaberite avalik pakkumine või reguleeritud turul kauplemisele võtmine kolmanda riigi õiguse kohaselt koostatud prospekti alusel
 1.
 Kolmanda riigi emitent võib pakkuda väärtpabereid liidus avalikult või taotleda liidus reguleeritud turul väärtpaberite kauplemisele võtmist, kui eelnevalt on avaldatud prospekt, mis on koostatud ja heaks kiidetud kooskõlas kolmanda riigi emitendi siseriikliku õigusega ja mille suhtes seda õigust kohaldatakse, järgmistel tingimustel:
 a)
 komisjon on vastu võtnud lõike 3 kohase rakendusotsuse;
 b)
 kolmanda riigi emitent on esitanud prospekti Väärtpaberiturujärelevalvele;
 c)
 kolmanda riigi emitent on esitanud kirjaliku kinnituse selle kohta, et prospekti on heaks kiitnud kolmanda riigi järelevalveasutus, ning kõnealuse asutuse kontaktandmed;
 d)
 prospekti puhul on täidetud artiklis 27 sätestatud keelenõuded;
 e)
 kõik kolmanda riigi emitendi poolt pakkumise või kauplemisele võtmise kohta liidus levitatud reklaamid vastavad artikli 22 lõigetes 2–5 sätestatud nõuetele;
 f) Väärtpaberiturujärelevalve on sõlminud koostöökokkulepped kolmanda riigi emitendi asjaomaste järelevalveasutustega vastavalt artiklile 30.
 Käesolevas määruses kasutatud mõiste „päritoluliikmesriigi pädev asutus“ tähendab kõikide käesolevas lõikes osutatud prospekte käsitlevate sätete puhul Väärtpaberiturujärelevalvet.
 2.
 Artiklites 24 ja 25 sätestatud nõudeid kohaldatakse selle kolmanda riigi õiguse kohaselt koostatud prospektide suhtes, kus on täidetud lõikes 1 sätestatud tingimused.
 3.
 Komisjon on õigus võtta kooskõlas artikliga 44 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks, kehtestades üldised samaväärsuse kriteeriumid vastavalt käesoleva määruse artiklites 6, 7, 11, 12 ja 13 ning IV peatükis sätestatud nõuetele.
 Kõnealustes delegeeritud õigusaktides sätestatud kriteeriumide põhjal võib komisjon võtta vastu rakendusotsuse, milles märgitakse, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalvemenetlusega tagatakse, et kõnealuse kolmanda riigi õiguse kohaselt koostatud prospektid vastavad õiguslikult siduvatele nõuetele, mille on samaväärne regulatiivne mõju käesolevas määruses sätestatud nõuetega. Selline rakendusotsus võetakse vastu kooskõlas artikli 45 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
 Komisjon võib seada rakendusotsuse kohaldamise eeltingimuseks, et kolmas riik täidab järjepidevalt ja tulemuslikult selles rakendusotsuses sätestatud nõudeid ja et Väärtpaberiturujärelevalve suudab tõhusalt täita oma ülesandeid seoses määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 33 lõikes 2a osutatud järelevalvega.“
 (9)Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1.
 Artikli 29 kohaldamiseks ja vajaduse korral artikli 28 kohaldamiseks sõlmib Väärtpaberiturujärelevalve kolmandate riikide järelevalveasutustega koostöökokkulepped nende kolmandate riikide asutustega peetava teabevahetuse kohta ja käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmise tagamise kohta kolmandates riikides. Kõnealused koostöökokkulepped tagavad vähemalt tõhusa teabevahetuse, mis võimaldab Väärtpaberiturujärelevalvel täita käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid.
 Kui kolmas riik on kantud nende jurisdiktsioonide loetellu, mille riiklikus rahapesuvastases poliitikas ja terrorismi rahastamise tõkestamise poliitikas on hinnanguliselt strateegilisi puudusi, mis kujutavad endast märkimisväärset ohtu liidu finantssüsteemile, nagu on osutatud kehtivas delegeeritud õigusaktis, mille komisjon on vastu võtnud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849* artiklile 9, siis ei sõlmi Väärtpaberiturujärelevalve erandina esimesest lõigust koostöökokkuleppeid selle kolmanda riigi järelevalveasutustega.
 Väärtpaberiturujärelevalve teavitab kõiki artikli 31 lõike 1 kohaselt määratud pädevaid asutusi kõikidest esimese lõigu kohaselt sõlmitud koostöökokkulepetest.
 * Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).“;
 (c)lõige 2 jäetakse välja;
 (d)lõige 3 nummerdatakse ümber lõikeks 2 ja asendatakse järgmisega:
 „2.
 Väärtpaberiturujärelevalve sõlmib kolmandate riikide järelevalveasutustega teabevahetust reguleerivad koostöökokkulepped üksnes tingimusel, et avaldatava teabe suhtes kohaldatakse vähemalt samaväärseid ametisaladuse hoidmise tagatisi, nagu on sätestatud artiklis 35.“;
 (e)lõige 4 jäetakse välja.
 (10)VII peatükki lisatakse järgmised artiklid 31a ja 31b:
 „Artikkel 31a
 Teatavat liiki prospektide järelevalve Väärtpaberiturujärelevalve poolt
 Järgmiste prospektide ja nende lisade puhul on Väärtpaberiturujärelevalve pädev asutus seoses nende prospektide kontrolli ja kinnitamisega, nagu on sätestatud artiklis 20, ning vastuvõtvate liikmesriikide pädevatele asutustele esitatavate teatistega, nagu on sätestatud artiklis 25:
 a)
 prospektid, mille on koostanud mis tahes juriidiline isik või isik, kes on asutatud või tegutseb Euroopa Liidus, ja mis on seotud ainult reguleeritud turul või selle konkreetses segmendis, millele saavad kõnealuste väärtpaberitega kauplemiseks juurdepääsu ainult kutselised investorid, kaubeldavate mittekapitaliväärtpaberite reguleeritud turul kauplemisele võtmisega;
 b)
 prospektid, mille on koostanud mis tahes juriidiline isik või isik, kes on asutatud või tegutseb Euroopa Liidus, ja mis on seotud varaga tagatud väärtpaberitega;
 c)
 prospektid, mille on koostanud Euroopa Liidus asutatud järgmist liiki ettevõtjad:
 i) kinnisvaraettevõtjad,
 ii) mäetööstusettevõtjad,
 iii) teaduslikul uurimistööl põhinevad ettevõtjad,
 iv) laevandusettevõtjad;
 d)
 prospektid, mille on koostanud kolmanda riigi emitendid vastavalt käesoleva määruse artiklile 28.
 Käesolevas määruses kasutatud mõiste „päritoluliikmesriigi pädev asutus“ tähendab kõikide esimeses lõigus loetletud prospekte käsitlevate sätete puhul Väärtpaberiturujärelevalvet.“
 (11)Lisatakse uus artikkel 34b:
 „Artikkel 31b
 Väärtpaberiturujärelevalvega seotud üleminekumeetmed
 1.
 Enne [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 36 kuud pärast jõustumist] pädevale asutusele kinnitamiseks esitatud artiklis 31a loetletud prospektide ja vajaduse korral nende lisade ja lõplike tingimuste järelevalvet teeb kuni nende kehtivuse lõpuni jätkuvalt kõnealune pädev asutus.
 Pädeva asutuse poolt neile prospektidele enne [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 36 kuud pärast jõustumist] antud kinnitus jääb kehtima ka pärast lõikes 2 osutatud pädevuste Väärtpaberiturujärelevalvele üleandmist.
 Nende prospektide ja vajaduse korral nende lisade ja lõplike tingimuste järelevalve suhtes kohaldatakse ka edaspidi õigusnorme, mis olid kohaldatavad ajal, mil need esitati pädevale asutusele.
 2.
 Väärtpaberiturujärelevalve võtab üle kõik pädevused ja kohustused, mis on seotud alates [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: 36 kuud pärast jõustumist] kinnitamiseks esitatud artiklis 31a loetletud prospektide järelevalve ja täitmise tagamise tegevusega. “
 (12)Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:
 (b)lõike 1 esimese lõigu sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
 „1.
 Selleks et täita käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid, on pädevatel asutustel ja Väärtpaberiturujärelevalvel kooskõlas riigisisese õigusega vähemalt järgmised järelevalve- ja uurimisvolitused:“;
 (c)lõike 1 esimese lõigu punkt j asendatakse järgmisega:
 „j) peatada kinnitamiseks esitatud prospekti kontroll või peatada väärtpaberite avalik pakkumine või reguleeritud turul kauplemisele võtmine või seda piirata, kui Väärtpaberiturujärelevalve või pädev asutus kasutab õigust rakendada keeldu või piirangut vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 artiklile 40 või 42, kuni keelu või piirangu lõppemiseni;“
 (d)lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Kui see on riigisisese õiguse kohaselt vajalik, võib pädev asutus või Väärtpaberiturujärelevalve paluda asjaomasel õigusasutusel otsustada esimeses lõigus osutatud volituste kasutamise üle.“;
 (e)lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2.
 Pädevad asutused ja Väärtpaberiturujärelevalve täidavad ja kasutavad oma lõikes 1 osutatud ülesandeid ja volitusi mõnel järgmistest viisidest:
 a)
 otse;
 b)
 koostöös muude ametiasutuste või Väärtpaberiturujärelevalvega;
 c)
 omal vastutusel, delegeerides need sellistele ametiasutustele või Väärtpaberiturujärelevalvele;
 d)
 suunates küsimuse pädevatele õigusasutustele.“;
 (f)lõige 5 asendatakse järgmisega:
 „5. Kui isik annab pädevale asutusele või Väärtpaberiturujärelevalve käesoleva määruse kohaselt teavet, siis ei loeta seda teabe avaldamisele lepingu või õigus- või haldusnormidega kehtestatud piirangute rikkumiseks ning ta ei kanna kõnealuse teatamisega seoses mingit vastutust.“
 (13)Artikli 35 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „2.
 Ametisaladuse hoidmise kohustust kohaldatakse kõikide isikute suhtes, kes töötavad või on töötanud pädeva asutuse või Väärtpaberiturujärelevalve heaks või kolmanda isiku heaks, millele pädev asutus või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on ülesandeid delegeerinud. Ametisaladuse alla kuuluvat teavet ei tohi avalikustada ühelegi teisele isikule ega ametiasutusele, välja arvatud juhul, kui avalikustamise kohustus tuleneb liidu või liikmesriigi õigusest.“
 (14)Artikli 38 lõike 1 viimane lõik asendatakse järgmisega:
 „Liikmesriigid teevad esimeses ja teises lõigus osutatud õigusnormid komisjonile ja Väärtpaberiturujärelevalvele üksikasjalikult teatavaks hiljemalt 21. juuliks 2019. Nad teavitavad komisjoni ja Väärtpaberiturujärelevalvet viivitamata kõigist õigusnormide hilisematest muudatustest.“
 (15)Lisatakse järgmine peatükk:
 „VIIIA PEATÜKK
 VÄÄRTPABERITURUJÄRELEVALVE VOLITUSED JA PÄDEVUS
 1. JAGU
 PÄDEVUS JA MENETLUSED
 Artikkel 43a
 Väärtpaberiturujärelevalve volituste kasutamine
 Väärtpaberiturujärelevalvele või selle ametnikele või teistele Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud isikutele artiklitega 43b–43d antud volitusi ei tohi kasutada sellise teabe või selliste dokumentide avaldamise nõudmiseks, millele kehtib kutsesaladus.
 Artikkel 43b
 Teabenõue
 1.
 Väärtpaberiturujärelevalve võib lihtteabenõude või otsusega nõuda, et järgmised isikud esitaksid kogu teabe, mida Väärtpaberiturujärelevalvel on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks:
 a)
 emitendid, pakkujad või reguleeritud turul kauplemisele võtmise taotlejad ning neid kontrollivad ja nende kontrolli all olevad isikud;
 b)
 punktis a osutatud isikute juhid;
 c)
 punktis a osutatud isikute audiitorid ja nõustajad;
 d)
 finantsvahendajad, kelle teenuseid kasutavad punktis a osutatud isikud, et väärtpabereid avalikult pakkuda või taotleda reguleeritud turul kauplemisele võtmist;
 e)
 avalikkusele pakutud või reguleeritud turul kauplemisele võetud väärtpaberite garantii andja.
 2.
 Lõikes 1 osutatud lihtteabenõudes tuleb:
 a)
 viidata käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele;
 b)
 nimetada nõude eesmärk;
 c)
 täpsustada, millise teabe esitamist nõutakse;
 d)
 esitada tähtaeg, mille jooksul teave tuleb esitada;
 e)
 esitada märkus selle kohta, et isik, kellelt teavet taotletakse, ei ole kohustatud teavet andma, aga taotlusele vabatahtlikult vastates ei tohi antav teave olla ebaõige ega eksitav;
 f)
 näidata ära sellise trahvi summa, mis tuleb artikli 43f kohaselt määrata juhul, kui esitatud teave on ebaõige või eksitav.
 3.
 Kui Väärtpaberiturujärelevalve nõuab teabe esitamist otsusega vastavalt lõikele 1, siis peab ta:
 a)
 viitama käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele;
 b)
 nimetama nõude eesmärgi;
 c)
 täpsustama, millise teabe esitamist nõutakse;
 d)
 määrama tähtaja, mille jooksul teave tuleb esitada;
 e)
 teavitama artiklis 43g sätestatud perioodilistest karistusmaksetest puhuks, kui nõutav teave esitatakse mittetäielikult;
 f)
 teavitama artiklis 43f sätestatud trahvist puhuks, kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad;
 g)
 teavitama õigusest kaevata otsus edasi Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogule ja õigusest vaidlustada otsus Euroopa Liidu Kohtus (edaspidi „Euroopa Kohus“) vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 60 ja 61.
 4.
 Nõutud teabe esitavad lõikes 1 osutatud isikud või nende esindajad ning juriidiliste isikute või ühenduste puhul, kellel ei ole juriidilise isiku staatust, isikud, kes on seaduse või põhikirja järgi volitatud neid esindama. Nõuetekohaselt volitatud advokaadid võivad esitada teavet oma klientide nimel. Viimased jäävad täielikult vastutavaks mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe esitamise eest.
 5.
 Väärtpaberiturujärelevalve edastab koopia lihtteabenõudest või oma otsusest viivitamata selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus lõikes 1 osutatud isikud, kellele teabenõue on suunatud, asuvad või on asutatud.
 Artikkel 43c
 Üldised uurimised
 1.
 Käesoleva määruse raames oma kohustuste täitmiseks võib Väärtpaberiturujärelevalve korraldada vajalikke uurimisi artikli 43b lõikes 1 osutatud isikute suhtes. Selleks antakse Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud ametnikele ja muudele isikutele õigus:
 a)
 kontrollida mis tahes dokumente, andmeid, protseduure ja muid oma ülesannete täitmisega seonduvaid materjale sõltumata nende salvestamiseks kasutatud andmekandjast;
 b)
 teha või saada nendest dokumentidest, andmetest, menetlustest ja muudest materjalidest tõestatud koopiaid või väljavõtteid;
 c)
 kutsuda artikli 43b lõikes 1 osutatud isikuid või nende esindajaid või töötajaid välja ja paluda neil anda suulisi või kirjalikke selgitusi kontrolli sisu ja eesmärgiga seotud asjaolude või dokumentide kohta ning salvestada vastuseid;
 d)
 küsitleda kõiki teisi füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kes annavad selleks nõusoleku, et koguda teavet uurimise sisu kohta;
 e)
 nõuda andmeid telefonikõnede ja andmeedastuse kohta.
 2.
 Lõikes 1 osutatud Väärtpaberiturujärelevalve poolt uurimiseks volitatud ametnikud ja muud isikud rakendavad oma õigusi, esitades kirjaliku volituse, milles on täpsustatud uurimise sisu ja eesmärk. Nimetatud volituses teavitatakse ka artiklis 43g sätestatud perioodilistest karistusmaksetest puhuks, kui nõutud dokumente, andmeid, teavet protseduuride kohta ja muid materjale või vastuseid artikli 43b lõikes 1 osutatud isikutele esitatud küsimustele ei esitata või kui need esitatakse mittetäielikult, ning artiklis 43f sätestatud trahvidest puhuks, kui artikli 43b lõikes 1 osutatud isikutele esitatud küsimustele antud vastused on ebaõiged või eksitavad.
 3.
 Artikli 43b lõikes 1 osutatud isikud peavad alluma Väärtpaberiturujärelevalve otsuse alusel algatatud uurimisele. Otsuses märgitakse uurimise sisu ja eesmärk, artiklis 43 g sätestatud perioodilised karistusmaksed, määruse (EL) nr 1095/2010 kohaselt olemasolevad õiguskaitsevahendid ja samuti õigus otsuse läbivaatamisele Euroopa Kohtu poolt.
 3.
 Aegsasti enne lõikes 1 osutatud uurimist teavitab Väärtpaberiturujärelevalve selle liikmesriigi pädevat asutust, kus uurimist kavatsetakse korraldada, uurimise toimumisest ning volitatud isikutest. Asjaomase pädeva asutuse ametnikud osutavad Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral neile volitatud isikutele abi nende ülesannete täitmisel. Asjaomase pädeva asutuse ametnikud võivad taotluse alusel samuti uurimises osaleda.
 5.
 Kui lõike 1 punktis e osutatud telefonikõnesid ja andmeedastust käsitlevate andmete taotlemiseks on kohaldatava liikmesriigi õiguse kohaselt nõutav siseriikliku õigusasutuse luba, siis esitatakse taotlus sellise loa saamiseks. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.
 6.
 Kui siseriiklik õigusasutus saab taotluse anda luba nõuda lõike 1 punktis e osutatud telefonikõnesid ja andmeedastust käsitlevaid andmeid, kontrollib selline asutus, kas:
 a) Väärtpaberiturujärelevalve otsus, millele on osutatud lõikes 3, on autentne;
 b) võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased.
 Punkti b kohaldamisel võib siseriiklik õigusasutus küsida Väärtpaberiturujärelevalvelt üksikasjalikke selgitusi, eelkõige põhjuste kohta, miks Väärtpaberiturujärelevalve kahtlustab käesoleva määruse rikkumist, kahtlustatava rikkumise raskusastme kohta ja selle isiku seotuse kohta, kellele sunnimeetmed on suunatud. Samas ei kontrolli siseriiklik õigusasutus uurimise vajalikkust ega nõua, et talle esitataks Väärtpaberiturujärelevalve toimikus sisalduv teave. Väärtpaberiturujärelevalve otsuse seaduslikkust saab kontrollida ainult Euroopa Kohus, järgides määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 61 sätestatud menetlust.
 Artikkel 43d
 Kohapealsed kontrollid
 1.
 Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks võib Väärtpaberiturujärelevalve korraldada artikli 43b lõikes 1 osutatud isikute äriruumides vajalikke kohapealseid kontrolle.
 2.
 Ametnikud ja muud isikud, keda Väärtpaberiturujärelevalve on volitanud tegema kohapealseid kontrolle, võivad siseneda nende isikute äriruumidesse, kelle suhtes kohaldatakse Väärtpaberiturujärelevalve uurimisotsust, ning sellistel volitatud isikutel on kõik artikli 43c lõikes 1 sätestatud õigused. Neil on samuti õigus pitseerida äriruume ning raamatupidamis- ja muid dokumente selliseks kontrollimise ajaks ja kontrolli läbiviimiseks vajalikus ulatuses.
 3.
 Väärtpaberiturujärelevalve teavitab kontrollidest piisavalt varakult enne kontrolle selle liikmesriigi pädevat asutust, kus kontrollimine toimub. Kui seda on vaja kontrolli nõuetekohaseks tegemiseks ja tõhususe tagamiseks, võib Väärtpaberiturujärelevalve pärast asjaomase pädeva asutuse teavitamist viia kohapealse kontrolli läbi ilma sellest eelnevalt teavitamata. Käesoleva artikli kohased kontrollid tehakse juhul, kui asjaomane asutus on kinnitanud, et tal ei ole selle kohta vastuväiteid.
 4.
 Väärtpaberiturujärelevalve poolt kohapealseid kontrolle tegema volitatud ametnikud ja muud isikud kasutavad oma õigusi, esitades kirjaliku volituse, milles täpsustatakse kontrolli sisu ja eesmärk ning artiklis 43g sätestatud perioodilised karistusmaksed, mida kohaldatakse juhul, kui asjaomased isikud ei allu kontrollile.
 5.
 Artikli 43b lõikes 1 osutatud isikud peavad alluma Väärtpaberiturujärelevalve otsusega ette nähtud kohapealsele kontrollile. Otsuses määratakse kindlaks kontrolli sisu ja eesmärk ning selle alustamise kuupäev ning teavitatakse artiklis 43g sätestatud perioodilistest karistusmaksetest ja määrusega (EL) nr 1095/2010 tagatud õiguskaitsevahenditest, samuti õigusest otsuse läbivaatamisele Euroopa Kohtu poolt.
 6.
 Selle liikmesriigi pädeva asutuse ametnikud ning pädeva asutuse poolt volitatud või määratud ametnikud, kus kontrollimine toimub, abistavad Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral aktiivselt Väärtpaberiturujärelevalve volitatud ametnikke ja muid isikuid. Kõnealuse pädeva asutuse ametnikud võivad taotluse alusel samuti kohapealsete kontrollide juures viibida.
 7.
 Väärtpaberiturujärelevalve võib ka paluda pädevatel asutustel enda nimel teha konkreetseid uurimistoiminguid ja kohapealseid kontrolle vastavalt käesolevas artiklis ja artikli 43c lõikes 1 sätestatule. Sel eesmärgil on pädevatel asutustel samad käesolevas artiklis ja artikli 43c lõikes 1 sätestatud õigused nagu Väärtpaberiturujärelevalvel.
 8.
 Kui Väärtpaberiturujärelevalve volitatud ametnikud ja teised kaasasolevad volitatud isikud leiavad, et isik ei nõustu käesoleva artikli kohaselt nõutud kontrolliga, osutab asjaomase liikmesriigi pädev asutus neile vajalikku abi, taotledes vajaduse korral abi politseid või samaväärselt õiguskaitseasutuselt, et volitatud isikutel oleks võimalik kohapealset kontrolli läbi viia.
 9.
 Kui lõikes 1 sätestatud kohapealseks kontrolliks või lõikes 7 sätestatud abiks on kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt nõutav siseriikliku õigusasutuse luba, tuleb seda taotleda. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.
 10.
 Kui siseriiklik õigusasutus saab taotluse korraldada lõikes 1 sätestatud kohapealne kontroll või osutada lõikes 7 sätestatud abi, kontrollib selline asutus, kas:
 a)
 Väärtpaberiturujärelevalve otsus, millele on osutatud lõikes 4, on autentne;
 b)
 võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased.
 Punkti b kohaldamisel võib siseriiklik õigusasutus küsida Väärtpaberiturujärelevalvelt üksikasjalikke selgitusi, eelkõige põhjuste kohta, miks Väärtpaberiturujärelevalve kahtlustab käesoleva määruse rikkumist, kahtlustatava rikkumise raskusastme kohta ja selle isiku seotuse kohta, kellele sunnimeetmed on suunatud. Samas ei kontrolli siseriiklik õigusasutus uurimise vajalikkust ega nõua, et talle esitataks Väärtpaberiturujärelevalve toimikus sisalduv teave. Väärtpaberiturujärelevalve otsuse seaduslikkust saab kontrollida ainult Euroopa Kohus, järgides määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 61 sätestatud menetlust.
 2. JAGU
 HALDUSKARISTUSED JA MUUD MEETMED
 Artikkel 43e
 Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvemeetmed
 1.
 Juhul kui Väärtpaberiturujärelevalve tuvastab vastavalt artikli 43i lõikele 5, et isik on toime pannud mõne artikli 38 lõike 1 punktis a loetletud rikkumise, võtab ta ühe või mitu järgmistest meetmetest:
 a)
 võtab vastu otsuse, millega isikult nõutakse rikkumise lõpetamist;
 b)
 võtab vastu otsuse, millega määratakse trahv vastavalt artiklile 43f;
 c)
 väljastab avalikud teadaanded.
 2.
 Lõikes 1 osutatud meetmete võtmisel arvestab Väärtpaberiturujärelevalve rikkumise laadi ja raskusastet, lähtudes järgmistest kriteeriumidest:
 a)
 rikkumise kestus ja sagedus;
 b)
 kas rikkumine on tinginud finantskuriteo või seda hõlbustanud või on muul viisil sellega seostatav;
 c)
 kas rikkumine on toime pandud tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu;
 d)
 rikkumise eest vastutava isiku vastutuse ulatus;
 e)
 rikkumise eest vastutava isiku finantstugevus, mida näitab vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek ja netovarad;
 f)
 rikkumise mõju jaeinvestorite huvidele;
 g)
 rikkumise eest vastutava isiku poolt rikkumise tulemusena teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi suurus või kolmandale isikule tekitatud kahju suurus, kui neid saab kindlaks määrata;
 h)
 rikkumise eest vastutava isiku valmidus teha Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd, ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi sissenõudmine;
 i)
 rikkumise eest vastutava isiku varasemad rikkumised;
 j)
 meetmed, mida rikkumise eest vastutav isik on pärast rikkumist võtnud, et ära hoida rikkumise kordumist.
 3.
 Väärtpaberiturujärelevalve teavitab põhjendamatu viivituseta rikkumise eest vastutavat isikut lõike 1 alusel võetud meetmetest ning teatab neist liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile. Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab üldsusele teabe iga sellise meetme kohta oma veebisaidil kümne tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmise kuupäeva.
 Esimeses lõigus osutatud üldsusele avalikustamine hõlmab järgmist:
 a)
 märkus selle kohta, et rikkumise eest vastutaval isikul on õigus otsus edasi kaevata;
 b)
 vajadusel märkus, millega kinnitatakse, et edasikaebus on esitatud, ja täpsustatakse, et selline kaebus ei peata otsuse täitmist;
 c)
 märkus selle kohta, et Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogu võib vaidlustatud otsuse täitmise peatada vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 60 lõikele 3.
 Artikkel 43f
 Trahvid
 1.
 Kui Väärtpaberiturujärelevalve teeb vastavalt artikli 43i lõikele 5 kindlaks, et isik on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu toime ühe või mitu artikli 38 lõike 1 punktis a loetletud rikkumistest, teeb ta käesoleva artikli lõike 2 kohaselt otsuse trahvi määramise kohta.
 Rikkumine loetakse tahtlikult toimepanduks, kui Väärtpaberiturujärelevalve tuvastab objektiivsed asjaolud, mis tõendavad, et isik on rikkumise toime pannud tahtlikult tegutsedes.
 2.
 Lõikes 1 osutatud trahvi maksimumsumma on järgmine:
 i)
 juriidilise isiku puhul 10 000 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 20. juuli 2017. aasta seisuga või 6 % selle juriidilise isiku aastasest kogukäibest vastavalt kõige viimasele finantsaruandele, mille juhtorgan on kinnitanud;
 ii)
 füüsilise isiku puhul 1 400 000 eurot, või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 20. juuli 2017. aasta seisuga.
 Kui punktis i käsitletud juhul on juriidiline isik emaettevõtja või sellise emaettevõtja tütarettevõtja, kes peab esitama konsolideeritud aastaaruande, nagu on sätestatud direktiivis 2013/34/EL, siis on asjakohane kogukäive aastas selline aastane kogukäive või vastav tululiik vastavalt raamatupidamise valdkonnas kehtivale asjakohasele liidu õigusele, mis on esitatud põhiemaettevõtja eelmise majandusaasta konsolideeritud aastaaruandes, mille on heaks kiitnud juhtorgan.
 3.
 Trahvi suuruse kindlaksmääramisel vastavalt lõikele 1 võtab Väärtpaberiturujärelevalve arvesse artikli 43e lõikes 2 sätestatud kriteeriume.
 4.
 Olenemata lõikest 3 on trahvisumma juhul, kui isik on saanud rikkumisest otsest või kaudset rahalist kasu, vähemalt võrdne saadud rahalise kasuga.
 5.
 Kui isiku tegevuse või tegevusetuse tulemusel pandi toime enam kui üks artikli 38 lõike 1 punktis a loetletud rikkumistest, kohaldatakse üksnes kõrgemat trahvisummat, mis on seotud ühega neist rikkumistest ja arvutatud vastavalt lõikele 3.
 Artikkel 43 g
 Perioodilised karistusmaksed
 1.
 Väärtpaberiturujärelevalve määrab oma otsusega perioodilised karistusmaksed, et sundida:
 a)
 isikut rikkumist lõpetama vastavalt otsusele, mis on tehtud artikli 43e lõike 1 punkti a alusel;
 b)
 artikli 43b lõikes 1 osutatud isikut:
 i)
 esitama artikli 43b alusel tehtud otsuses nõutud täielikku teavet;
 ii)
 alluma uurimisele ja eelkõige esitama täielikud dokumendid, andmed, protseduuride kirjeldused või muu vajaliku teabe ning täiendama ja parandama muud teavet, mis on esitatud uurimise käigus, mis on algatatud artikli 43c kohase otsusega;
 iii)
 alluma artikli 43d alusel tehtud otsuses määratud kohapealsele kontrollile.
 2.
 Perioodiline karistusmakse peab olema mõjus ja proportsionaalne. Perioodiline karistusmakse määratakse iga viivitatud päeva eest.
 3.
 Olenemata lõikest 2 on perioodiliste karistusmaksete summa 3 % eelmise majandusaasta keskmisest päevasest käibest või füüsiliste isikute puhul 2 % eelmise kalendriaasta keskmisest päevasest sissetulekust. Need summad arvutatakse alates kuupäevast, mis on sätestatud otsuses, millega määratakse perioodiline karistusmakse.
 4.
 Perioodiline karistusmakse määratakse maksimaalselt kuueks kuuks alates Väärtpaberiturujärelevalve otsuse teatavakstegemisest. Pärast selle perioodi möödumist vaatab Väärtpaberiturujärelevalve meetme läbi.
 Artikkel 43h
 Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete avalikustamine, laad, täitmine ja eelarvesse kandmine
 1.
 Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab üldsusele kõik vastavalt artiklitele 43f ja 43 g määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine ohustaks tõsiselt finantsturge või tekitaks asjaomastele osalistele ebaproportsionaalset kahju.
 2.
 Artiklite 43f ja 43g kohaselt määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on haldusliku iseloomuga.
 3.
 Kui Väärtpaberiturujärelevalve otsustab trahve või karistusmakseid mitte määrata, teavitab ta sellest Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja asjaomase liikmesriigi pädevaid asutusi ning avaldab oma otsuse põhjused.
 4.
 Artiklite 43f ja 43g kohaselt määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on täitmisele pööratavad.
 Täitmist reguleerivad selles liikmesriigis või kolmandas riigis kehtivad tsiviilkohtumenetluse normid, mille territooriumil täitmine aset leiab.
 5.
 Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summad kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse.
 3. JAGU
 MENETLUSED JA LÄBIVAATAMINE
 Artikkel 43i
 Järelevalvemeetmete võtmise ja trahvide määramise menetluseeskirjad
 1.
 Kui Väärtpaberiturujärelevalve leiab käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mis kujutaksid endast üht või mitut artikli 38 lõike 1 punktis a loetletud rikkumistest, määrab Väärtpaberiturujärelevalve juhtumi uurimiseks Väärtpaberiturujärelevalves sõltumatu uurija. Määratud uurija ei tohi osaleda ega olla varem osalenud otseselt ega kaudselt rikkumisega seonduva prospekti heakskiitmises ja ta peab täitma oma ülesandeid Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogust sõltumatult.
 2.
 Lõikes 1 osutatud uurija uurib väidetavaid rikkumisi, võttes arvesse uurimise all olevate isikute esitatud seisukohti, ja esitab Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule uurimistulemusi kajastava täieliku toimiku.
 3.
 Oma ülesannete täitmisel on uurijal õigus esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 43b ning viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artiklitele 43c ja 43d.
 4.
 Oma ülesannete täitmisel on uurijal juurdepääs kõikidele Väärtpaberiturujärelevalve poolt järelevalvetegevuse käigus kogutud dokumentidele ja teabele.
 5.
 Uurimise lõpetamisel ja enne uurimistulemusi kajastava toimiku esitamist Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule annab uurija isikutele, kes on uurimise all, võimaluse esitada uuritavates küsimustes oma seisukohad. Uurija uurimistulemused põhinevad üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta asjaomastel isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
 6.
 Käesoleva artikli kohaste uurimiste käigus tagatakse täielikult uurimise all olevate isikute kaitseõigus.
 7.
 Uurimistulemusi kajastava toimiku esitamisel Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule teavitab uurija sellest uurimise all olevaid isikuid. Uurimise all olevatel isikutel on õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet, mis mõjutab kolmandaid isikuid.
 8.
 Uurija uurimistulemusi kajastava toimiku põhjal ja juhul, kui uurimise all olevad isikud seda taotlevad, otsustab Väärtpaberiturujärelevalve pärast nende isikute seisukohtade ärakuulamist vastavalt artiklile 43j, kas uurimise all olevad isikud on toime pannud ühe või mitu artikli 38 lõike 1 punktis a loetletud rikkumistest, ning võtab rikkumise toimepaneku korral järelevalvemeetme vastavalt artiklile 43e ja määrab trahvi vastavalt artiklile 43f.
 9.
 Uurija ei osale Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu aruteludes ega sekku ühelgi muul viisil Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu otsustusprotsessi.
 10.
 Komisjon võtab kooskõlas artikliga 44 vastu delegeeritud õigusaktid, et määrata kindlaks menetluseeskirjad trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise õiguse kasutamiseks, sealhulgas sätted, mis käsitlevad kaitseõigust, ajalised sätted, trahvide või perioodiliste karistusmaksete kogumine ning trahvide ja karistusmaksete määramise ja täitmise aegumistähtajad.
 11.
 Väärtpaberiturujärelevalve annab asjad kriminaalkorras süüdistuse esitamiseks üle asjaomastele riiklikele asutustele, kui ta leiab käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, millel võib olla kuriteo koosseis. Lisaks sellele hoidub väärtpaberiturujärelevalve hoidub trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisest, kui samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks või süüdi mõistetud siseriikliku õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on juba omandanud res judicata õigusmõju.
 Artikkel 43j
 Uurimise all olevate isikute ärakuulamine
 1.
 Enne otsuse tegemist artiklite 43e, 43f ja 43g alusel annab Väärtpaberiturujärelevalve isikutele, kelle suhtes on algatatud uurimine, võimaluse esitada oma seisukoht Väärtpaberiturujärelevalve uurimistulemuste kohta. Väärtpaberiturujärelevalve otsused põhinevad üksnes sellistel uurimistulemustel, mille kohta isikutel, kes kuuluvad uurimise alla, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
 Esimest lõiku ei kohaldata, kui selleks, et ennetada märkimisväärset ja otsest kahju finantssüsteemile, on vaja rakendada artikli 43e kohaseid kiireid meetmeid. Sellisel juhul võib Väärtpaberiturujärelevalve teha vaheotsuse ning peab andma asjaomastele isikutele võimaluse esitada oma seisukohad võimalikult kiiresti pärast otsuse vastuvõtmist.
 2.
 Uurimise käigus tagatakse täielikult uurimise all olevate isikute kaitseõigus. Neil on õigus tutvuda Väärtpaberiturujärelevalve toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet ega Väärtpaberiturujärelevalve asutusesiseseks kasutuseks ette nähtud ettevalmistavaid dokumente.
 Artikkel 43k
 Otsuste läbivaatamine Euroopa Kohtus
 Euroopa Kohtul on täielik pädevus läbi vaadata otsuseid, millega Väärtpaberiturujärelevalve on määranud trahve või perioodilisi karistusmakseid. Euroopa Kohus võib määratud trahvi või perioodilise karistusmakse tühistada, seda vähendada või suurendada.
 4. JAGU
 TASUD JA DELEGEERIMINE
 Artikkel 43l
 Järelevalvetasud
 1.
 Väärtpaberiturujärelevalve võtab emitentidelt, pakkujatelt või reguleeritud turul kauplemisele võtmise taotlejatelt tasu vastavalt käesolevale määrusele ja vastavalt lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktile. See tasu katab täielikult Väärtpaberiturujärelevalve vajalikud kulutused, mis on seotud prospektide ja nende lisade kontrollimise ja kinnitamisega ning neist vastuvõtvate liikmesriikide pädevatele asutustele teatamisega, ning kõigi nende kulutuste hüvitamise, mis pädevatel asutustel võivad tekkida käesoleva määruse alusel ülesannete täitmisel, eelkõige tulenevalt ülesannete delegeerimisest kooskõlas artikliga 43m.
 2.
 Konkreetselt emitendilt, pakkuljalt või reguleeritud turul kauplemisele võtmise taotlejalt võetava üksiklõivu summa katab kõik halduskulud, mida Väärtpaberiturujärelevalve on kandnud oma sellise tegevuse käigus, mis on seotud kõnealuse emitendi, pakkuja või reguleeritud turul kauplemisele võtmise taotleja koostatud prospekti ja selle lisadega. See on proportsionaalne emitendi, pakkuja või reguleeritud turul kauplemisele võtmise taotleja käibega.
 3.
 Komisjon võtab kooskõlas artikliga 44 vastu delegeeritud õigusaktid, et määrata kindlaks tasu liik, see, mille eest tasu tuleb maksta, tasumäär ja tasu maksmise viis.
 Artikkel 43m
 Väärtpaberiturujärelevalve ülesannete delegeerimine pädevatele asutustele
 1.
 Kui see on järelevalveülesande nõuetekohaseks täitmiseks vajalik, võib Väärtpaberiturujärelevalve delegeerida konkreetseid järelevalveülesandeid liikmesriigi pädevale asutusele kooskõlas suunistega, mille Väärtpaberiturujärelevalve on välja andnud vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16. Sellised konkreetsed järelevalveülesanded võivad eelkõige hõlmata volitusi esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 43b ning viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artiklitele 43c ja 43d.
 Erandina esimesest lõigust ei delegeerita prospektide ja nende lisade kontrolli, kinnitamist ja nendest teatamist ning rikkumistega seotud lõpphindamist ja järelevalvealaste otsuste tegemist.
 2.
 Enne teatava ülesande delegeerimist vastavalt lõikele 1 konsulteerib Väärtpaberiturujärelevalve asjakohase pädeva asutusega järgmistes küsimustes:
 a)
 delegeeritava ülesande ulatus;
 b)
 ülesande täitmise ajakava ning
 c)
 vajaliku teabe edastamine Väärtpaberiturujärelevalve poolt ja Väärtpaberiturujärelevalvele.
 3.
 Väärtpaberiturujärelevalve hüvitab kulud, mida pädev asutus on kandnud delegeeritud ülesannete täitmisel, kooskõlas artikli 43l lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusaktiga.
 4.
 Väärtpaberiturujärelevalve vaatab lõike 1 kohase volituste delegeerimise läbi sobilike ajavahemike järel. Volituste delegeerimine võidakse igal ajal tagasi võtta.
 5.
 Ülesannete delegeerimine ei mõjuta Väärtpaberiturujärelevalve vastutust ega piira Väärtpaberiturujärelevalve võimet täita delegeeritud ülesandeid ja teha nende täitmise üle järelevalvet.“
 Artikkel 10
 Üleminekusätted
 4.Artikkel 1. Juhatuse liikmete ametisse nimetamise menetlus avaldatakse pärast artiklite 1, 2 ja 3 jõustumist. Kuni selle ajani, kui juhatuse uue struktuuri (Executive Board) kõik liikmed asuvad ametisse, jätkavad oma ülesannete täitmist järelevalvenõukogu ja juhatuse vana struktuur (Management Board).
 5.Enne artiklite 1, 2 ja 3 jõustumist ametisse nimetatud eesistujad jätkavad oma ülesannete ja kohustuste täitmist kuni oma ametiaja lõpuni. Pärast artiklite 1, 2 ja 3 jõustumist järgitakse uute eesistujate väljavalimisel ja ametisse nimetamisel uut ametisse nimetamise menetlust.
 Artikkel 11
 Jõustumine ja kohaldamine
 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Käesolevat määrust kohaldatakse alates [24 kuud pärast jõustumist].
 Artikleid 1, 2 ja 3 kohaldatakse alates [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: kolm kuud pärast jõustumist]. Artikli 1 punkti [artikkel 62], artikli 2 punkti [artikkel 62] ja artikli 3 punkti [artikkel 62] kohaldatakse siiski alates 1. jaanuarist [Väljaannete Talitus: palun lisada kuupäev: selle aasta 1. jaanuar, mis järgneb ühe aasta möödumisele jõustumisest].
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel
 Nõukogu nimel
 president
 eesistuja
 Finantsselgitus – „Ametid“
 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus
 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad
 1.3.Ettepaneku/algatuse liik
 1.4.Eesmärgid
 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.6.Meetme kestus ja finantsmõju
 1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid
 2.HALDUSMEETMED
 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem
 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 3.2.Hinnanguline mõju kuludele
 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele
 3.2.2.Hinnanguline mõju [asutuse] assigneeringutele
 3.2.3.Hinnanguline mõju [asutuse] inimressurssidele
 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 3.3.Hinnanguline mõju tuludele
 FINANTSSELGITUS
 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus
 Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse
 - Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve),
 - Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve),
 - Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve),
 ning muudetakse
 määrust (EL) 2015/760 Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta;
 määrust (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta;
 määrust (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta; määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta;
 direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta;
 määrust (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks;
 määrust (EL) 2017/1129, mis käsitleb väärtpaberite avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel avaldatavat prospekti;
 direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II).
 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad
 Poliitikavaldkond: finantsstabiilsus, finantsteenused ja kapitaliturgude liit
 Tegevusala: finantsstabiilsus
 1.3.Ettepaneku/algatuse liik
 ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
 ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
 39
 ⌧ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
 ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet
 1.4.Eesmärgid
 1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
 Edendada tugevama tööstusbaasiga, süvendatumat ja õiglasemat siseturgu.
 1.4.2.Erieesmärgid
 Erieesmärk nr
 2.5. Finantsvaldkonna õigusraamistik on ära hinnatud, asjakohaselt rakendatud ja jõustatud kõikjal ELis.
 1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju
 Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
 Euroopa järelevalveasutused tagavad suurema järelevalvealase ühtsuse, mida iseloomustab tugevam ELi mõõde. Suurem järelevalvealane ühtsus võib vähendada kõikide järelevalve alla kuuluvate üksuste halduskoormust ja luua piiriüleste üksuste nõuete täitmisega seotud kulusid vähendades täiendava sünergia, kaitstes samal ajal süsteemi turuosaliste õigusliku arbitraaži eest.
 Euroopa järelevalveasutused saavad paremini koordineerida riikide ametiasutuste tegevust ja teha vajaduse korral otsest järelevalvet. Sellist suuremat rolli omades saavad nad edendada turgude integreerimist ja hõlbustada piiriülest äritegevust.
 Järelevalvealase ühtsuse suurendamine ja võrdsete võimaluste loomine kogu ühtsel turul, kus on kasutusel ühtne tasude kehtestamise mehhanism, võimaldab Euroopa järelevalveasutustel kaasata rahalisi vahendeid (selge ja läbipaistva mehhanismi alusel, järgides võrdse kohtlemise põhimõtet), et täielikult täita oma praegusi ja tulevasi ülesandeid ja volitusi. Selline tulemus oleks kokkuvõttes kasulik kõikidele turuosalistele.
 1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad
 Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 Võimalikud näitajad:
 •
 vastuvõetud tehniliste standardite arv võrreldes väljatöötamist vajavate standardite arvuga;
 •
 tähtaja jooksul komisjonile heakskiitmiseks esitatud tehniliste standardite eelnõude arv;
 •
 esitatud, kuid komisjoni poolt tagasi lükatud tehniliste standardite arv;
 •
 vastuvõetud mittesiduvate soovituste arv võrreldes väljatöötamist vajavate soovituste arvuga;
 •
 pädevate asutuste esitatud selgitustaotluste arv;
 •
 liidu õiguse rikkumise juhtumite edukalt lõpetatud uurimiste arv;
 •
 liidu õiguse rikkumise juhtumi uurimise keskmine kestus;
 •
 liidu õiguse ilmselge rikkumise eest tehtud hoiatuste arv;
 •
 selliste vahendatud erimeelsuste arv, mille puhul jõuti eduka lõpptulemuseni ilma siduva lahenduseta;
 •
 EBA/EIOPA/ESMA osalusega kolleegiumide arv;
 •
 pädevate asutustega korraldatud kahepoolsete kohtumiste arv;
 •
 ühiste kohapealsete kontrollide arv;
 •
 järelevalveasutuste töötajate koolitustundide arv;
 •
 vahetustes osalevate / lähetusse suunatud töötajate arv;
 •
 tehtud vastastikuste hindamiste arv;
 •
 ühtsuse tagamisega seoses tuvastatud ja kõrvaldatud takistuste arv;
 •
 uued ühtsust edendavad praktilised vahendid ja meetmed;
 •
 finantskirjaoskus- ja finantsharidusalaste algatuste arv;
 •
 avaldatud analüütiliste uuringute arv;
 •
 kohapealsete kontrollide ja eriuurimiste arv;
 •
 järelevalve alla kuuluvate üksustega korraldatud kohtumiste arv;
 •
 järelevalve alla kuuluvate ettevõtjate esitatud kaebuste/apellatsioonide arv;
 •
 vastuvõetud ametlike hädaolukordi käsitlevate otsuste arv;
 •
 andmetega täiendatud andmebaaside arv;
 •
 tehtud stressitestide või samaväärsete testide arv;
 •
 kavandatud ja vastuvõetud lõpliku eelarve suhe (aastas).
 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused
 Käesolev ettepanek peaks käsitlema järgmisi küsimusi:
 1) volitused: õigusnormide ühtlustamine ühtsete eeskirjadega on ühtse turu seisukohast küll tähtis, kuid sellest ei piisa. Ühtse turu paremaks toimimiseks ning õigusliku arbitraaži ja konkurentsi moonutamise riski vähendamiseks on sama oluline ELi õigusaktide tõlgendamise ja kohaldamise ühtne käsitlus. Seoses sellega peavad Euroopa järelevalveasutustel olema vahendid, et toetada järelevalvealast ühtsust suurendavate meetmete ja teatavates valdkondades otsese järelevalve kaudu liidu õiguse ja tulemuslike ühtsete järelevalvestandardite nõuetekohast kohaldamist kogu ELis. Kapitaliturgude liidu kontekstis kehtib see eelkõige ESMA kohta. Seetõttu on selle seadusandliku ettepaneku eesmärk anda turgude integreerimise edendamiseks uued volitused (ESMA-le) ja tugevdada või täpsustada Euroopa järelevalveasutuste määrustes sätestatud olemasolevaid volitusi;
 2) juhtimine: praeguse juhtimiskorralduse peamine probleem seisneb järelevalvenõukogu ja juhatuse koosseisus, mis ei võimalda piisavalt edendada ELi huve otsuste tegemisel ja takistab Euroopa järelevalveasutusi oma volitusi täielikult täitmast, kuna pärsib teatavate olemasolevate vahendite kasutamist. Probleem tuleneb asjaolust, et Euroopa järelevalveasutuste juhatused ja järelevalvenõukogud koosnevad eelkõige riiklike pädevate asutuste esindajatest, kellel ainsana on ka hääleõigus (v.a juhatuses eelarve hääletuse korral, kus sõnaõigus on ka komisjonil). See tekitab huvide konflikti. Peale selle on eesistuja roll ja volitused samuti väga piiratud; eesistuja nimetab ametisse järelevalvenõukogu, mis vähendab tema autoriteeti ja sõltumatust. Järelevalvenõukogud on pealegi ülekoormatud, samal ajal kui juhatuste ülesanded on piiratumad, mis ei võimalda kiiresti otsuseid teha. Lisaks sellele mõjutab juhtimiskorraldus Euroopa järelevalveasutuste valmisolekut kasutada teatavaid vahendeid (nt siduvat vahendusmenetlust), vastastikuste eksperdihinnangute ulatust, liidu õiguse rikkumist puudutavate menetluste algatamist või järelmeetmete aruannete vastuvõtmist;
 3) rahastamine: praegune rahastamissüsteem oleks vaja läbi vaadata, et tagada Euroopa järelevalveasutuste tulemuslik toimimine ja nende tegevuskulude õiglane jagamine. Kuna seadusandliku ettepaneku eesmärk on suurendada Euroopa järelevalveasutuste rolli järelevalve valdkonnas, tuleb rahastamist kohandada (tõenäoliselt seda suurendades) tingimustes, kus nii ELi kui ka liikmesriikide eelarved on surve all. Peale selle tähendab Euroopa järelevalveasutuste täielik rahastamine riiklikest vahenditest seda, et avaliku sektori rahaga makstakse erasektori konkreetsele osale suunatud teenuse eest. Euroopa järelevalveasutuste kulude tõhusama ja õiglasema jaotamise majandustegevuses osalejate vahel saaks saavutada juhtumipõhise jaotamise põhimõtet järgides ja tagades vähemalt osalise rahastamise asjaomaste ettevõtjate vahenditest. Praegune süsteem ei ole täiesti õiglane mõne riikliku pädeva asutuste suhtes, kes annab ebaproportsionaalselt suure osa vahenditest võrreldes kõnealuse sektori suurusega asjaomastes liikmesriikides.
 1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.
 ELi tasandi meetmete põhjused (ex ante)
 2017. aasta hindamine näitab, et ELi meetmed on Euroopa järelevalveasutuste olemasolevate volituste, juhtimisraamistiku ja rahastamisraamistiku valdkonnas kindlaks tehtud probleemide lahendamiseks põhjendatud ja vajalikud. Iga asjakohane meede eeldab Euroopa järelevalveasutuste määruste muutmist. Euroopa järelevalveasutused on liidu asutused, kelle volitusi ja tegevust saab muuta üksnes liidu seadusandja – käesoleval juhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 alusel.
 Oodatav tekkiv liidu lisaväärtus (ex post)
 Euroopa järelevalveasutuste loomisega tunnistati vajadust ELi tasandi järelevalvesüsteemi järele, et tõhustada tarbijate ja investorite kaitset ning kestlikult suurendada finantssüsteemi stabiilsust ja tõhusust kogu ELis. Need eesmärgid saavutatakse paremini liidu tasandil.
 Sidusrühmad möönavad, et Euroopa järelevalveasutused on aidanud oluliselt tõhustada riiklike järelevalveasutuste vahelist tegevuse koordineerimist ja koostööd ning neil on olnud peamine roll selle tagamisel, et finantsturud kogu ELis toimivad nõuetekohaselt, on hästi reguleeritud ja kontrollitud ning tarbijad on paremini kaitstud.
 Pidades silmas finantsturgude üha suuremat seotust nii ELis kui ka kogu maailmas, on vajadus Euroopa järelevalveasutuste järele veelgi suurem ja nende panus tulemusliku järelevalve tegemisse kogu ELis veelgi olulisem. Euroopa järelevalveasutused on kapitaliturgude liidu loomiseks tehtavate jõupingutuste keskmes, võttes arvesse nende keskset rolli turgude integreerimise edendamisel ja ühtsest turust tulenevate võimaluste loomisel finantssektori ettevõtjatele ja investoritele.
 Tagasipöördumine riikliku järelevalveraamistiku juurde, mis põhineb päritoluriigi kontrolli põhimõttel, millele lisanduvad minimaalsed usaldatavusstandardid ja vastastikune tunnustamine, ei võimaldaks lihtsalt vastata ELi finantsturgude ja eelkõige kapitalturgude raamistiku edasise integreerimise pakilisele vajadusele. Sellel oleksid negatiivsed tagajärjed ELi suutlikkusele suurendada pikaajalisi investeeringuid ja luua rahastamisallikad ELi ettevõtetele, mis on ELi majanduse tugevdamiseks ja töökohti loovate investeeringute stimuleerimiseks vajalikud elemendid.
 1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid
 Kolm Euroopa järelevalveasutust alustasid tegevust ELi sõltumatute asutustena 2011. aasta jaanuaris vastavalt 2010. aasta Euroopa järelevalveasutuste määrustele.
 Komisjon hindas 2014. aastal Euroopa järelevalveasutuste tegevust. Ta leidis, et Euroopa järelevalveasutuste tegevustulemused olid head, kuid tegi siiski kindlaks neli valdkonda, kus võiks kaaluda paranduste tegemist: 1) rahastamisraamistik (millega asendatakse praegune raamistik); 2) volitused (nt suurem keskendumine järelevalvealasele ühtsusele, olemasolevate volituste tulemuslik kasutamine ning nende täpsustamine ja võimaluse korral suurendamine); 3) juhtimine (nt tõhusam asutusesisene juhtimine, et tagada otsuste tegemine ELi kui terviku huvidest lähtudes) ja 4) järelevalvestruktuur (selliste struktuurimuudatuste hindamine nagu asutuste koondamine ühes kohas asuvaks üheks asutuseks või nn kahe tipu lähenemisviisi kehtestamine).
 2013. aasta oktoobris analüüsis Euroopa järelevalveasutuste tegevust ka Euroopa Parlament. Osa Euroopa järelevalveasutuste tegevustulemuste kohta tehtud järeldustest olid väga sarnased komisjoni järeldustega, sealhulgas tähelepanek selle kohta, et vaatlusperiood oli väga lühike. Euroopa Parlamendi aruanne sisaldas üksikasjalikku loetelu parandamist vajavatest aspektidest, millest mõned nõuavad seadusandlike muudatuste tegemist. Lisaks sellele nõudis Euroopa Parlament oma 2014. aasta märtsi resolutsioonis Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi läbivaatamise kohta komisjonilt uute seadusandlike ettepanekute esitamist Euroopa järelevalveasutuste läbivaatamiseks sellistes valdkondades nagu juhtimine, esindamine, järelevalvealane koostöö ja ühtsus ning volituste suurendamiseks.
 Nõukogu leidis 2014. aasta novembris, et Euroopa järelevalveasutuste tegevuse, juhtimise ja rahastamise parandamiseks tuleks kaaluda sihtotstarbeliste kohanduste tegemist.
 Käesolevas seadusandlikus ettepanekus on arvesse võetud varasemate hindamiste raames tõstatatud küsimusi ja sidusrühmade taotlusi (sh neid, mis esitati komisjoni tõendite esitamise kutse peale ja kapitaliturgude liiduga seoses). Eelkõige on aga arvestatud 2017. aasta kevadel tehtud hindamist, mille tulemusena leiti, et Euroopa järelevalveasutused on üldjoontes täitnud oma praegused eesmärgid ja nende valdkondlik järelevalvestruktuur on asjakohane. Tulevaste probleemidega toimetulemiseks soovitati siiski sihipäraste paranduste tegemist, eelkõige seoses Euroopa järelevalveasutuste volituste suurendamise, juhtimisraamistiku ja rahastamisraamistikuga.
 1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega
 Käesoleva ettepaneku eesmärgid on kooskõlas ELi mitme muu poliitika ja käimasoleva algatusega, mille eesmärk on i) arendada majandus- ja rahaliitu, ii) arendada kapitaliturgude liitu ning iii) suurendada ELi tasandi järelevalve tõhusust ja tulemuslikkust nii ELis kui ka sellest väljaspool.
 Esiteks on see ettepanek kooskõlas majandus- ja rahaliiduga. Viie juhi aruandes „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine“ rõhutati, et kapitaliturgude tihedam integreerimine ja alles jäänud riiklike takistuste järkjärguline kõrvaldamine võivad põhjustada uusi ohte finantsstabiilsusele. Selle aruande kohaselt on vaja laiendada ja tugevdada järelevalveraamistikku, et tagada kõikide finantsturuosaliste usaldatavus. Viie juhi aruandes leiti, et see võib lõpuks viia üheainsa Euroopa kapitaliturgude järelevalveasutuse loomiseni. Hiljutises aruteludokumendis majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta rõhutati, et „[e]smatähtis on integreeritum järelevalveraamistik, mis tagab finantssektori eeskirjade ühtse rakendamise, ja tsentraliseeritum järelevalvenõuete täitmise tagamine“. Kuigi käesolev seadusandlik ettepanek ei ole pühendatud üheainsa kapitaliturgude järelevalveasutuse loomisele, on selle eesmärk karmistada järelevalveraamistikku. Ühtlasi nähakse selles ette mõne järelevalvealase kohustuse (nt teatavate ELi prospektide, võrdlusaluste haldurite, aruandlusteenuste pakkujate ja mõningate ELi fondide heakskiitmine) üleandmine ELi tasandile ja eelkõige ESMA-le.
 Teiseks on see ettepanek kooskõlas kapitaliturgude liidu projektiga. Mitmekesisemate rahastamiskanalite edendamisega aitab kapitaliturgude liit suurendada ELi finantssüsteemi vastupanuvõimet. Samal ajal tuleb olla valvas kapitaliturgudel ilmnevate finantsriskide suhtes. Seepärast on järelevalveraamistiku kvaliteet hästi toimivate ja integreeritud kapitaliturgude jaoks vajalik element. Seadusandlik ettepanek peaks tagama ühtsete eeskirjade ühetaolise rakendamise kogu ühtsel turul. Sel eesmärgil ja õigusliku arbitraaži vältimiseks kohaldatakse sarnase suuruse ja riskiprofiiliga finantssektori ettevõtjate suhtes ühesugust järelevalvet olenemata nende asukohast ELis.
 Kolmandaks on ettepanek kooskõlas üldise eesmärgiga suurendada ELi tasandi järelevalve tõhusust ja tulemuslikkust nii ELis kui ka sellest väljaspool. ELis on viimastel aastatel ellu viidud mitu reformi, et muuta pangandus-, kindlustus- ja kapitaliturgude sektor läbipaistvamaks, hästi reguleerituks ja usaldusväärsemaks. Täpsustades Euroopa järelevalveasutuste mõningaid volitusi (nt vaidluste lahendamine, sõltumatud hindamised) ja muutes nende asutuste juhtimisstruktuuri, saavutatakse ettepanekuga tõhusam järelevalve ELis. Peale selle sisaldavad ELi finantsõigusaktid üha sagedamini kolmandaid riike käsitlevaid sätteid, mis annavad kolmandate riikide ettevõtetele juurdepääsu ELi turule, tavaliselt tingimusel, et neil on tegevusluba riigis, mille õiguskord on samaväärne ELi omaga ja kus on kehtestatud tulemuslik vastastikune mehhanism ELi ettevõtetele juurdepääsu tagamiseks. Seadusandlikus ettepanekus märgitakse selgemalt, et Euroopa järelevalveasutused võivad aidata komisjonil jälgida arengusuundumusi kolmandates riikides (st nii regulatiivset, järelevalve ja turu arengut kolmandas riigis kui ka kolmandate riikide ametiasutuste järelevalveandmeid), mille kohta komisjon on teinud positiivse samaväärsust kinnitava otsuse. Selle järelevalve eesmärk on tagada, et samaväärsust kinnitava otsuse aluseks olevad tingimused on endiselt täidetud, keskendudes eelkõige nendele arengusuundumustele kolmandates riikides, mis võivad mõjutada liidu või ühe või enama liikmesriigi finantsstabiilsust.
 Neljandaks on käesolev seadusandlik ettepanek ka kooskõlas komisjoni hiljutise ettepanekuga, mis käsitleb kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korda ja sellega seotud asutusi ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõudeid
 40
 . Kõnealuse ettepanekuga kehtestatakse ELi kesksete vastaspoolte üle tehtava järelevalve üleeuroopaline käsitlus. Vastloodud järelevalvemehhanism allub ESMA-le, kes vastutab ühtsema ja järjekindlama järelevalve eest ELi kesksete vastaspoolte üle, aga ka usaldusväärsema järelevalve eest kolmandates riikides asuvate kesksete vastaspoolte üle.
 1.6.Meetme kestus ja finantsmõju
 ◻ Piiratud kestusega ettepanek/algatus
 –◻
 Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
 –◻
 Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
 ⌧ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
 –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku 2019–2020,
 –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
 1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid
 41
 ◻ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt
 –◻
 rakendusametite kaudu
 ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
 ⌧ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud
 ◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);
 ◻ Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF);
 ⌧ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele;
 ◻ avalik-õiguslikele asutustele;
 ◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, tingimusel et nad esitavad piisavad finantstagatised;
 ◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;
 ◻ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.
 Märkused
 Ei kohaldata
 2.HALDUSMEETMED
 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 Täpsustage tingimused ja sagedus.
 Kooskõlas kehtiva korraga koostavad Euroopa järelevalveasutused korrapäraselt oma tegevuse kohta aruandeid (sealhulgas sisearuanded kõrgemale juhtkonnale, aruanded juhatusele ja aastaaruande koostamine) ning kontrollikoda ja komisjoni siseauditi talitus korraldavad auditid nende vahendite kasutamise ja tegevuse tulemuslikkuse kohta. Ettepanekuga hõlmatud meetmete üle tehakse järelevalvet ja nende kohta esitatakse aruandeid kooskõlas juba kehtivate nõuetega, aga ka käesolevast ettepanekust tulenevate uute nõuetega.
 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem
 2.2.1.Tuvastatud ohud
 Eeldatakse, et käesoleva ettepanekuga ette nähtud assigneeringute kasutamisel ei kaasne õiguspärasuse, säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse seisukohast uusi olulisi riske, mis praegu ei ole kaetud olemasoleva sisekontrolli raamistikuga.
 Rahastamise muutmisest võib siiski tuleneda uus katsumus, nimelt finantsasutuste ja asjaomaste finantsturuosaliste iga-aastaste osamaksete õigeaegse kogumise tagamine.
 2.2.2.Ettenähtud kontrollimeetodid
 Euroopa järelevalveasutuste määrustega ette nähtud juhtimis- ja kontrollisüsteemid on juba rakendatud. Euroopa järelevalveasutused teevad tihedalt koostööd komisjoni siseauditi talitusega, et tagada asjakohaste nõuete täitmine kõigis sisekontrolli raamistiku valdkondades. Seda korda kohaldatakse Euroopa järelevalveasutuste suhtes ka seoses rolliga, mis on neile käesoleva ettepanekuga antud.
 Lisaks sellele annab Euroopa Parlament igal eelarveaastal nõukogu soovituse põhjal kinnituse iga Euroopa järelevalveasutuse tegevusele asjaomase eelarve täitmisel.
 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
 Pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks kohaldatakse Euroopa järelevalveasutuste suhtes piiranguteta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta.
 Euroopa järelevalveasutustel on spetsiaalne pettusevastase võitluse strateegia ja sellest tulenev tegevuskava. Euroopa järelevalveasutuste tugevdatud meetmed pettusevastase võitluse valdkonnas on kooskõlas finantsmääruses sätestatud eeskirjade ja suunistega (pettusevastased meetmed usaldusväärse finantsjuhtimise osana), OLAFi pettuste ärahoidmise põhimõtetega ning komisjoni pettustevastase võitluse strateegia (COM(2011) 376) ja ELi detsentraliseeritud asutusi käsitleva ühise lähenemisviisi (juuli 2012) ning asjaomase tegevuskava põhimõtetega.
 Lisaks sellele sisaldavad nii Euroopa järelevalveasutuste asutamismäärused kui ka Euroopa järelevalveasutuste finantsmäärused sätteid Euroopa järelevalveasutuste eelarve täitmise ja kontrolli kohta ning kohaldatavaid finantseeskirju, sealhulgas neid, mille eesmärk on pettuste ja eeskirjade eiramise ärahoidmine.
 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 ·Olemasolevad eelarveread
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik
 Eelarverida
 Assigneeringute
 liik
 Rahaline osalus
 Nr[Eelarverida..........................................]
 Liigendatud/liigendamata
 42
 .
 EFTA riigid
 43
 Kandidaatriigid
 44
 Kolmandad riigid
 Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 1a
 12 02 04 EBA
 12 02 05 EIOPA
 12 02 06 ESMA
 Liigendatud
 JAH
 EI
 EI
 EI
 ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse: ei kohaldata
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik
 Eelarverida
 Assigneeringute
 liik
 Rahaline osalus
 Nr[Eelarverida..........................................]
 Liigendatud/liigendamata
 EFTA riigid
 Kandidaatriigid
 Kolmandad riigid
 Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 [...]
 [XX.YY.YY.YY]
 [...]
 [...]
 JAH/EI
 JAH/EI
 JAH/EI
 JAH/EI
 3.2.Hinnanguline mõju kuludele
 Käesoleva seadusandliku algatuse mõju kuludele on järgmine:
 1) 2019.–2022. aastal võtavad EBA, EIOPA ja ESMA tööle kokku 210 uut töötajat;
 2) nende uute töötajate kulu (ja Euroopa järelevalveasutuste uute ülesannetega seotud muud kulud) rahastatakse täielikult ettevõtetelt kaudse järelevalve eest saadud iga-aastastest osamaksetest ja otsese järelevalve eest makstud tasudest (mõju ELi eelarvele puudub). ESMA kohta tuleb märkida, et lisatöötajate kulu ja kõik otsese järelevalvega seotud lisakulud kaetakse täielikult ettevõtete makstud tasudest.
 Eeldades, et ettepanek võetakse vastu ja see jõustub 2019. aasta esimeses kvartalis, ja võttes arvesse asjaolu, et komisjon peab ette valmistama delegeeritud õigusakti, milles täpsustatakse iga-aastased osamaksed, tegevused, mille eest küsitakse tasu, tasude suurus ja nende maksmise viis, nähakse ettepanekuga ette, et iga-aastaseid osamakseid kogutakse alates selle aasta algusest, mis algab üks aasta pärast jõustumist – käesoleval juhul tähendab see seda, et sellest ettepanekust tuleneva kaudse järelevalvega seotud lisakulusid saab iga-aastastest osamaksetest rahastada alates 1. jaanuarist 2021. Kuna Euroopa järelevalveasutustel tekivad vastavalt määrusele alates selle jõustumisest siiski kulud, vajavad nad ELilt 2019. ja 2020. aastal täiendavaid eelarvevahendeid, et katta need kulud tegevuse esimeses, üleminekuetapis, kuni hakatakse koguma iga-aastaseid osamakseid, millest on alates 2021. aastast tegelikult võimalik tagastada ELi eelarvesse eespool nimetatud üleminekuperioodil 2019.–2020. aastal eraldatud summad.
 Samamoodi hakatakse pärast konkreetsete delegeeritud õigusaktide jõustumist koguma tasusid, millest kaetakse täielikult otsese järelevalve kulud (ja mida hakatakse selle ettepaneku kohaselt kohaldama 24 kuud pärast jõustumist, st käesoleval juhul 2021. aastal). Käesolevas dokumendis eeldatakse, et enne nende tasude kogumist avaldavad 2021. aastal ELi eelarvele mõju ettemaksed ja Euroopa järelevalveasutused maksavad ELi ettemakstud vahendid tagasi hiljemalt 2022. aastal. 2022. aastal ei eeldata lisakulusid ELi eelarvele; lisakulud otsese järelevalve valdkonnas rahastatakse põhimõtteliselt tasudest, mis kogutakse järelevalve alla kuuluvatelt turuosalistelt.
 Need lisavahendid tuleks eraldada ELi üldeelarvest, sest finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraadi eelarvest ei ole võimalik selliseid summasid eraldada.
 Euroopa järelevalveasutuste juba alustatud ja pooleliolevate ülesannete ja tegevuste kulud rahastatakse 2019. ja 2020. aastal vastavalt praegusele rahastamisraamistikule kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga 2014–2020.
 HINNANGULINE MÕJU KULUDELE JA PERSONALILE 2021. AASTAL JA HILJEM ESITATAKSE KÄESOLEVAS FINANTSSELGITUSES NÄITLIKUSTAMISE EESMÄRGIL NING SEE EI PIIRA 2020. AASTA JÄRGSE MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ETTEPANEKUT, MIS ESITATAKSE 2018. AASTA MAIS. Sellega seoses tuleb märkida ka seda, et kui otsese järelevalve jaoks vajalike töötajate arv sõltub järelevalve alla kuuluvate kapitalituru osaliste arvu ja suuruse muutumisest ajas, rahastatakse asjaomaseid kulusid põhimõtteliselt nendelt turuosalistelt kogutavatest tasudest.
 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 rubriik
 Nr
 Alamrubriik 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks
 Finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraat
 2019
 2020
 2021
 2022
 KOKKU
 12.0204 EBA
 Kulukohustused
 (1)
 2 493,0
 4 096,3
 0
 6 589,3
 Maksed
 (2)
 2 493,0
 4 096,3
 0
 6 589,3
 12.0205 EIOPA
 Kulukohustused
 1a
 3 759,7
 5 356,0
 0
 9 115,7
 Maksed
 2a
 3 759,7
 5 356,0
 0
 9 115,7
 12.0206 ESMA
 Kulukohustused
 3a
 17 728,6
 20 589,6
 10 142,8
 48 461,0
 Maksed
 (3b)
 17 728,6
 20 589,6
 10 142,8
 48 461,0
 Finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraadi assigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 = 1 + 1a + 3a
 23 981,3
 30 041,9
 10 142,8
 64 166,0
 Maksed
 = 2 + 2a + 3b
 23 981,3
 30 041,9
 10 142,8
 64 166,0
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 rubriik
 5
 „Halduskulud“
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 N
 Aasta
 N + 1
 Aasta
 N + 2
 Aasta
 N + 3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 KOKKU
 Peadirektoraat: <.......>
 • Personalikulud
 • Muud halduskulud
 <.......> peadirektoraat KOKKU
 Assigneeringud
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIGI 5
 assigneeringud KOKKU
 (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 2019
 2020
 2021
 2022
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIKIDE 1–5
 assigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 23 981,3
 30 041,9
 10 142,8
 64 166,0
 Maksed
 23 981,3
 30 041,9
 10 142,8
 64 166,0
 3.2.2.Hinnanguline mõju [asutuse] assigneeringutele
 –◻
 Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
 –◻
 Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid
 ⇩
 Aasta
 N
 Aasta
 N + 1
 Aasta
 N + 2
 Aasta
 N + 3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik
 45
 Väljundi keskmine kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Väljundite arv kokku
 Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1
 46
 - Väljund
 - Väljund
 - Väljund
 Erieesmärk nr 1 kokku
 ERIEESMÄRK nr 2
 - Väljund
 Erieesmärk nr 2 kokku
 Kulud kokku
 3.2.3.Hinnanguline mõju [asutuse] inimressurssidele (vt finantsselgituse lisa)
 1.Ülevaade
 –◻
 Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 –◻
 Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 N
 47
 Aasta
 N + 1
 Aasta
 N + 2
 Aasta
 N + 3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 KOKKU
 Ametnikud (AD palgaastmed)
 Ametnikud (AST palgaastmed)
 Lepingulised töötajad
 Ajutised töötajad
 Lähetatud riiklikud eksperdid
 KOKKU
 Hinnanguline mõju inimressurssidele (täistööajaga lisatöötajad) – ametikohtade loetelu
 Tegevusüksus ja palgaaste
 Aasta N
 Aasta N + 1
 Aasta N + 2
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 AD 16
 AD 15
 AD 14
 AD 13
 AD 12
 AD 11
 AD 10
 AD 9
 AD 8
 AD 7
 AD 6
 AD 5
 AD kokku
 AST 11
 AST 10
 AST 9
 AST 8
 AST 7
 AST 6
 AST 5
 AST 4
 AST 3
 AST 2
 AST 1
 AST kokku
 AST/SC 6
 AST/SC 5
 AST/SC 4
 AST/SC 3
 AST/SC 2
 AST/SC 1
 AST/SC kokku
 KÕIK KOKKU
 Hinnanguline mõju inimressurssidele (lisatöötajad) – koosseisuvälised töötajad
 Lepingulised töötajad
 Aasta N
 Aasta N + 1
 Aasta N + 2
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 Tegevusüksus IV
 Tegevusüksus III
 Tegevusüksus II
 Tegevusüksus I
 Kokku
 Lähetatud riiklikud eksperdid
 Aasta N
 Aasta N + 1
 Aasta N + 2
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 Kokku
 Märkige kavandatav ametikoha täitmise aeg ja kohandage summat vastavalt (kui ametikoht täidetakse juulis, võetakse arvesse vaid 50 % keskmisest kulust) ja esitage täiendav selgitus lisas.
 2.Haldusala peadirektoraadi hinnanguline personalivajadus
 –⌧
 Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.
 –◻
 Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
 Aasta
 N
 Aasta
 N + 1
 Aasta N + 2
 Aasta N + 3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 ·Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)
 XX 01 01 02 (delegatsioonides)
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus)
 • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajate arv)
 48
 :
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, lähetatud riiklikud eksperdid ja renditööjõud)
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, lähetatud riiklikud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)
 XX 01 04 aa
 49
 - peakorteris
 50
 - delegatsioonides
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja lähetatud riiklikud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas)
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja lähetatud riiklikud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas)
 Muud eelarveread (täpsustage)
 KOKKU
 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
 Personalivajadused kaetakse meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi sees. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 Ülesannete kirjeldus
 Ametnikud ja ajutised töötajad
 Koosseisuvälised töötajad
 Täistööajale taandatud töötajate kulukalkulatsiooni kirjeldus tuleks esitada V lisa 3. jaotises.
 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 –◻
 Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 –⌧
 Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
 Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 Euroopa järelevalveasutuste eelarveread (12.0204, 12.0205 ja 12.0206) tuleb ümber planeerida. Kuigi kavandatud kogusummad kaetakse kokkuvõttes tasudest, tuleb teha ELi eelarvest ettemakse, et katta vähemalt esimese 18 tegevuskuu jooksul tekkivad kulud.
 Komisjon peab pärast ettepaneku vastuvõtmist võtma vastu delegeeritud õigusakti, milles kirjeldatakse üksikasjalikult tasude arvutamise ja kogumise metoodikat. Kui Euroopa Parlamendil ja nõukogul ei ole vastuväiteid ning see õigusakt on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, saab hakata tasusid koguma. Need vahendid peaks siiski aja jooksul – hiljemalt 2021. aastal – tagasi saama.
 –◻
 Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist
 51
 Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 [...]
 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus
 –Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.
 –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 N
 Aasta
 N + 1
 Aasta
 N + 2
 Aasta
 N + 3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU
 3.3.Hinnanguline mõju tuludele
 –⌧
 Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele
 –◻
 Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
 –◻
 omavahenditele
 –◻
 mitmesugustele tuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida
 Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud
 Ettepaneku/algatuse mõju
 52
 Aasta
 N
 Aasta
 N + 1
 Aasta
 N + 2
 Aasta
 N + 3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 Artikkel .............
 Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.
 [...]
 Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod.
 [...]
 LISA
 Euroopa järelevalveasutuste täidetavate ülesannetega seotud personalikulusid on hinnatud kooskõlas Euroopa järelevalveasutuste 2018. aasta eelarveprojekti kulude liigitusega. Käesolev seadusandlik algatus avaldab mõju Euroopa järelevalveasutuste kuludele, kuna sellega tehakse muudatusi juhtimises (I), Euroopa järelevalveasutuste kaudse järelevalve volitustes (II), nende asutuste rahastamissüsteemis (III) ja ESMA-le antud otsese järelevalve volitustes (IV). Uusi töötajaid tuleb ka toetada haldustöötajate ja õigusekspertidega (V). Töötajate arvu kasvu arvesse võttes võib selle seadusandliku ettepanekuga kaasneda ka mõningate muudatuste tegemine Euroopa järelevalveasutuste tööruumides (VI).
 I. Euroopa järelevalveasutuste juhtimine
 Käesoleva seadusandliku ettepaneku tulemusena asendatakse praegune juhatus (Management Board) (mille koosseisu kuuluvad eesistuja, tegevdirektor ja järelevalvenõukogu liikmed) vastloodud uue juhatusega (Executive Board), mille koosseisu kuuluvad neli täiskohaga sõltumatut liiget (sh esimees) EBAst ja EIOPAst ning kuus täiskohaga sõltumatut liiget (sh esimees) ESMAst, kes keskenduvad vaid Euroopa järelevalveasutuste volitustele. Juhatusse võib kuuluda ka praegune tegevdirektor. Need muudatused võivad nõuda kahe lisatöötaja värbamist EBAsse ja EIOPAsse ning nelja lisatöötaja
 53
 värbamist ESMAsse (tingimusel, et need töötajad võetakse tööle väljastpoolt organisatsiooni). Nendega seotud kulud kantakse Euroopa järelevalveasutuste eelarvest. Need EBA ja EIOPA kaks uut töötajat ja ESMA neli uut töötajat peaksid olema kogenud ning nad tuleks tööle võtta ajutiste töötajatena vähemalt palgaastmel AD 13. Kõnealuste lisatöötajate töölevõtmisega kaasnevad vältimatult kulud (sõidu-, majutus-, arstliku läbivaatuse kulud ja muud toetused, kolimiskulud jne), mis ulatuvad hinnanguliselt 12 700 euroni inimese kohta.
 Vastavalt seadusandlikule ettepanekule antakse sellele juhatusele otsustusvolitused teatavate mitteregulatiivsete ülesannete puhul, kus praegusest juhtimismudelist tulenevad lahknevused on kõige probleemsemad (nt liidu õiguse rikkumise menetlused ja vaidluste lahendamine). Kuna käesoleva ettepaneku üks eesmärke on suurendada nende volituste kasutamist, tuleks juhatuse alalisi liikmeid oma ülesannete täitmisel piisavalt toetada täiendavate inimressurssidega. Näiteks peaks neisse volitustesse tehtud muudatustega kaasnema teabenõuete (saadetud pädevatele asutustele või turuosalistele) arvu kasv ja vaidluste lahendamise volituste aktiivsem kasutamine. Enamiku neist uutest ülesannetest saavad täita Euroopa järelevalveasutuste olemasolevad töötajad, keda võib ümber suunata õigusalase tööga sarnaselt töölt järelevalvealast ühtsust suurendavate ülesannete täitmisele. Üldiselt eeldatakse, et regulatiivse töö maht võib edaspidi veidi väheneda ja et suurem hulk Euroopa järelevalveasutuste täistööajaga töötajaid saab töötada järelevalvealase ühtsuse valdkonnas. Seetõttu peaks uue juhatuse toetamiseks tema uute ülesannete täitmisel vaja minema üksnes kahte täiendavat täistööajaga töötajat EBAsse ja EIOPAsse ning kolme täiendavat täistööajaga töötajat ESMAsse.
 Kokkuvõttes eeldatakse käesolevas finantsselgituses, et Euroopa järelevalveasutuste juhtimise muutmisega võivad kaasneda järgmised muutused:
 ·4 uue suurte erialaste töökogemustega ajutise töötaja töölevõtmine ESMAsse ning 2 uue suurte erialaste töökogemustega ajutise töötaja töölevõtmine EBAsse ja EIOPAsse vähemalt palgaastmel AD 13;
 ·2 täistööajaga töötaja (kõik ajutised töötajad) töölevõtmine EBAsse ja EIOPAsse ning 3 täistööajaga töötaja töölevõtmine ESMAsse, et aidata uue juhatuse liikmetel täita oma uusi ülesandeid ja tulla toime oodatava suurema töökoormusega, mis on seotud järelevalvealast ühtsust suurendava tööga;
 ·nende lisatöötajate töölevõtmisega kaasnevad kulud (sõidu-, majutus-, arstliku läbivaatuse kulud ja muud toetused, kolimiskulud jne).
 II. Euroopa järelevalveasutuste kaudne järelevalve
 i. Ühised ülesanded, mis nõuavad kolmelt Euroopa järelevalveasutuselt samu ressursse
 Finantsjärelevalveasutuste võrgustiku sidususe edendamiseks asendatakse Euroopa järelevalveasutuste tehtavad vastastikused eksperdihinnangud sõltumatute hinnangutega. Kui vastastikuseid eksperdihinnanguid teevad praegu vastastikuse eksperdihinnangu komisjonid, mis koosnevad ELi 28 liikmesriigi riiklike pädevate asutuste töötajatest, siis sõltumatuid hinnanguid hakatakse tegema vastloodud juhatuse järelevalve all. Selle ülesande täitmiseks sätestatakse seadusandlikus ettepanekus, et juhatus võib moodustada hindamiskomitee. Hinnangute sõltumatuse tagamiseks moodustatakse see komitee üksnes Euroopa järelevalveasutuste töötajatest. Selline komitee nõuab seega lisatöötajaid, isegi kui osa Euroopa järelevalveasutuste töötajaid juba osalevad praeguste vastastikuste eksperdihinnangute koostamises. Iga Euroopa järelevalveasutuse töötajate arv suureneb hinnanguliselt viie töötaja võrra, et kompenseerida selle ülesande täitmiseks muidu kasutatud pädevate asutuste töötajate puudumist.
 Euroopa järelevalveasutustele antakse ka uus ülesanne kooskõlastada tegevust pädevate asutustega, eesmärgiga tagada järelevalvetavade ühtsus ja liidu õiguse ühtne kohaldamine. Seoses sellega kehtestavad Euroopa järelevalveasutused järelevalve valdkonnas mitmeaastase ELi strateegilise kavaga ühised üld- ja erieesmärgid . Euroopa järelevalveasutused juba koostavad iga-aastast tööprogrammi. Euroopa järelevalveasutuste praegune iga-aastane tööprogramm peaks siiski hõlmama asutuste endi regulatiivset ja järelevalvetegevust, samal ajal kui uus ELi strateegiline kava peaks hõlmama pädevate asutuste järelevalvetegevust. Lisaks sellele tähendavad uued koordineerimisvolitused seda, et pädevad asutused (sh ühtne järelevalvemehhanism ja ühtne kriisilahenduskord / Ühtne Kriisilahendusnõukogu) on kohustatud koostama iga-aastased tööprogrammid (kooskõlas ELi strateegilise kavaga) ja esitama need Euroopa järelevalveasutustele, kes hindavad neid ELi strateegilise kava alusel. Euroopa järelevalveasutused võtavad seejärel vastu pädevate asutuste aastaprogramme käsitlevad soovitused või heakskiitvad otsused ning jälgivad programmide rakendamist. See suhtlemine pädevate asutustega ja tegevuse kooskõlastamine iga Euroopa järelevalveasutuse asjaomaste meeskondadega nõuab täiendavaid inimressursse. Iga Euroopa järelevalveasutuse kohta oleks vaja kolme lisatöötajat.
 Euroopa järelevalveasutustele antakse ka finantstehnoloogiaga seotud uued ülesanded. Vastavalt seadusandlikule ettepanekule on Euroopa järelevalveasutused kohustatud: i) tegema jõupingutusi finantstehnoloogia ettevõtete tegevusloanõuete ühtlustamiseks; ii) täpsustama ja ajakohastama järelevalvetegevuse edasiandmise raamistikke, eelkõige seoses pilveteenuste edasiandmisega; iii) koordineerima riiklike tehnoloogilise innovatsiooni keskuste tegevust ja võimaluse korral andma välja suunised liikmesriikide loodud tehnoloogilise innovatsiooni keskuste / regulatiivsete katsekeskkondade kohta ning iv) tegema küberturvalisuse valdkonnas jõupingutusi IT-riskide juhtimise ühtlustamiseks ja aitama koos komisjoni ja Euroopa Keskpangaga arendada küberturvalisuse stressitestimise meetodeid. Nende lisaülesannete täitmiseks oleks vaja spetsiaalselt finantstehnoloogiaga tegelevaid töötajaid ehk hinnanguliselt kolme lisatöötajat.
 ii. Ülesanded, mis nõuavad kolmelt Euroopa järelevalveasutuselt erinevaid ressursse
 Euroopa järelevalveasutustel oleksid edaspidi ka selgemini kindlaks määratud järelevalvekohustused seoses komisjoni kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsust kinnitavate otsustega. Varem puudus Euroopa järelevalveasutustel selge õiguslik alus komisjoni abistamiseks samaväärsuse kinnitamise järgses järelevalves ja osa Euroopa järelevalveasutustest ei saanud aidata vahendite piiratuse tõttu. Praegu teevad Euroopa järelevalveasutused esialgset analüüsi, mida komisjon võtab samaväärsuse hindamisel arvesse; selleks on kaks stsenaariumi: komisjon on konkreetselt taotlenud EBA-lt tehnilist nõu või EBA-le on see ülesandeks tehtud mõne esmase õigusaktiga. Euroopa järelevalveasutusi käsitlevas seadusandlikus ettepanekus märgitakse selgemalt, et Euroopa järelevalveasutused võivad aidata komisjonil jälgida arengusuundumusi kolmandates riikides (st nii regulatiivset, järelevalve ja turu arengut kolmandas riigis kui ka kolmandate riikide ametiasutuste järelevalveandmeid), mille kohta komisjon on teinud positiivse samaväärsust kinnitava otsuse. Selle järelevalve eesmärk on tagada, et samaväärsust kinnitava otsuse aluseks olevad tingimused on endiselt täidetud, keskendudes eelkõige nendele arengusuundumustele kolmandates riikides, mis võivad mõjutada liidu või ühe või enama liikmesriigi finantsstabiilsust. Euroopa järelevalveasutused esitaksid eelkõige komisjonile aastaaruande oma tähelepanekute kohta. See täpsustatud roll nõuab kolmanda riigi arengusuundumuste pidevat analüüsi ning töö koordineerimist partneritega nii organisatsiooni sees kui ka väljaspool seda.
 Kolme Euroopa järelevalveasutuse töökoormus ei ole samaväärsust kinnitavate otsuste puhul siiski ühesugune. ESMA vastutab kolme Euroopa järelevalveasutust puudutavast 13 määrusest, milles on sätestatud kolmandate riikide samaväärust kinnitavate otsuste tegemine, 11 õigusakti eest. EIOPA ja EBA vastutavad kumbki ühe õigusakti eest, milles on sätestatud kolmandate riikide samaväärsuse kinnitamine (st vastavalt Solventsus II ning kapitalinõuete direktiiv ja kapitalinõuete määrus). Seetõttu peaksid ESMA vajatavad lisaressursid olema tähtsamad kui need, mida vajavad EIOPA ja EBA.
 ESMA lisaressursid on hinnanguliselt 9 täistööajaga töötajat ja asjaomased tehingukulud on hinnanguliselt 1 miljon eurot aastas. EIOPA ja EBA täiendavad inimressursid on hinnanguliselt 2 täistööajaga töötajat ja asjaomased tehingukulud on hinnanguliselt 200 000 eurot aastas.
 iii. ESMA eriülesanne
 Ettepanekuga antakse ESMA-le suuremad volitused tõhustada riiklike pädevate asutuste vahelist koostööd seoses võimalike piiriüleste turu kuritarvitamise juhtumitega, samal ajal kui uurimine, täitmise tagamine ja süüdistuse esitamine jäävad riigi tasandile. Vastavalt seadusandlikule ettepanekule täidab ESMA teabekeskuse ülesannet koguda ja levitada reguleerivate asutuste taotluse korral kauplemisandmeid, mis puudutavad mitut ELi piirkonda. Kui pädev asutus tuvastab järelevalve käigus kahtlase piiriülese tehingu, on ta kohustatud teatama sellest ESMA-le, kellele omakorda on antud ülesanne kooskõlastada aktiivselt uurimistegevust ELi tasandil. Selline süsteem läheb turukuritarvituse määruse ja finantsinstrumentide turgude määrusega antud volitustest kaugemale, kuna sellega antakse ESMA-le suuremad koordineerimisvolitused ja hõlbustatakse piiriülestes uurimistes osalevate reguleerivate asutuste tööd. Need uued ülesanded nõuavad kahte täistööajaga lisatöötajat (üks tegevuse koordineerimise ja üks IT-teenuste valdkonnas) lisaks IT-kuludele, mis on vajalikud nn dropbox'i loomiseks, kust pädevad asutused saavad alla laadida ja kuhu nad saavad üles laadida kolleegide koostatud dokumente, mis on seotud turu kuritarvitamise seire ja uurimistega. Need püsivad IT-kulud on hinnanguliselt 100 000 eurot aastas ja ühekordsed IT-kulud on hinnanguliselt 500 000 eurot.
 MiFID 2-s ja finantsinstrumentide turgude määruses sätestatud aruandlusnõuded sisaldavad riiklike pädevate asutuste kohustust koguda kauplemiskohtadelt andmeid finantsinstrumentide arvukuse kohta ja investeerimisühingute esitatud tehinguaruandeid (mida esitatakse kogu ELis kokku ligikaudu 15 miljonit). Vastavalt ettepanekule pannakse ESMA-le MiFID II ja finantsinstrumentide turgude määruse kohaste võrdlusandmete keskse ja otse kauplemiskohtadelt kogumise kohustus. Ühise IT-taristu olemasolu ESMAs aitab suurendada järelevalvealast ühtsust seoses MiFID II ja finantsinstrumentide turgude määruse rakendamisega. Esitatavate andmete hulga suurenemist silmas pidades vajab ESMA lisaressursse, sealhulgas IT-ressursse. Tehinguaruandluse tsentraliseerimiseks on vaja kaheksat täistööajaga töötajat lisaks IT-kuludele (3 miljonit eurot esimesel aastal ja 2 miljonit eurot hoolduseks järgmistel aastatel).
 iv. EIOPA eriülesanne
 Vastavalt käesolevale seadusandlikule ettepanekule antakse ka EIOPA-le uued volitused seoses kindlustusandjate sisemudelitega. EIOPA-t volitatakse eelkõige tegema sisemudeli kasutamise või muutmise taotluste sõltumatut hindamist ja esitama asjaomastele pädevatele asutustele arvamusi. Seoses pädevate asutuste vaheliste sisemudelit puudutavate vaidlustega suurendatakse EIOPA võimalusi abistada vaidluste lahendamisel siduva vahendusmenetluse korraldamise kaudu. EIOPAs tegutseb praegu sisemudeli meeskond, kuhu kuulub neli täistööajaga töötajat (lähitulevikus viis töötajat). See EIOPA-le pandud uus ülesanne suurendab oluliselt sellise meeskonna töökoormust ja nõuab sisemudelitele spetsialiseerunud lisatöötajaid. Töö tehnilist laadi arvesse võttes on vajadus inimressursside järele hinnanguliselt viis täistööajaga lisatöötajat.
 Kokkuvõttes eeldatakse käesolevas finantsselgituses, et Euroopa järelevalveasutustele uute ja ulatuslikumate kaudse järelevalve volituste andmine tähendab järgmist:
 ·EIOPA vajadused: 18 täistööajaga töötajat (15 ajutist töötajat ja 3 lähetatud riiklikku eksperti), 200 000 eurot aastas tõlkekuludeks;
 ·ESMA vajadused: 30 täistööajaga töötajat (24 ajutist töötajat ja 6 lähetatud riiklikku eksperti), 3,5 miljonit eurot ühekordseteks IT-kuludeks, 2,1 miljonit eurot aastas IT-hoolduskuludeks, 1 miljon eurot aastas tõlkekuludeks;
 ·EBA vajadused: 13 täistööajaga töötajat (11 ajutist töötajat ja 2 lähetatud riiklikku eksperti), 200 000 eurot aastas tõlkekuludeks.
 III. Rahastamine
 i. Ressursid iga-aastaste osamaksete arvutamiseks
 Käesoleva seadusandliku ettepaneku eesmärk on muuta Euroopa järelevalveasutuste rahastamist. Uus rahastamissüsteem põhineb peamiselt ELi üldeelarvest saadaval toetusel ja nende järelevalve alla kuuluvate üksuste makstavatel iga-aastastel osamaksetel. Seadusandlikus ettepanekus märgitakse, et erasektori iga-aastaseid osamakseid peavad kaudselt koguma Euroopa järelevalveasutused iga liikmesriigi määratud asutuste kaudu. Isegi seda stsenaariumi kasutades peaksid Euroopa järelevalveasutused i) küsima riiklikelt pädevatelt asutustelt teavet, ii) arvutama asjaomase aasta osamakse suuruse ja iii) saatma selle teabe liikmesriikidele / riiklikele pädevatele asutustele. Seejärel on riiklike pädevate asutuste või liikmesriikide ülesanne i) teha arved ja ii) koguda erasektorilt asjaomase aasta osamakseid. Lõpuks kontrollivad Euroopa järelevalveasutused liikmesriikidelt / riiklikelt pädevatelt asutustelt saadud asjaomase aasta osamaksete summasid. Liikmesriigid / riiklikud pädevad asutused vastutavad sunnimeetmete võtmise eest osamaksete mittemaksmise korral. Euroopa järelevalveasutuste järelevalve alla kuuluvate üksuste arv on väga oluline. EBA järelevalve alla kuulub üle 11 600 krediidiasutuse ja investeerimisühingu, ESMA järelevalve alla kuulub 20 000 üksust ning EIOPA järelevalve alla kuulub 20 000 kindlustusandjat ja pensionipakkujat. Seetõttu on selle uue ülesande täitmiseks vaja hinnanguliselt neli täistööajaga lisatöötajat (sh kolm töötajat andmete kogumiseks ja tasude arvutamiseks ning üks töötaja IT-süsteemi haldamiseks).
 Lisaks sellele nõuab see uus rahastamissüsteem uue IT-süsteemi väljatöötamist. Kolm Euroopa järelevalveasutust peaksid oma IT-süsteemi arendamise asemel välja töötama ühise IT-taristu, mis aitaks luua sünergiat. Ühine IT-liides oleks praktilisem ka finantsturuosaliste jaoks, kes peavad tasu maksma rohkem kui ühele Euroopa järelevalveasutusele (nt investeerimisühingud).
 Sellise IT-süsteemi hinnanguline maksumus oleks 1,5 miljonit eurot (ühekordsed kulud, st 500 000 eurot iga Euroopa järelevalveasutuse kohta) ja seejärel 300 000 eurot hoolduskulusid aastas (st 100 000 eurot iga Euroopa järelevalveasutuse kohta). Uus IT-süsteem peaks ühilduma Euroopa järelevalveasutuste tegevuspõhise raamatupidamissüsteemiga.
 ii. Ressursid järelevalvetasude arvutamiseks, arvete tegemiseks ja tasude kogumiseks (ESMA)
 Käesoleva seadusandliku ettepanekuga antakse ESMA-le uued otsese järelevalve volitused (vt järgmine punkt). Seega hakkab ESMA koguma tema otsese järelevalve alla kuuluvatelt üksustelt tasu või hakkab saama tasu nende osutatavate teenuste eest. ESMA vajab lisaressursse nendele üksustele arvete esitamiseks ja neilt tasude kogumiseks.
 ESMA pädevusse antakse neli uut valdkonda (fondid, prospektid, võrdlusalused, aruandlusteenuste pakkujad). Hinnangute kohaselt on ühe valdkonna kohta vaja üht täistööajaga töötajat ja koguvajadus on seega kolm täistööajaga lisatöötajat.
 Kokkuvõttes eeldatakse käesolevas finantsselgituses, et Euroopa järelevalveasutuste rahastamise muutmisega võivad kaasneda järgmised vajadused:
 ·EBA ja EIOPA vajadused: 4 täistööajaga lisatöötajat (1 ajutine töötaja ja 3 lepingulist töötajat), IT-süsteemide kulud hinnanguliselt 0,5 miljonit eurot (ühekordsed kulud) ja 100 000 eurot aastas (hoolduskulud);
 ·ESMA vajadused: 7 täistööajaga lisatöötajat (1 ajutine töötaja ja 6 lepingulist töötajat), IT-süsteemide kulud hinnanguliselt 0,5 miljonit eurot (ühekordsed kulud) ja 100 000 eurot aastas (hoolduskulud).
 IV. ESMA otsese järelevalve volitused
 Sissejuhatuseks tuleks meenutada, et ESMA otsese järelevalve alla kuuluvad üksused peaksid maksma ESMA-le tasu (ühekordne registreerimiskulu ja püsiv pideva järelevalve kulu). See puudutab reitinguagentuure (vt komisjoni delegeeritud määrus nr 272/2012) ja kauplemisteabehoidlaid (komisjoni delegeeritud määrus nr 1003/2013).
 Vastavalt käesolevale seadusandlikule ettepanekule hakkab ESMA vastutama Euroopa riskikapitalifondide (EuVECA), Euroopa sotsiaalse ettevõtluse fondide (EuSEF) ja Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide (ELTIF) otsese järelevalve eest. Järelevalveülesanded hõlmavad nimetatud fondidele üleeuroopalise tegevusloa andmist ja igapäevast järelevalvet nende üle. ESMA-le antakse nende fondide suhtes otsesed uurimisvolitused. Praegu omavad ELis tegevusluba 117 EuVECAt (mida haldavad 97 EuVECA valitsejat), 7 EuSEFi (mida haldavad 3 EuSEFi valitsejat) ja vähem kui 10 ELTIFi. Kuna tegemist on suhteliselt uue struktuuriga fondidega, on registreerimiste arv suur (nt 2016. aastal registreeriti 22 uut EuVECAt). EuVECAde ja EuSEFide suhtes uue õigusraamistiku kohaldamise ning kindlustusandjate poolt ELTIFitesse tehtud investeeringute suhtes kohaldatavate omavahendite nõuete muutmise tõttu tegevusloataotluste arv eeldatavasti suureneb. Seetõttu peab ESMA võtma tööle varahaldusele spetsialiseerunud lisatöötajad. Lisatööjõu vajadus on hinnanguliselt seitse täistööajaga töötajat (sh üks täistööajaga IT spetsialist ja üks andmeanalüütik). Tegevuslubade andmise ja järelevalve protsessi juhtimiseks ning fondidelt andmete kogumiseks on vaja ka IT-süsteemi. Selle maksumus on hinnanguliselt 500 000 eurot (ühekordsed kulud) ja edaspidi 100 000 eurot aastas hoolduse eest.
 Tuleb märkida, et fondidele (ELTIFid, EuVECAd ja EuSEFid) tegevuslubade andmise ja nende üle tehtava igapäevase järelevalve volituste üleandmine riiklikelt pädevatelt asutustelt ESMA-le võib tähendada ka seda, et nende fondide üle tehtava järelevalvega praegu tegelevate töötajate arv riiklikes pädevates asutustes väheneb. Riiklikes pädevates asutustes, kelle järelevalve alla kuulub suur hulk varahaldusettevõtjaid, on arvukalt fondidega (peamiselt eurofondide ja alternatiivsete investeerimisfondidega (AIF)) tegelevaid täistööajaga töötajaid (nt Luksemburgis 197, Prantsusmaal 102, Saksamaal 120, Madalmaades 25, Itaalias 65/70 pluss piirkondlikud kontorid, Ühendkuningriigis 100). Hinnangute kohaselt peaks seitsme täistööajaga töötaja ametikoha loomisega ELi tasandil järelevalve tegemiseks ELTIFite, EuVECAde ja EuSEFite üle kaasnema riiklike pädevate asutuste töötajate arvu vähenemine seitsme täistööajaga töötaja võrra. Fondide arvu kasvades järgmiste aastate jooksul on vaja ka rohkem ressursse, kuid neid rahastatakse sel juhul ettevõtjate makstavatest tasudest.
 Vastavalt seadusandlikule ettepanekule hakkab ESMA vastutama ka mõne prospekti (hulgiturul kaubeldavate mittekapitaliväärtpaberite prospektid, spetsialiseerunud emitentide koostatud prospektid, varaga tagatud väärtpaberite prospektid ja kolmandate riikide emitentide prospektid), sealhulgas nende lisade heakskiitmise eest. Hinnangute kohaselt kiidab ESMA heaks 1600 prospekti aastas (1100 prospekti, 400 varaga tagatud väärtpaberite prospekti, 60 spetsialiseerunud emitentide koostatud prospekti). Selle ettepanekuga antakse ESMA-le üle ka järelevalve tema poolt heaks kiidetavate prospektidega seotud reklaami üle. Eespool nimetatud ülesannete täitmiseks peaks ESMA-l olema piisav arv töötajaid, kellel on vajalik keeleoskus ja piisavad teadmised asjaomastest siseriiklikest eeskirjadest, mis käsitlevad tarbijakaitset ja eelkõige turundusmaterjalide kontrolli. Hinnangute kohaselt on ESMA-l vaja juurde 35 täistööajaga töötajat (sh 33 prospektidele spetsialiseerunud töötajat, üks IT-süsteemile spetsialiseerunud täistööajaga töötaja ja üks andmeanalüütik). Uute volitustega kaasnevad ka IT-kulud prospektide heakskiitmisprotsessi haldamiseks. Selle maksumus on hinnanguliselt 500 000 eurot (ühekordsed kulud) ja edaspidi 100 000 eurot aastas hoolduse eest. Kuna prospekti kavandid saab esitada heakskiitmiseks 23 ELi ametlikus keeles, kaasnevad ESMA-le antud uute volitustega ka tõlkekulud hinnanguliselt 1,2 miljonit eurot aastas.
 ESMA kiidab heaks 1 600 prospekti kõigist 3 500 prospektist, mille riiklikud pädevad asutused kogu ELis heaks kiidavad (st 45 % ELi prospektide koguarvust). Seetõttu peaks volituste üleandmisega vähenema nende riiklike pädevate asutuste töötajate arv, kes tegelevad ESMA-le üleantava prospektide heakskiitmisega.
 Käesoleva seadusandliku ettepanekuga nähakse ette ka, et ESMA annab tegevuslube kriitilise tähtsusega võrdlusaluste halduritele ja teostab nende üle järelevalvet, kiidab heaks kolmandate riikide võrdlusaluseid ja tunnustab kolmandates riikides asuvaid haldureid. ESMA-le antakse ka nende võrdlusaluste haldurite suhtes uurimisvolitused. Võttes arvesse ELi tasandil otsesest järelevalvest tulenevat sünergiat, tuleks tööle võtta hinnanguliselt kümme täistööajaga lisatöötajat. Volituste üleandmine ESMA-le võimaldab riiklikel pädevatel asutustel vältida kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite üle tehtavaks järelevalveks lisatöötajate töölevõtmist
 54
 .
 ESMA vastutab aruandlusteenuste pakkujate (st tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujad, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad) registreerimise eest; need on uut tüüpi üksused, mis loodi finantsinstrumentide turgude direktiiviga. ESMA tagab ka pideva järelevalve nende üle ja on volitatud teostama uurimisi. See eeldab samuti täiendavaid lisaspetsialiste – hinnanguliselt 20 täistööajaga töötajat, sh kolme IT-süsteemidele spetsialiseerunud täistööajaga töötajat ja kahte andmeanalüütikut. Nende üksuste hallatavate andmete suurt mahtu arvesse võttes on vaja suuremahulist IT-süsteemi, et hinnata andmete kvaliteeti ning nende töötlemise ja avaldamise viisi. IT-kulud on hinnanguliselt 2 miljonit eurot (ühekordsed kulud) ja edaspidi 400 000 eurot aastas (hoolduskulud). Volituste üleandmine ESMA-le võimaldab riiklikel pädevatel asutustel vältida aruandlusteenuste pakkujate üle tehtavaks järelevalveks lisatöötajate töölevõtmist.
 Kokkuvõttes eeldatakse käesolevas finantsselgituses, et ESMA-le uute otsese järelevalve volituste andmine eespool nimetatud üksuste üle tähendab järgmist:
 ·65 täistööajaga lisatöötaja töölevõtmine 2022. aastani;
 ·ühekordsed IT-kulud hinnanguliselt 3 miljonit eurot;
 ·püsivad IT-kulud hinnanguliselt 600 000 eurot aastas;
 ·tõlkekulud hinnanguliselt 1,2 miljonit eurot aastas.
 V. Haldus- ja õigustugi
 Haldustöötajate ülesandeks on pakkuda asutuste tasandil tuge inimressursside, finantsküsimuste, ruumide halduse ja tegevuse koordineerimise valdkonnas ning IT-alast põhituge (v.a üleeuroopalised IT-projektid). Euroopa järelevalveasutuste ulatuslikku regulatiivset tööd arvesse võttes on neil suur vajadus ka õigustoe järele. ESMA tegevuspõhise juhtimissüsteemi kohaselt moodustavad haldus- ja õigustoe töötajad vastavalt 22 % ja 13 % töötajate koguarvust. Teisisõnu tähendab see, et seitsme põhitegevusega tegeleva täistööajaga töötaja kohta määratakse umbes kaks haldustuge ja üks õigustuge pakkuvat lisatöötajat. Kuna Euroopa järelevalveasutused saavad edaspidi kasvades mastaabisäästu veelgi suurendada, eeldatakse käesolevas finantsselgituses, et haldus- ja õigustoe töötajad moodustavad vastavalt 18 % ja 8 % töötajate koguarvust.
 Seetõttu võib inimressursside (täistööajaga töötajad) suurenemist 2022. aastani esitada kokkuvõtlikult järgmiselt.
 EBA
 Põhitegevus
 Haldustugi
 Õigustugi
 Kokku
 Juhtimine
 4
 1
 1
 6
 Kaudse järelevalve volitused
 13
 3
 2
 18
 Rahastamine
 4
 1
 0
 5
 Kokku
 21
 5
 3
 29
 EIOPA
 Põhitegevus
 Haldustugi
 Õigustugi
 Kokku
 Juhtimine
 4
 1
 1
 6
 Kaudse järelevalve volitused
 18
 4
 2
 24
 Rahastamine
 4
 1
 0
 5
 Kokku
 26
 6
 3
 35
 ESMA
 Põhitegevus
 Haldustugi
 Õigustugi
 Kokku
 Juhtimine
 7
 2
 1
 10
 Kaudse järelevalve volitused
 30
 7
 3
 40
 Rahastamine
 7
 2
 0
 9
 Otsese järelevalve volitused
 65
 16
 6
 87
 Kokku
 109
 27
 10
 146
 Selleks et veelgi vähendada Euroopa järelevalveasutuste kulusid, võib suure osa uutest täistööajaga töötajatest võtta tööle lepinguliste töötajate või lähetatud riiklike ekspertidena. Lähetatud riiklike ekspertide arvu ei tohiks siiski ülehinnata. Euroopa järelevalveasutustel võib esineda probleeme selliste ekspertide värbamisel kulude tõttu, mida see liikmesriikidele ja riiklikele pädevatele asutustele tekitab. Lisaks nendele probleemidele lähetatud riiklike ekspertide kättesaadavusega võib eeldada, et alguses, kui ESMA võtab üle otsese järelevalve ülesanded, annavad lähetatud riiklikud eksperdid selles valdkonnas olulist oskusteavet, kuid pärast algusetapi lõppemist on ESMA-le pikemas perspektiivis tähtsam hoida oskusteavet asutuse sees ja kasutada suhteliselt rohkem ajutisi töötajaid. Järgmises tabelis esitatakse töötajate soovituslik jaotus nende kategooriate vahel.
 2019
 2020
 2021
 2022
 Ajutised töötajad
 63
 104
 121
 147
 Lähetatud riiklikud eksperdid
 5
 11
 15
 15
 Lepingulised töötajad
 29
 37
 41
 48
 Kokku
 97
 152
 177
 210
 (töötajate arv 2021. aastal ja hiljem on soovituslik)
 VI. Ruumid
 Ülesannete muutmine tähendab Euroopa järelevalveasutustele ka uusi tööruume. Nii ESMA kui ka EIOPA puhul on arvesse võetud hinnangulisi lisakulusid. EBA puhul ei ole lisakulusid selles dokumendis arvestatud, sest praegu puudub teave liikmesriikide poolt välja pakutud hoone uue asukoha ja suuruse kohta.
 (1)
 Viie juhi aruanne „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine“, 22.6.2015.
 (2)
 Aruteludokument majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta, COM(2017) 291, 31.5.2017.
 (3)
 Vt Euroopa Parlamendi 2013. aasta uuring „The Review of the New European System of Financial Supervision“ („Euroopa uue finantsjärelevalvesüsteemi ülevaade“), 1. osa: „The Work of the European Supervisory Authorities (EBA, EIOPA and ESMA)“ („Euroopa järelevalveasutuste (EBA, EIOPA ja ESMA) töö“) (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/etudes/join/2013/507446/IPOL-ECON_ET(2013)507446_EN.pdf).
 (4)
 „Esmatähtis on integreeritum järelevalveraamistik, mis tagab finantssektori eeskirjade ühtse rakendamise, ja tsentraliseeritum järelevalvenõuete täitmise tagamine.“ Aruteludokument majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta, lk 20, COM(2017) 291, 31.5.2017.
 (5)
 Määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve); määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve); määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve).
 (6)
 Määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks; määrus (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta; määrus (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta; määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta; määrus (EL) nr 2015/760 Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta ning määrus (EL) 2017/1129, mis käsitleb väärtpaberite avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel avaldatavat prospekti.
 (7)
 Ettepanek: määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), ja määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korra ja sellega seotud asutustega ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega, COM(2017) 331 final.
 (8)
 Ettepanek: määrus üleeuroopalise personaalse pensionitoote kohta, COM(2017) 343 final, 2017/0143 (COD).
 (9)
 „EU equivalence decisions in financial services policy: an assessment“ („Samaväärsust kinnitavad otsused finantsteenuste poliitikas: hinnang“), SWD(2017) 102 final.
 (10)
 https://ec.europa.eu/commission/publications/five-presidents-report-completing-europes-economic-and-monetary-union_et
 (11)
 „Kapitaliturgude liit: reformi kiirendamine“, COM(2016) 601 final.
 (12)
 Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele kapitaliturgude liidu tegevuskava vahearuande kohta, COM(2017) 292 final.
 (13)
 Määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve); määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve); määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve); määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks; määrus (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta; määrus (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta; määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta; määrus (EL) nr 2015/760 Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta ning määrus (EL) 2017/1129, mis käsitleb väärtpaberite avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel avaldatavat prospekti.
 (14)
 Finantsinstrumentide turgude direktiiv – direktiiv 2014/65/EL.
 (15)
 Ettepanek: määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), ja muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korra ja sellega seotud asutustega ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega, COM(2017) 331 final.
 (16)
 Komisjoni ettepanek kesksete vastaspoolte kohta on juba vastu võetud ja seetõttu seda selles mõjuhinnangus ei käsitleta. See hõlmab üleeuroopalisemat ELi kesksete vastaspoolte üle tehtava järelevalve käsitlust, et tagada suurem järelevalvealane ühtsus ja kiirendada teatavaid menetlusi. ESMA peab tagama ELi kesksete vastaspoolte üle sidusama ja järjekindlama ning ELi mittekuuluvate riikide kesksete vastaspoolte üle tugevama järelevalve.
 (17)
 Otsene järelevalve (ESMA puhul) jääks täielikult ettevõtjate rahastada.
 (18)
 Nt rahastamise puhul jätkusuutlikkus, proportsionaalsus ja piisavus, juhtimise puhul asjakohased stiimulid volituste tõhusaks kasutamiseks ja ELi huvides toimimiseks ning volituste puhul tõhusa ja tulemusliku järelevalve tagamine piiriülese tegevuse ja piiriüleste üksuste üle.
 (19)
 Aruteludokument majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta, COM(2017) 291, 31.5.2017.
 (20)
 ELT C 326, 26.10.2012, lk 391.
 (21)
 Määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve); määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve); määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve).
 (22)
 „EU equivalence decisions in financial services policy: an assessment“, SWD(2017) 102 final.
 (23)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta (ELT L 115, 25.4.2013, lk 1).
 (24)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (ELT L 115, 25.4.2013, lk 18).
 (25)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/760 Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 98–121).
 (26)
 Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta ja määrust (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta, COM(2016) 461 final.
 (27)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta ja määrust (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta, Euroopa Parlamendiga saavutatud esialgse kokkuleppe kujul, 27.6.2017, 2016/0221/COD.
 (28)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta.
 (29)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010.
 (30)
 ELT C ..., ..., lk ...
 (31)
 ELT C ..., ..., lk ...
 (32)
 Euroopa Parlamendi ... seisukoht (ELT ...) ja nõukogu ... otsus
 (33)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).
 (34)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).
 (35)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta (ELT L 115, 25.4.2013, lk 1).
 (36)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (ELT L 115, 25.4.2013, lk 18).
 (37)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/760 Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta (ELT L 123/98, 19.5.2015, lk 98).
 (38)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 600/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1).
 (39)
 Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.
 (40)
 Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), ja muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korra ja sellega seotud asutustega ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega.
 (41)
 Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 .
 (42)
 Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud
 (43)
 EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
 (44)
 Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.
 (45)
 Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
 (46)
 Vastavalt punktis 1.4.2 „Erieesmärgid...“ nimetatule.
 (47)
 Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 (48)
 Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, lähetatud riiklikud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.
 (49)
 Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).
 (50)
 Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.
 (51)
 Vt nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega sätestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artiklid 11 ja 17.
 (52)
 Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.
 (53)
 6 juhatuste alalist liiget – 1 tegevdirektor – 1 eesistuja = 4 uut alalist liiget.
 (54)
 Ühendkuningriigi finantstegevuse järelevalveasutus hindas näiteks, et järelevalvega kriitilise tähtsusega võrdlusaluse LIBORi üle kaasneksid ühekordsed kulud 0,2 miljonit naela ja püsikulud 0,9 miljonit naela (sh nii töötasud kui ka üldkulud).