type: legislation

text:
 |
 52014PC0032
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013 ning määrust (EL) nr 1306/2013 haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima jaotamise toetuskava osas /* COM/2014/032 final - 2014/0014 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 Üldine taust
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL)
 nr 1308/2013 (ÜTK määrus)[1]
 on sätestatud õigus- ja finantsraamistiku kehtestamine, mille alusel valitud
 põllumajandustooteid koolipiima kava ja koolipuuvilja kava raames lastele
 jaotada.
 Mõlemad kavad on loodud eraldi ja eri aegadel.
 Koolipiima kava on pärit piimaturu ühise korralduse loomise päevilt 1968.
 aastal ja seda on tegelikult rakendatud alates 1977. aastast. Koolipuuvilja
 kava sündis koolipiima kavast hiljem poliitilise kohustusena seoses puu- ja
 köögiviljaturu ühise korralduse reformiga 2007. aastal. Praegu on mõlemal kaval
 oma õigus- ja finantsraamistik ning mõned olulised erinevused ülesehituses ja
 toimimises.
 Mõlemad kavad kehtestati selleks, et edendada tarbimist
 puu- ja köögivilja ning piimatoodete sektorites, mis on Euroopa põllumajanduse
 jaoks väga olulised sektorid ja moodustavad kumbki ligikaudu 15 % Euroopa
 Liidu (EL) põllumajandustoodangust. Lisaks majanduslikule tähtsusele on osutatud
 tooted kasulikud rahvatervise kontekstis ja sobivad jagamiseks koolilastele.
 Põhjendused, mille alusel mõlemad kavad
 kehtestati, on praeguses olukorras, kus puu- ja köögivilja ning piimatoodete
 tarbimine väheneb, endiselt asjakohased. Hoolimata nende toodete tarbimise
 suurendamisele suunatud tervise ja põllumajanduse edendamise jõupingutustest
 nii riiklikul kui ka ELi tasandil, ei ole kõnealune vähenemistendents
 pöördunud, eriti värske puu- ja köögivilja ning joogipiima puhul. Sellist
 olukorda süvendab muu hulgas nüüdisaegses tarbimises ja eelkõige nooremates
 vanusegruppides valitsev suundumus eelistada töödeldud toitu, mis sisaldab
 sageli väga palju lisatud suhkrut, soola ja rasva.
 Hoolimata sellest, et praegused kavad on
 koolides positiivset vastukaja leidnud ning neid peetakse asjakohaseks,
 tõstavad mitmesugustes aruannetes ja välishinnangutes tehtud järeldused esile
 teatavaid puudusi nende ülesehituses ja ebatõhususi nende toimimises.
 ÜPP 2020 sisaldab juba olulisi elemente, mis
 eeldatavasti lahendavad mõned tuvastatud probleemid, eelkõige nähakse ette
 olulised muudatused koolipuuvilja kava rahastamises ja tugevdades selle
 haridusmõõdet. Koolipiima kava uus nõue, mille kohaselt peaksid osalevad
 liikmesriigid koostama oma strateegia, aitab koondada kava rakendamist, nagu
 see toimub juba koolipuuvilja kava puhul. Komisjon ettepanek ÜPP 2020 kohta
 võeti aga vastu enne praeguste kavade välishindamise lõpetamist ja ka enne
 Euroopa Kontrollikoja (edaspidi „kontrollikoda”) aruande vastuvõtmist.
 Ettepaneku
 eesmärgid
 Ettepaneku eesmärk ei ole ainult kõrvaldada
 endogeensed probleemid mõlema kava toimimises, et suurendada nende tõhusust ja
 tulemuslikkust, vaid ka luua ühtsem poliitiline lähenemisviis tagamaks, et
 kavade abil on võimalik saavutada pikaajalised eesmärgid ning reageerida
 tõhusalt välistele probleemidele. See on kooskõlas kontrollikoja soovitusega,
 et „kahe programmi vahel peaks olema suurem kooskõla ja sünergia selleks, et
 üldiselt tagada toitumist käsitlev järjepidev ja ühtlustatud lähenemisviis ning
 mõjus haldamine”. Käesoleva ettepanekuga täidab komisjon ka
 aruandekohustuse, mis tuleneb määruse artikli 225 punktist c, milles
 käsitletakse võimalust hõlmata kavadesse oliiviõli ja lauaoliivid.
 Esiteks on ettepaneku eesmärk suunata praegune
 korraldus ümber pikaajalistele eesmärkidele, et tugevdada mõlema kava
 haridusmõõdet ning aidata noortel kodanikel taas leida side toidu ja selle
 päritoluga, mis suurendab arusaama põllumajandusest ja tema toodetest, ÜPPst ja
 EList. Praegu on mõlema kava ülesehituse ja eesmärkide vahel lõhe, kuna
 kummaski käsitletakse eesmärke erinevalt. Haridusmõõde oli koolipuuvilja kavas
 ette nähtud algusest peale, samas kui koolipiima kava ei kohusta liikmesriike
 kasutama konkreetseid haridusmeetmeid, mistõttu on jagatavad tooted kavaga
 nõrgalt seotud. Lisaks on koolipiima kava järelevalve- ja hindamissüsteem nõrk
 ning koolipuuvilja kava oma vajab parandamist, mis on oluline mõlema kava
 tulemuslikkuse mõõtmiseks keskpikas või pikas perspektiivis.
 Teine eesmärk on ühtlustada ja konsolideerida
 praeguseid erinevaid õigus- ja finantsraamistikke ning suurendada ELi sekkumise
 nähtavust, et tagada läbivalt järjepidev ÜPP lähenemisviis põllumajandustoodete
 koolidele jagamise suhtes ja muuta juhtimine võimalikult tõhusaks. Kuna
 praegused kavad on välja töötatud teineteisest eraldi ja eri aegadel, puudub
 nende vahel kooskõlastatus ja järjepidevus, kuigi neil on sarnased eesmärgid ja
 sihtrühmad. Praegune killustatud süsteem hõlmab paljusid erinevaid
 lähenemisviise ja sõnumeid ning see võib avaldada negatiivset mõju süsteemi
 tulemuslikkusele tervikuna. See probleem on tingitud õigus- ja
 finantsraamistike erinevusest, asjaomaste toodete turgude erinevustest ning
 liikmesriikide tasandil kummagi kava rakendamise kohta tehtud otsustest.
 Selleks et saavutada kavade maksimaalne mõju
 ja suurendada jagamise kulutasuvust, on vähemalt sama oluline suurendada
 koolides, kus mõlema kava rahalist potentsiaali saab paremini suunata,
 põllumajandustoodete tarbimiseks tehtavate kulutuste tõhusust. Mõned puudused
 on praegustel kavadel ühised (nt suur haldus- ja korralduslik koormus), kuid
 mõned on kavale iseloomulikud: koolipuuvilja kava võimalustest on kasutatud ära
 üksnes 30 % ning jagatavate toodete hinnas on märkimisväärseid erinevusi,
 samas kui koolipiima kava iseloomustab tõenäoline tühimõju ning kehv kulude ja
 tulude suhe.
 2. SIDUSRÜHMADEGA
 KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Mõlema koolikava läbivaatamine algas 2012.
 aasta oktoobris.
 Mõju hindamise käigus korraldati üldsusega
 konsulteerimine, mille raames kutsuti huvitatud isikuid läbivaatamisel osalema.
 Konsulteerimine põhines konsultatsioonidokumendil, mis koosnes üheksast avatud
 küsimusest. Konsulteerimine kestis 12 nädalat ja korraldati veebipõhise
 küsimustiku abil. Lisaks korraldati kohtumisi ja arutelusid, sealhulgas
 sidusrühmade kohtumine 15. märtsil 2013.
 Mõjuhinnangus töötati välja kolm järgmist varianti:
 1) „status quo” variant, mille puhul säilitatakse eraldi raamistikud
 toodete koolides jagamiseks, kuid integreeritakse mõlemasse kavasse ÜPP 2020-ga
 tehtud parandused; 2) „kohandamise” variant, milles uuritakse, kas
 läbivaatamise eesmärgid on saavutatavad praeguste eraldi kavade säilimise
 korral, kuid meetmete ja muudatustega, mille eesmärk on täita lõhe praeguste
 kavade haridusmõõtmete vahel nendevahelise sünergia suurendamise teel, ÜPP
 2020-ga ettenähtust suurema lihtsustamise ja parandamise teel; ja 3) „uue
 raamistiku” variant, millega kaasnevad märkimisväärsed poliitilised muudatused
 ühise õigus- ja finantsraamistiku näol piiratud arvu toodete jagamiseks ning mida
 täiendab suunitlus pikaajalistele eesmärkidele tugevdatud kavas sisalduva
 haridusmõõtme kaudu.
 Praeguste poliitikaraamistike ning
 tulevikukatsumuste ja -vajaduste analüüsi põhjal on mõjuhinnangus analüüsitud
 nende kolme poliitikavõimaluse mõju ja võrreldud neid omavahel, pidades silmas
 nende potentsiaali eesmärkide saavutamiseks, nende tulemuslikkust, tõhusust ja
 järjepidevust üldiste eesmärkidega:
 –
 „Status quo” variandi korral tugevdataks
 koolipuuvilja kava, kuid suureneks olemasolev lõhe koolipuuvilja kava ja
 koolipiima kava haridusmõõtme vahel ning see ei annaks palju tulemusi juhtimise
 tõhususe seisukohalt. Samuti annab see vaid piiratud tulemuse ühtse ja nähtava
 ELi sekkumise loomisel. Ehkki see variant on eelarve seisukohast neutraalne,
 sisaldab see põhjusel, et koolipiima kava rahastamisele ei ole seatud mingeid
 piiranguid, teatavat eelarvelist ebakindlust. Sellega säilib kõrge
 halduskoormus võrreldes saavutatavate eelistega (madal kulutasuvus) ning
 koolipuuvilja kava puhul ka suured tõhususerinevused tootehindade tõttu ja
 võimalik tühimõju koolipiima kavas. On kaheldav, kas see variant on kohane
 reaktsioon praeguste tarbimisharjumustega ja värskete põllumajandustoodete
 nõudlusega seotud uutele väljakutsetele. Kõnealuse variandi puhul on leitud, et
 see toetab horisontaalsete eesmärkide saavutamist parema õigusliku
 reguleerimise ja lihtsustamise teel vaid piiratud ulatuses, samas kui ta võib
 paremini kaasa aidata rahvatervise eesmärkide saavutamisele, milleks on
 vähendada tervisealast ebavõrdsust riikliku strateegia ja suunamise kaudu.
 –
 „Kohandamise” variandi peamine mõju peaks
 eeldatavasti lähtuma koolipiima kava haridusmõõtme tugevdamisest ning mõlema
 kava rakendamise sünergiast, samas kui mõlema kava praegune eraldatus säilib.
 See aitaks paremini saavutada pikaajalisi eesmärke, milleks on jätkusuutlikult
 suurendada nõudlust kõnealuste põllumajandustoodete järele ja kujundada
 tervislikumaid toitumisharjumusi. Suuremat sünergiat silmas pidades on see
 positiivne, kuid sünergia on siiski piiratud, kuna mõlema kava rahaline
 korraldus on erinev. Väiksem halduskoormus toob endaga kaasa rohkem eeliseid,
 sünergia kaudu keerukuse vähenemise ja ühised menetlused.
 –
 „Uue raamistiku” variant nihutab praeguse süsteemi
 keskme meetmetele, mis aitavad mõlema kava pikaajalisi eesmärke paremini
 saavutada, ning täidab nende ülesehituses praegu esineva lõhe. Lisaks annab see
 liikmesriikidele kava juhtimisel võimaluse olla paindlikum ja keskenduda oma
 tegevuses esmatähtsatele vajadustele, nagu ka vajaliku eelarvelise paindlikkuse,
 et tulla toime erinevate rahaliste õigustega ja reageerida muutuvatele
 olukordadele. Lisaks peaks see võimalus andma koolimeetme suurima mõju
 kindlaksmääratud eelarve ulatuses. Sellega kaob ELi eelarvega seotud
 ebakindlus, kuna selles on koolimeetmele ette nähtud kindel aastane piir, mis
 vastab praegusele (ÜPP 2020) toetuste vastuvõtmise potentsiaalile. Täiustatud
 rahastamiskorra ja osalemistingimuste juures saaks olemasolevat potentsiaali
 realiseerida tõhusamalt.
 Kõike seda silmas pidades jõuti mõjuhinnangus
 järeldusele, et „uue raamistiku” variant on koolikavade järkjärgulisel
 ümbersuunitlemisel pikaajalistele eesmärkidele kõige tasakaalustatum ja
 võimaldab neil paremini reageerida puu- ja köögivilja ning piima tarbimise
 vähenemisele ja rasvumise kasvule, samuti loob see olulise seose põllumajanduse
 ja selle mitmesuguste toodetega.
 Lihtsustamine on oluline argument olnud kogu
 protsessi vältel ning seda tuleks suurendada mitmel viisil; selleks tuleks
 kõige rohkem kasutada komisjoni õigusakte, mis ühendavad või kaotavad teatavaid
 nõudeid.
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Tehakse ettepanek kehtestada ühtne õigus- ja
 finantsraamistik puu- ja köögivilja ning piima jagamiseks koolilastele,
 ettepanekut toetavad tugevdatud haridusmeetmed, et taastada seos põllumajanduse
 ja selle mitmesuguste toodete ning laiemate teemadega, nagu näiteks
 rahvatervise ja keskkonna küsimused. Uus raamistik oleks eelarveneutraalne ja
 toimiks koolikavadele ÜPP 2020 raames ette nähtud eelarve piires. Uue kava
 struktuur põhineb valdavalt olemasolevate kavade osadel, mida peetakse hästi
 toimivateks ja tõhusateks.
 Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu
 artiklil 42 ja artikli 43 lõikel 2. See vastab subsidiaarsuse ja
 proportsionaalsuse põhimõtetele, mille kohaselt tegevusraamistik ja selle aluspõhimõtted
 määratakse kindlaks ELi tasandil, samas kui liikmesriikidele jääb vabadus
 kohandada kava oma prioriteetidega ja riiklike/piirkondlike eripäradega ning
 kehtestada oma eesmärgid ja rakendamiskord.
 Uue ettepaneku peamised üksikasjad on
 järgmised.
 –
 Suunitleda jagamine ümber: tehakse ettepanek
 suunitleda toodete jagamine koolides kahele „põhitootele”: ainult värske puu-
 ja köögivili (sh banaanid) ning joogipiim, kusjuures joogipiima rasvasisalduse
 otsustavad riiklikud tervishoiuasutused. Selline suunitlus oleks kasulik mitmel
 põhjusel, eelkõige kuna jagamine toimuks kindlaksmääratud eelarve piires; selle
 tõttu väheneks koolide korralduslik koormus ja see on kooskõlas vajadusega
 pöörata ümber nende kahe tooterühma tarbimise vähenemine. Lisaks oleks see kooskõlas
 üldise tavaga, kuna värske puu- ja köögivili ning joogipiim on praeguste kavade
 kohaselt kõige rohkem jagatavad tooted. Liikmesriigid võivad kaasata
 temaatilistesse haridusmeetmetesse ka laiema valiku põllumajandustooteid.
 –
 Ühtlustada finantssätted ja parandada
 rahastamistingimusi, et suurendada kulutõhusust:
 –
 Arvestades toodete ja nende tarneahelate ning eri
 liikmesriikide tarbimistavade erinevusi, eraldataks liikmesriikidele eraldi „eelarvepaketid”
 puu- ja köögivilja (sh banaanid) ning piima jaoks. ÜPP 2020 eelarvele vastav
 puu- ja köögivilja pakett (150 miljonit eurot) ja piima pakett, mis vastab
 vahendite eeldatavale kasutamisele (80 miljonit eurot). Teatav paindlikkus
 oleks ette nähtud juhul, kui liikmesriigid saavad oma eraldiste piiratud osi vastavalt
 oma vajadustele eri pakettide vahel üle kanda (prioriseerides sekkumist
 strateegiate kaudu). Nendes pakettides kehtestataks künnised kaasnevatele
 meetmetele ja muudele toetuskõlblikele meetmetele, nagu näiteks hindamine,
 järelevalve ja teavitustegevus.
 –
 Seniste kogemuste põhjal oleks ELi toetuse osa
 toodete hinnas piiratud maksimaalse ELi toetusega puu- ja köögivilja ning piima
 portsjoni kohta, mitte ELi kaasrahastamise tasemete kaudu, nagu seni
 koolipuuvilja kava puhul. See oleks puu- ja köögivilja puhul uus element, mis
 aitaks leevendada suuri erinevusi jagatavate toodete hindades ning tähendaks
 juhtimise lihtsustamist. ELi piimatoetuse tase suureneks, et vähendada tühimõju
 efekti (võimaldades tasuta või peaaegu tasuta jagamist) ja suurendada jagamise
 kulutõhusust. Ettepaneku need elemendid vastavad komisjoni[2] poolt seoses nõukogu
 määrusega (EL) nr 1370/2013[3]
 võetud kohustusele vaadata läbi praeguste kavade rahastamiskord, s.o piima
 jagamise toetus ning koolipuuvilja kava kaasrahastamise kulud. Liikmesriikidel
 lubatakse jätkata riiklike lisatoetuste võimaldamist või erasektori rahastamise
 ligimeelitamist, et laiendada nendepoolse koolikavades osalemise ulatust ja/või
 osatähtsust.
 –
 Tugevdada haridusmõõdet: kaasnevad haridusmeetmed
 muutuksid kohustuslikuks ka piima jagamisel ja see täidaks praeguste kavade
 vahelise lõhe. Nendel meetmetel oleks tugev haridusmõõde, mis keskenduks
 põllumajanduse küsimustele, toitumisele ja tervisele (tasakaalustatud
 toitumine) ning keskkonnaküsimustele. Lisaks oleksid nad kriitiliseks
 vahendiks, mis taastab laste jaoks seose toidu, põllumajandustootmise ja
 põllumajandustootjatega. Haridusmeetmed peaksid olema suunatud koolide
 õpilaskondadele, võimaluse korral peaksid nad hõlmama ka perekondi ja kogukondi
 ning pöörama tähelepanu koolides pakutavate tervisliku toidu ja jookide valiku
 laiemale küsimusele. Need meetmed on kasulikud, kuna tõendid näitavad, et
 paljud lapsed kasvavad üles teadmata, kust toit pärineb – kus ja kuidas see on
 toodetud ja millised on teatavad hooajatooted. Seetõttu võiksid liikmesriigid
 valida temaatilisi haridusmeetmeid, mis võiksid aeg-ajalt hõlmata peale muude
 eespool nimetatud kahe põhitoote ka muid põllumajandustooteid, nagu näiteks
 jogurtid, töödeldud puu- ja köögivili, mesi, oliiviõli jms. Nimekirja kõigist
 kava raames tarnitavatest toodetest koos nende toiteväärtusega peaksid heaks
 kiitma riikide tervisekaitseasutused. Kaasnevad haridusmeetmed peaksid olema
 vahetult seotud kava põllumajanduslike eesmärkidega ja kooskõlas eesmärgiga
 edendada tervislikku toitumist.
 4. MÕJU EELARVELE
 Ettepaneku mõju on praeguse olukorraga
 võrreldes eelarveneutraalne. Puu- ja köögivilja puhul säilib käesolevas
 ettepanekus praegu määrusega nr 1308/2013 kindlaks määratud eelarve ülemmäär
 (150 miljonit eurot õppeaasta kohta). Piima puhul nähakse ettepanekuga ette 80
 miljonit eurot õppeaasta kohta, mis vastab eeldatavale eelarve täitmisele ja on
 kooskõlas üldiste summadega turuga seotud kuludeks ja mitmeaastases
 finantsraamistikus aastateks 2014–2020 arvesse võetud otsetoetusteks.
 Kulude jaotusest rääkides toetatakse kõige
 rohkem toodete jagamist ning haridusmeetmeid. Muud kulud, nagu hindamise,
 järelevalve ja teavitustegevusega seotud kulud, on samuti toetuskõlblikud, kuid
 väiksemas ulatuses. Kaasnevate haridusmeetmete ja muude seonduvate kulude
 ülemmäärad sätestab komisjon, võttes arvesse praeguste kavade kogemusi.
 Ettepaneku eelarvelised ja finantsmõjud on
 esitatud ettepanekule lisatud finantsselgituses.
 2014/0014 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013
 ning määrust (EL) nr 1306/2013 haridusasutustes puu- ja köögivilja,
 banaanide ning piima jaotamise toetuskava osas
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 liikmesriikide parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
 Sotsiaalkomitee arvamust[4],
 võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[5],
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 määruse (EL) nr 1308/2013[6]
 II osa I jaotise II peatüki 1. jaoga on nähtud ette koolipuuvilja ja -köögivilja,
 sealhulgas banaanid, ning koolipiima kava.
 (2) Praeguste kavade kohaldamisel
 saadud kogemused koos välishindamiste järeldustega ja erinevate
 poliitikavalikute analüüsi tulemustega osutavad järeldusele, et põhjendused,
 mille alusel kehtestati mõlemad kõnealused koolikavad, on endiselt asjakohased.
 Praeguses olukorras, kus puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning
 piimatoodete tarbimine väheneb, mida võimendab muu hulgas nüüdisaegne suundumus
 tarbida töödeldud toitu, millele on lisatud palju suhkrut, soola ja rasva,
 peaks liidu toetus lastele haridusasutustes teatavate valitud
 põllumajandustoodete jagamiseks seega alles jääma.
 (3) Eri poliitikavalikute analüüs
 näitab, et ühtlustatud lähenemisviis ühise õigus- ja finantsraamistiku kaudu on
 asjakohasem ja aitab tõhusamalt saavutada konkreetseid eesmärke, mida ühine
 põllumajanduspoliitika koolikavade kaudu taotleb. See võimaldaks
 liikmesriikidel saavutada jagamise maksimaalse mõju eelarvet muutmata ja
 suurendada juhtimise tõhusust. Selleks aga, et võtta arvesse puu- ja
 köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piimatoodete ja nende tarneahelate
 erinevusi, peaksid teatavad elemendid, nagu näiteks vastavad eelarvepaketid,
 jääma eraldi. Arvestades praeguste kavade kogemusi, peaks kavas osalemine jääma
 liikmesriikide jaoks vabatahtlikuks. Võttes arvesse liikmesriigiti erinevaid
 tarbimistavasid, tuleks osalevatele liikmesriikidele anda võimalus valida, kas
 nad soovivad jagada haridusasutustes lastele kõiki toetuskõlblikke tooteid või
 neist ainult ühte.
 (4) On kindlaks tehtud, et
 eelkõige värske puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning joogipiima
 tarbimine on vähenemas. Seetõttu on asjakohane suunata koolikavade raames
 toimuv jagamine nendele toodetele. See omakorda aitaks vähendada koolide
 korralduslikku koormust ja suurendada jagamise mõju piiratud eelarve raames
 ning oleks kooskõlas praeguse tavaga, kuna neid tooteid jagatakse kõige
 sagedamini.
 (5) Jagamist kaasnevad
 haridusmeetmed on vajalikud selleks, et muuta kava selle lühi- ja pikaajaliste
 eesmärkide saavutamisel, s.o valitud põllumajandustoodete tarbimise
 suurendamisel ja tervislikuma toitumise edendamisel tulemuslikuks. Arvestades
 nimetatud meetmete tähtsust, peaksid need täiendama nii puu- ja köögivilja,
 sealhulgas banaanid, kui ka piima jagamist. Nad peaksid olema liidu toetuse
 kõlblikud. Kaasnevate meetmetena on need oluline vahend, mis aitab laste jaoks
 taastada seost põllumajanduse ja selle mitmesuguste toodetega ning võimaldab
 saavutada kavaga taotletavaid eesmärke, mistõttu peaks liikmesriikidel olema
 lubatud hõlmata oma temaatilistesse meetmetesse suuremat hulka erinevaid
 põllumajandustooteid. Kuid tervislike toitumisharjumuste edendamiseks peaksid
 riiklikud asutused selles protsessis osalema, peaksid heaks kiitma osutatud
 toodete nimekirja ja kaks jagatavate toodete rühma ning määrama kindlaks
 toodete toiteväärtuse.
 (6) Selleks et tagada eelarve
 tõhus haldamine, peaks liidu toetusele puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid,
 ning piima jagamiseks, kaasnevateks haridusmeetmeteks ja nendega seotud
 kuludeks olema ette nähtud kindel ülemmäär. Ülemmäär peaks olenema vastavast
 olukorrast. Arvestades saadud kogemusi ja et lihtsustada haldamist, tuleks
 rahastamismudelid ühtlustada ja viia need liidu rahalise toetuse osas ühtsetele
 alustele. Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks liidu toetuse ülemmäär
 toodete hinna kaudu maksimaalse liidu toetusena portsjoni kohta nii puu- ja
 köögivilja, sealhulgas banaanid, kui ka piima puhul ja kaotada kohustusliku
 kaasrahastamise põhimõte puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, puhul.
 Arvestades kõnealuste toodete hindade kõikumist, tuleks teatavate õigusaktide
 vastuvõtmise õigus seoses meetmetega, millega määratakse kindlaks liidu toetuse
 suurus toodete portsjoni hinna kohta ja portsjoni määratlus, delegeerida
 komisjonile.
 (7) Selleks et tagada liidu rahaliste
 vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine, tuleks komisjonile delegeerida õigus
 võtta vastu teatavaid õigusakte seoses meetmetega, millega määratakse kindlaks
 liidu toetuse soovituslikud eraldised igale liikmesriigile ja laekunud
 toetusetaotluste alusel toetuse liikmesriikide vahel ümberjaotamise meetodid.
 Soovituslikud eraldised tuleks kehtestada eraldi puu- ja köögivilja, sealhulgas
 banaanid, ning piima puhul kooskõlas vabatahtliku lähenemisviisiga jagamisele.
 Jaotusmeetod puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, puhul peaks kajastama
 praegusi eraldisi liikmesriikide lõikes ja põhinema objektiivsetel
 kriteeriumidel, nagu näiteks 6–10-aastaste laste osatähtsus elanikkonnas,
 võttes arvesse ka asjaomaste piirkondade arengut. Et võimaldada liikmesriikidel
 säilitada oma praegused kavad nende tegelikus ulatuses ning julgustada teisi hakkama
 kasutama piima jagamist, on piima puhul vahendite eraldamisel asjakohane
 kasutada kahe meetodi kombinatsiooni, s.o vahendite senine kasutamine
 liikmesriikide poolt koolipiima kava raames ning puu- ja köögivilja, sealhulgas
 banaanid, puhul objektiivsed kriteeriumid, nagu näiteks 6–10-aastaste laste
 osatähtsus elanikkonnas. Et leida nende kahe meetodi õige suhe, tuleks
 komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses
 täiendavate eeskirjade vastuvõtmisega, milles käsitletakse mõlema nimetatud
 kriteeriumi tasakaalu. Võttes lisaks arvesse korduvaid muutusi liikmesriikide
 piirkondade demograafilises olukorras või arengus, tuleks komisjonile
 delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses iga kolme aasta järel
 toimuva hindamisega, kas liikmesriikide eraldised on kõnealuste kriteeriumide
 alusel endiselt ajakohased.
 (8) Selleks et väikese
 rahvaarvuga liikmesriigid saaksid kulutõhusat kava rakendada tuleks komisjonile
 delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses miinimumsumma
 kindlaksmääramisega, mida liikmesriikidel on õigus puu- ja köögivilja,
 sealhulgas banaanid, ning piima puhul saada.
 (9) Tõrgeteta asjaajamise ja
 eelarvehalduse huvides peaksid liikmesriigid, kes soovivad osaleda puu- ja
 köögivilja, sealhulgas banaanid, ja/või piima jagamisel, taotlema liidu toetust
 igal aastal. Menetluste ja juhtimise lihtsustamiseks tuleks esitada eraldi
 toetusetaotlused. Pärast liikmesriikidelt taotluste saamist peaks komisjon
 tegema otsuse lõplike eraldiste kohta puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid,
 ning piima jaoks eelarves ette nähtud assigneeringute piires ja võttes arvesse
 nende eraldiste vahelisi piiratud ülekandeid, mis soodustab jagamisprioriteetide
 seadmist vastavalt toitainevajadustele. Komisjonile tuleks anda õigus võtta
 vastu teatavaid õigusakte meetmete kohta, millega kehtestatakse tingimused ja
 piirangud kõnealuste ümberpaigutuste suhtes.
 (10) Liikmesriigi kavas osalemise
 tingimuseks tuleks pidada riikliku strateegia ja mitmeaastase strateegilise
 dokumendi olemasolu, milles on määratud kindlaks liikmesriigi saavutatavad
 eesmärgid ja prioriteedid. Liikmesriikidel peaks olema lubatud neid dokumente
 korrapäraselt ajakohastada, võttes eelkõige arvesse hindamisi ning
 prioriteetide ja eesmärkide ümberhindamisi.
 (11) Kava nähtavuse tagamiseks
 peaksid liikmesriigid oma strateegias selgitama, kuidas nad kavatsevad tagada
 oma kava lisandväärtuse, eriti kui haridusasutustes käivad lapsed tarbivad
 liidu toetusega rahastatud tooteid muu toiduga samaaegselt. Selleks et
 saavutada liidu toetuskava hariduseesmärk ja tõhusus, tuleks komisjonile
 delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses eeskirjadega, milles
 käsitletakse liidu toetuskava alusel rahastatavate toodete jagamist
 haridusasutustes võrreldes muu toiduga ja nende valmistamist.
 (12) Tagamaks, et lastele kava
 alusel jaotatavate toodete hind vastab täielikult antud toetuse suurusele ja et
 kava raames tarnitud tooteid tarbitakse ainult vastavalt nende
 kasutusotstarbele, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid
 õigusakte seoses hindade järelevalvega kava raames.
 (13) Arvestades, et puu- ja
 köögivilja jagamise puhul kaotatakse kaasrahastamise põhimõte, on vaja muuta
 määruse (EL) nr 1306/2013[7]
 asjakohaseid sätteid.
 (14) Komisjoni määrust (EÜ) nr
 1308/2013 ja määrust (EÜ) nr 1306/2013 tuleks vastavalt muuta. Selleks et võtta
 arvesse õppeaasta perioodilisust, tuleks uusi eeskirju hakata kohaldama alates
 1. augustist 20XX,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 Artikkel 1
 Põllumajandustoodete ühise turukorralduse
 kehtestamist käsitleva määruse (EL) nr 1308/2013 muutmine
 Määrust (EL) nr 1308/2013 muudetakse
 järgmiselt.
 1) II osa I jaotise II peatüki 1. jao
 pealkiri asendatakse järgmisega:
 „HARIDUSASUTUSTE PÕLLUMAJANDUSTOODETEGA
 VARUSTAMISE TOETUS”
 2) Pealkiri „1. alajagu” ja pealkiri
 „Koolipuu- ja köögivilja kava” jäetakse välja.
 3) Artikkel 23 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 23
 Toetus puu- ja köögivilja, banaanide ja
 piima jagamiseks, kavaga kaasnevateks haridusmeetmeteks ja seonduvateks
 kuludeks
 1. Liidu toetust antakse artiklis 22
 osutatud haridusasutustes käivatele lastele mõeldud:
 a) puu- ja köögivilja, banaanide ja piima jagamiseks;
 b) kavaga kaasnevateks haridusmeetmeteks;
 c) teatavate seonduvate kulude katteks, mis
 on seotud logistika ning jagamise, seadmete, teavitamise, järelevalve ja
 hindamisega.
 2. Lõikega 1 kehtestatud toetuskavas
 (edaspidi „koolikava”) osaleda soovivad liikmesriigid võivad jaotada kas puu-
 ja köögivilja, sealhulgas banaanid, või piima, mis kuulub CN-koodi 0401 alla,
 või mõlemat.
 3. Liikmesriigid koostavad koolikavas
 osalemise tingimusena enne selles osalemist ning seejärel iga kuue aasta järel
 kava riikliku või piirkondliku rakendamisstrateegia. Liikmesriik võib
 strateegiat muuta, arvestades eelkõige järelevalve ja hindamise tulemusi.
 Strateegiaga määratakse kindlaks vähemalt täidetavad vajadused, nende
 prioriteedid, sihtrühmad, oodatavad tulemused ja mõõdetavad eesmärgid, mis
 tuleb saavutada võrreldes algse olukorraga, samuti sätestatakse kõige
 asjakohasemad vahendid ja meetmed kõnealuste eesmärkide saavutamiseks.
 4. Koolikava tõhususe tagamiseks näevad liikmesriigid
 ette ka kaasnevad haridusmeetmed, mis võivad hõlmata meetmeid ja tegevust,
 mille eesmärk on tekitada lastel seos põllumajandusega ja suurema hulga
 põllumajandustoodetega, harida neid seonduvates küsimustes, nagu näiteks
 tervislikud toitumisharjumused, toiduainete raiskamise vältimine, kohalikud
 toiduahelad või mahepõllundus.
 5. Liikmesriigid koostavad oma strateegiate
 väljatöötamisel lisaks puu- ja köögiviljale, banaanidele ja piimale nimekirja
 põllumajandustoodetest, mis võivad aeg-ajalt olla hõlmatud kaasnevate
 haridusmeetmetega.
 6. Jagatavate toodete või kaasnevate
 haridusmeetmetega hõlmatud toodete valikul lähtuvad liikmesriigid
 objektiivsetest kriteeriumidest, mille hulka võivad kuuluda tervise- ja
 keskkonnakaalutlused, kohalike toodete hooajalisus, mitmekesisus või
 kättesaadavus, eelistades võimaluste piires liidu päritolu tooteid, eelkõige
 kohaliku toodangu ostmist, mahetooteid, lühikesi tarneahelaid või
 keskkonnaalast kasu.
 7. Liikmesriigid tagavad tervislike
 toitumisharjumuste edendamiseks, et nende pädevad tervishoiuasutused kinnitavad
 nimekirja kõigist koolikava alusel pakutavatest toodetest ja otsustavad nende
 toiteväärtuse aspektid.”
 4) Lisatakse artikkel 23a:
 „Artikkel 23a
 Rahastamissätted
 1. Artikli 23 lõikes 1 osutatud
 toetus toodete jagamiseks koolikava raames, kaasnevateks haridusmeetmeteks ja
 seonduvate kulude katteks ei tohi ilma, et see piiraks lõike 4 sätete
 kohaldamist, ületada:
 a) puu- ja köögivilja ning banaanide puhul:
 150 miljonit eurot õppeaasta kohta;
 b) piima puhul: 80 miljonit eurot õppeaasta
 kohta.
 Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
 artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks liidu
 toetus, mida võib maksta jagatava puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning
 piima portsjoni kohta, samuti portsjoni määratlus. Komisjonil on õigus võtta
 kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse
 kindlaks minimaalne ja maksimaalne summa kaasnevate haridusmeetmete
 rahastamiseks liikmesriikide iga-aastasest lõplikust eraldisest.
 2. Lõikes 1 osutatud toetuse eraldamisel
 igale liikmesriigile võetakse arvesse järgmist:
 a) puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid,
 puhul: objektiivsed kriteeriumid, mille aluseks on:
 i) 6–10-aastaste laste osakaal
 elanikkonnas,
 ii) liikmesriigi eri piirkondade arengutase,
 et rohkem saaksid toetust vähem arenenud piirkonnad käesoleva määruse
 artikli 3 lõike 5 tähenduses, ELi toimimise lepingu artiklis 349
 nimetatud äärepoolseimad piirkonnad ja Egeuse mere väikesaared määruse (EL)
 nr 229/2013 artikli 1 lõike 2 tähenduses, ja
 b) piima puhul: varasem rahaliste vahendite
 kasutamine piima ja piimatoodete lastele jagamisel eelmiste kavade alusel ning
 objektiivsed kriteeriumid, mis põhinevad 6–10-aastaste laste osatähtsusel
 elanikkonnas.
 Komisjon hindab vähemalt iga kolme aasta järel,
 kas soovituslikud eraldised puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima
 puhul on käesolevas lõikes osutatud objektiivsete kriteeriumidega jätkuvalt
 kooskõlas.
 3. Liikmesriigid taotlevad koolikavas
 osalemist igal aastal, esitades oma taotluse liidu toetuse saamiseks iga toote
 kohta, mida nad soovivad lastele jagada, nagu on osutatud artikli 23
 lõike 1 punktis a.
 4. Liikmesriigid võivad kuni 15 % oma
 soovituslikest eraldistest puu- ja köögiviljale, sealhulgas banaanid, või
 piimale teise sektorisse üle kanda tingimustel, mille komisjon määrab kindlaks
 kooskõlas artikliga 227 vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega, ilma et see
 ületaks üldist ülemmäära 230 miljonit eurot, mis tuleneb lõike 1 punktides a ja
 b osutatud summadest.
 5. Koolikava ei piira ühegi eraldiseisva,
 liidu õigusega kooskõlas oleva riikliku koolikava rakendamist.
 6. Lisaks liidu toetusele võivad
 liikmesriigid anda artikli 217 kohaselt riigiabi.
 7. Liit võib määruse (EL) nr 1306/2013
 artikli 6 alusel rahastada ka koolikavaga seotud teavitamis-, järelevalve- ja
 hindamismeetmeid, sealhulgas neid, mille eesmärk on teavitada sellest üldsust,
 ning võrgustiku loomise meetmeid.
 8. Koolikavas osalevad liikmesriigid teevad
 koolitoidu jagamise kohtades teatavaks oma osalemise kavas ning osutavad
 asjaolule, et liit subsideerib seda. Liikmesriigid tagavad liidu koolikava
 lisandväärtuse ja nähtavuse seoses muu toidu pakkumisega haridusasutustes.”
 5) Artiklid 24 ja 25 asendatakse
 järgmisega:
 „Artikkel 24
 Delegeeritud volitused
 1. Selleks et parandada laste tervislikke
 toitumisharjumusi ning tagada, et koolikava alusel antav toetus oleks suunatud
 artiklis 22 osutatud sihtrühma kuuluvatele lastele, on komisjonil õigus võtta
 kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad,
 milles käsitletakse:
 a) täiendavaid kriteeriume seoses toetuse
 suunamisega liikmesriikide poolt;
 b) toetusesaajate heakskiitmist ja valimist
 liikmesriikide poolt;
 c) riiklike või piirkondlike strateegiate
 koostamist ja kaasnevaid haridusmeetmeid.
 2. Selleks et tagada Euroopa Liidu vahendite
 tõhus ja sihtotstarbeline kasutamine, on komisjonil õigus võtta kooskõlas
 artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse:
 a) toetuse soovituslikke eraldisi
 liikmesriikide vahel seoses puu- ja köögiviljaga, sealhulgas banaanid, ning
 piimaga ja vajaduse korral selle läbivaatamist pärast artikli 23a
 lõike 2 teises lõigus osutatud hindamist, liidu toetuse miinimumsummasid
 iga liikmesriigi jaoks, toetuse liikmesriikide vahel ümberjaotamise meetodit
 vastavalt saadud taotlustele, ja täiendavaid eeskirju selle kohta, kuidas võtta
 arvesse artikli 23a lõike 2 esimeses lõigus osutatud kriteeriume
 vahendite eraldamiseks,
 b) puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid,
 ning piima jaoks tehtud eraldiste vahelisi ülekandeid;
 c) liidu toetuse kõlblikke kulusid ja/või
 meetmeid ning võimalust määrata kindlaks konkreetsete kulude miinimum- ja
 maksimumsummad;
 d) liikmesriikide kohustust jälgida ja
 hinnata oma koolikavade tulemuslikkust.
 3. Selleks et parandada koolikava alast teadlikkust,
 on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte,
 milles nõutakse liikmesriikidelt, kellel on koolikava, osutamist asjaolule, et
 seda subsideerib liit.
 4. Selleks et tagada liidu kava
 lisandväärtus ja nähtavus, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas
 artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte seoses eeskirjadega, milles
 käsitletakse toodete jagamist seoses muu toidu pakkumisega haridusasutustes.
 5. Võttes arvesse vajadust tagada, et
 toetuse saamine kajastub koolikava alusel kättesaadavate toodete hinnas, on
 komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte,
 millega kehtestatakse eeskirjad kava raames teostatava hindade järelevalve
 kohta.
 Artikkel 25
 Kontrollimenetlusega teostatavad
 rakendusvolitused
 Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta
 käesoleva jao kohaldamiseks vajalikke meetmeid, mis hõlmavad järgmist:
 a) toetuse lõplik jaotamine puu- ja
 köögivilja, sealhulgas banaanid, ja/või piima puhul osalevate liikmesriikide
 vahel artikli 23a lõikes 1 sätestatud piirides, võttes arvesse
 artikli 23a lõikes 4 osutatud ülekandeid;
 b) liikmesriikide strateegiates sisalduv
 teave;
 c) toetusetaotlused ja maksed;
 d) koolikava avaldamise viisid ja võrgustiku
 loomise meetmed;
 e) koolikavas osalevate liikmesriikide
 poolt järelevalve- ja hindamisaruannete esitamine, vorm ja sisu;
 f) hindade järelevalve korraldamine.”
 6) 2. alajagu jäetakse välja.
 7) Artikkel 217 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 217
 Riiklik abi lastele toodete jaotamise puhul
 Lisaks artiklis 23 sätestatud liidu toetusele
 võivad liikmesriigid maksta riiklikku abi, et jagada tooteid haridusasutustes
 käivatele lastele või et katta artikli 23 lõike 1 punktis c osutatud seonduvaid
 kulusid.
 Liikmesriigid võivad riiklikku abi rahastada
 asjaomases sektoris kehtestatava maksu abil või erasektori mis tahes muu panuse
 abil.
 Lisaks artiklis 23 sätestatud liidu toetusele
 võivad liikmesriigid maksta riiklikku abi artikli 23 lõikes 4 osutatud
 kaasnevate haridusmeetmete rahastamiseks.”
 8) V lisa jäetakse välja.
 Artikkel 2
 Määruse (EL) nr 1306/2013 muutmine
 Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 4 lõike 1
 punkt d asendatakse järgmisega:
 „d) liidu rahaline osalus loomahaiguste ja
 tarbijate usalduse kaotusega seotud meetmetes, millele on osutatud määruse (EL)
 nr 1308/2013 artiklis 220.”
 Artikkel 3
 Jõustumine ja kohaldamine
 Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast
 selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Seda kohaldatakse alates 1. augustist 20XX.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
 vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE
 RAAMISTIK
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
 tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
 1.3. Ettepaneku/algatuse liik
 1.4. Eesmärk (eesmärgid)
 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju
 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid
 2. HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteem
 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE
 HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
 eelarveread, millele mõju avaldub
 3.2. Hinnanguline mõju kuludele
 3.2.1. Üldine hinnanguline
 mõju kuludele
 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele
 3.2.3. Hinnanguline mõju
 haldusassigneeringutele
 3.2.4. Kooskõla kehtiva
 mitmeaastase finantsraamistikuga
 3.2.5. Kolmandate isikute
 rahaline osalus
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele
 FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013
 ning määrust (EL) nr 1306/2013 haridusasutustes puu- ja köögivilja,
 banaanide ning piima jaotamise toetuskava osas
 Nõukogu
 määrus (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete
 ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed
 1.2. Asjaomased
 poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
 (ABM/ABB) struktuurile[8]
 1.3. Ettepaneku/algatuse liik
 ̈Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
 ̈Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb
 katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[9]
 ̈Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
 X Ettepanek/algatus
 käsitleb ümbersuunatud meedet
 1.4. Eesmärk (eesmärgid)
 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased
 strateegilised eesmärgid, mida täidetakse ettepaneku/algatuse kaudu
 Ettepaneku
 eesmärk on jätkusuutlikult suurendada puu- ja köögivilja ning piimatoodete osa
 laste toitumises, aidates seeläbi kaasa ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP)
 eesmärkidele, milleks on turgude stabiliseerimine ja nõudluse tagamine pikas
 perspektiivis. Samuti on selle eesmärk aidata kaasa üldisemate rahvatervise
 eesmärkide saavutamisele, milleks on ülekaalu ja rasvumise vähendamine ning
 toitumisega seotud haiguste ennetamine, kujundades jätkusuutlikke tervislikke
 toitumisharjumusi.
 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased
 tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
 Erieesmärk:
 Parandada toidu kättesaadavust tundlike ühiskonnarühmade jaoks
 Asjaomased
 tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 05
 02 „Sekkumised põllumajandusturgudel”
 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju
 Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt
 tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
 Lisaks peaks see ELi toetuse parema suunamise kaudu
 suurendama toodete jagamise kulutasuvust.
 Samuti suurendaks see kaasnevatele meetmetele mõeldud
 eelarveosa, parandades nende mõju sihtrühma tarbimisele ning täites lõhe
 koolipuuvilja kava ja koolipiima kava haridusmõõtme vahel.
 Lõpetuseks tooks see kaasa ka ühise raamistiku iga
 liikmesriigi kohta ning ELi sekkumise nähtavuse paranemise.
 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad
 Eesmärkide kohta on näitajad kindlaks määratud kolmel
 tasandil:
 mõjunäitajad:
 – värske puu- ja köögivilja laste poolt otsese
 ja kaudse tarbimise muutus 5 aastat pärast sekkumist
 – joogipiima laste poolt otsese ja kaudse
 tarbimise muutus 5 aastat pärast sekkumist
 – toitumise üldise kvaliteedi paranemine
 peamised tulemusnäitajad:
 – % olemasolevast eelarvest, mis on kulutatud kaasnevatele
 meetmetele
 – % kaasnevatest meetmetest, mis on seotud
 põllumajanduse ja põllumajandustoodetega
 – kulutuste tõhusus põllumajandustoodete tarbimise
 edendamise seisukohalt koolides
 peamised väljundinäitajad:
 – liikmesriikides rakendatud kaasnevate meetmete arv
 – kaasnevate meetmetega hõlmatud laste arv ja
 nende osatähtsus kõigi osalevate laste arvus
 – põllumajandusega seotud kaasnevate meetmete arv liikmesriikides
 – kulu portsjoni kohta
 – osalevate liikmesriikide, koolide ja laste arv
 – koolis jagatud toodete kogused (puu- ja köögivilja
 ning piima portsjonite arv)
 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.5.1. Lühi- või pikaajalises
 perspektiivis täidetavad vajadused
 Ettepaneku
 aluseks on vajadus jätkusuutlikult suurendada puu- ja köögivilja ning piima
 tarbimist laste poolt ja vajadus kujundada nende tervislikke toitumisharjumusi.
 ÜPP
 koolikavadel, nagu neid praegu rakendatakse, on teatavad puudused nende
 ülesehituses ja toimimises, mis piiravad nende potentsiaali nende eesmärkide
 saavutamiseks, milleks on põllumajandustoodete tarbimine (turueesmärk) ja
 koolilaste tervisliku toitumise edendamine (tervise-eesmärk).
 Tuvastatud
 probleemid puudutavad lõhet kavade ülesehituse ja eesmärkide vahel (kummagi
 kava alusel on ette nähtud eri õppevahendid), nendevahelist puudulikku
 koordineeritust ja kooskõla ning puudusi, mis piiravad kulutuste otsest mõju
 (kõrge haldus- ja korralduslik koormus mõlema kava puhul, eelarve alakasutamine
 30 % koolipuuvilja kava puhul, võimalik tühimõju ja madal kulutasuvus
 koolipiima kava puhul).
 Need
 puudused on tingitud peamiselt regulatiivsetest puudustest, finantsraamistike
 erinevustest, erinevast rakendamisest liikmesriikides ja mõnest välistegurist.
 1.5.2. Euroopa Liidu meetme
 lisandväärtus
 ELi
 tasandi meede tagab kogu ELis algatuste jaoks vajaliku rahastamise ja
 täiendavad rahastamisallikad, mis võimaldavad liikmesriikidel laiendada oma
 tegevust ning suurendada selle tulemuslikkust. Kui liikmesriigid saaksid
 kasutada üksnes enda rahalisi vahendeid, ei oleks enamikul neist võimalik
 rakendada julgeid algatusi. See aitab ka suurendada kavade usaldusväärsust
 liikmesriikides ning parandada ELi mainet ja teadlikkust temast. ELi raamistiku
 lisandväärtus seisneb pideva teadmiste omandamise, läbipaistvuse suurendamise
 ja kogemuste vahetamise hõlbustamises.
 1.5.3. Varasematest samalaadsetest
 kogemustest saadud õppetunnid
 Praegu
 on ELi ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) raames olemas kaks ELi rahastatud
 koolikava, mis on suunatud konkreetselt koolilastele: koolipiima kava ja
 koolipuuvilja kava. Kumbki taotleb vastastikust eesmärki suurendada püsivalt
 asjaomaste toodete osa laste toitumises juba varakult, kui laste
 toitumisharjumused veel kujunevad, aidates seega kaasa ÜPP eesmärkide
 saavutamisele eelkõige turgude stabiliseerimise ja pikas perspektiivis nõudluse
 tagamise teel. Lisaks on mõlemad kavad kooskõlas laiemate rahvatervise
 eesmärkidega, kuivõrd nad aitavad kaasa jätkusuutlike tervislike
 toitumisharjumuste kujundamisele.
 Kuid
 vaatamata nende positiivsele rakendamisele koolides ja nende potentsiaali
 tunnustamisele, viitavad erinevate aruannete järeldused – eelkõige komisjoni
 mõlema kava suhtes algatatud välishindamiste tulemused ja Euroopa Kontrollikoja
 eriaruanne nr 10/2011 – ja pärast aastaid kestnud rakendamist saadud kogemused
 sellele, et mõlemat kava on vaja parandada ning suurendada nende juhtimise
 tõhusust ja tulemuslikkust. Hiljutises kokkuleppes ÜPP reformi kohta käsitleti
 juba mõnda neist tuvastatud probleemidest.
 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime
 muude asjaomaste meetmetega
 Võttes
 nõuetekohaselt arvesse sektori eripärasid, on ettepanek kooskõlas
 põllumajandustoodete tarbimise edendamisega. Lisaks on see kooskõlas rahvatervise
 eesmärkidega (kehakaalu, tervisealase ebavõrdsuse vähendamine), lihtsustamisega
 ning Euroopa 2020. aasta strateegias sõnastatud põhimõtete ja eesmärkidega.
 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju
 ̈ Piiratud kestusega ettepanek/algatus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
 –
 ̈ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
 X Piiramatu kestusega
 ettepanek/algatus
 –
 Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
 AAAA–AAAA,
 –
 millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise
 viisid[10]
 ̈ Otsene eelarve
 täitmine komisjoni poolt
 –
 ̈ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides
 töötavat komisjoni personali;
 –
 ̈ rakendusametite kaudu;
 X Eelarve täitmine koostöös
 liikmesriikidega
 ̈ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
 –
 ̈ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;
 –
 ̈ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele
 (täpsustada);
 –
 ̈Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;
 –
 ̈ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele;
 –
 ̈ avalik-õiguslikele asutustele;
 –
 ̈ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad
 esitavad piisavad finantstagatised;
 –
 ̈ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on
 delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad
 piisavad finantstagatised;
 –
 ̈ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP
 erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.
 2. HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve ja aruandluse
 eeskirjad
 Uues
 kavas on järelevalve ja hindamine loetud ELi toetuskõlblike kulude hulka oma
 olulisuse tõttu usaldusväärse juhtimise jaoks ja kava tõhususe/tulemuslikkuse
 hindamise jaoks võrreldes kindlaksmääratud eesmärkidega. Samuti on kindlaks
 määratud seos mitmeaastase (kuus aastat) riikliku/piirkondliku strateegiaga.
 Järelevalve
 toimub liikmesriikide iga-aastaste aruannete põhjal, mis sisaldavad teavet
 eelarve kasutamise kohta, osalevate koolide/laste arvu kohta ja sihtrühma
 osatähtsuse kohta kõigi osalevate koolide/laste arvus, toodete jagamise
 sageduse, kestuse, aja ja süsteemi kohta, portsjoni keskmise kaalu ja hinna
 kohta, keskmise tarbimise kohta lapse kohta ja jagatud üldkoguste kohta. Lisaks
 hõlmab järelevalve kaasnevaid meetmeid seoses kasutatud meetodite ja nende
 maksumusega, sagedusega, osalevate koolide/lastega, sidusrühmade kaasatusega,
 jagatud toodetega.
 Hindamine
 toimub liikmesriikide hindamisaruannete põhjal, mis koostatakse pärast viis aastat
 kestnud rakendamist, et mõõta kava mõju keskpikas perspektiivis, millele üks
 aasta pärast liikmesriikide hindamisi järgneb kogu ELi hõlmav hindamine, et
 hinnata kava rakendamist liikmesriikide ja ELi tasandil ning selle üldist
 tulemuslikkust, tõhusust, järjepidevust ja asjakohasust kooskõlas komisjoni
 hindamisstandardite ja suunistega. Lisaks on võimalik ette näha pikaajalise
 mõju välisuuring.
 Koolipuuvilja
 kava ja koolipiima kava välishindamise tulemusi ning kontrollikoja eriaruande
 nr 10/2011 järeldusi on selgelt uue kava järelevalve- ja hindamisprotsessi
 kavandamisel nõuetekohaselt arvesse võetud.
 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteem
 2.2.1. Tuvastatud ohud
 Üldrisk,
 mida saab tuvastada, on seotud kava tulemuslikkusega, st et ELi toetus jõuab
 lõppsaajateni ja aitab tõhusalt kaasa kava eesmärkide saavutamisele.
 Praeguste
 kogemuste põhjal koolipuuvilja kavaga tuleks erilist tähelepanu pöörata abi
 taotlejate valimisele ja hankemenetlustele, mille kaudu sõlmitakse lepinguid
 jagamise, reklaami, järelevalve ja hindamise kohta. Kontrollisätted hõlmavad ka
 nimetatud lepingute täitmist. Riigihanked on koolikava puhul potentsiaalne
 probleem.
 Muude
 riskide kohta, nagu näiteks võimalik tühimõju ja jagatud toodetega seotud
 ülemäärased kulud või tarnijate kasumimarginaal, saab sätestada normid (nt ELi
 abi suurus portsjoni kohta).
 Seoses
 kaasnevate meetmetega võib olla oht, et koolides rakendatud haridusmeetmed ja
 põllumajandustoodete tarbimise edendamine kattuvad. Selle vältimiseks
 kaasatakse nende meetmete määratlemisse ELi teadusekspertide rühm ning
 määratakse selgelt kindlaks nende seos uue kava eesmärkidega. Kaasnevate
 meetmetega seotud kontrollisätted käsitlevad üldiselt kulude vastavust
 tegelikkusele, mis annab vajalikud tagatised ka juhul, kui need meetmed luuakse
 allhanke korras.
 2.2.2. Teave loodud
 sisekontrollisüsteemi kohta
 Kontrollisüsteemi
 moodustavad makseasutused ja liikmesriigi tasandil delegeeritud
 kontrollorganid.
 Liikmesriikide
 iga-aastased kontrolliaruanded, mis põhinevad mõlema praeguse kava kontrollide
 tulemustel, on vajalikud selleks, et saada üksikasjalikku teavet rakendatud
 halduse ja kohapealsete kontrollide kohta.
 Lisaks
 tugineb sisehaldus- ja -kontrollisüsteem liikmesriikide järelevalve- ja
 hindamisaruannetele ja kogu ELi hõlmava hindamise tulemustele. Peale selle
 nõustab liikmesriike ja komisjoni ELi teadusekspertide rühm, kes annab nõu
 rakendamise, järelevalve ja hindamise küsimustes.
 2.2.3. Kontrolliga kaasnevate kulude
 ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos
 Koolikava
 on hõlmatud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) kulude haldus- ja
 kontrollisüsteemiga.
 Leitakse,
 et ettepanek ei vii EAGFi puhul veamäära suurenemiseni.
 2.3. Pettuse ja eeskirjade
 eiramise ärahoidmise meetmed
 Kohaldatakse
 määrust (EL) nr 1306/2013 ÜPP rahastamise, haldamise ja seire kohta.
 Üldiselt
 tagavad kontrollisüsteemid kõigi abitaotluste halduskontrolli, vajaduse korral
 ristkontrolli muude andmebaasidega ning enne väljamaksmist tehtavad kohapealsed
 kontrollid väikese arvu tehingute puhul sõltuvalt kõnealuse korraga seotud
 riskist. Kui kõnealuste kontrollidega tuvastatakse palju rikkumisi, tuleb teha
 täiendavaid kontrolle.
 ÜPP
 reformi käsitlevad õigusaktid näevad lisaks ette, et liikmesriigid ennetavad,
 tuvastavad ja kõrvaldavad eeskirjade eiramisi ja pettusi, kehtestavad tõhusaid,
 hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi vastavalt liidu õigusaktidele või
 liikmesriigi õigusele ning nõuavad sisse alusetult tehtud maksed koos
 intressidega. See hõlmab automaatset eeskirjade eiramise vastast kontrollimehhanismi,
 mis näeb ette, et kui tagasinõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul alates
 nõude esitamise kuupäevast või kohtumenetluse algatamise korral kaheksa aasta
 jooksul, kannab tagasisaamata jäänud summad asjaomane liikmesriik. See
 mehhanism julgustab liikmesriike nõudma alusetult tehtud makseid tagasi
 võimalikult kiiresti.
 Uue
 kava algetapis ja kuigi liikmesriikide strateegiate puhul ei ole ELi ametlik
 heakskiitmine ette nähtud, võimaldavad nende sisulised sätted (ja võimalik, et
 vorm) pettusriski varajast kindlakstegemist ja vältimist.
 Rakendamise
 ajal aitavad liikmesriikidel pettusi vältida ka komisjoni ja/või ELi
 teadusekspertide rühma juriidilised tõlgendused või soovitused.
 Lisaks
 tuleb kava kõikide väidetavate pettuslike kuritarvitamiste korral teha tõhusad
 järelkontrollid.
 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE
 HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase
 finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 · Olemasolevad eelarveread
 Järjestage
 mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
 kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 || Liigendatud/liigendamata ([11]) || EFTA riigid[12] || Kandidaatriigid[13] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 2 || 05 02 08 12 – Koolipuuvilja kava || liigendamata || EI || EI || EI || EI
 2 || 05 02 12 08 – Koolipiima kava || liigendamata || EI || EI || EI || EI
 · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
 Järjestage
 mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
 kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 || Ei kohaldata || || EI || EI || EI || EI
 3.2. Hinnanguline mõju kuludele
 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju
 kuludele
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 2 || Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad
 || Põllumajanduse peadirektoraat || || || || 2014[14] || || 2016[15] || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU ||
 ||  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || || ||
 || 05 02 08 12 – Koolipuuvilja kava || Kulukohustused || (1) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Maksed || (2) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || 05 02 12 08 – Koolipiima kava[16] || Kulukohustused || (1a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Maksed || (2a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Maksed || =2+2a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 ||  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Maksed || (5) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || 0 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 2 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Maksed || =5+6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud ||
 Miljonites eurodes
 || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Põllumajanduse peadirektoraat || || ||
  Personalikulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Põllumajanduse peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Miljonites eurodes
 || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Maksed || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 3.2.2. Hinnanguline mõju
 tegevusassigneeringutele
 –
 X Ettepanek/algatus ei hõlma
 tegevusassigneeringute kasutamist
 –
 ̈ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
 toimub järgmiselt:
 Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID ||
 Väljundi liik[17] || Väljundi keskmine kulu || Nr || Kulu || Nr || Kulu || Nr || Kulu || Nr || Kulu || Nr || Kulu || Nr || Kulu
 ERIEESMÄRK || Parandada toidu kättesaadavust tundlike ühiskonnarühmade jaoks ||
 Väljund || Kaasnevate meetmete arv || || || || || || || || || || || || ||
 Väljund || Kaasnevate meetmetega hõlmatud laste arv || || || || || || || || || || || || ||
 Väljund || Põllumajandusega seotud kaasnevate meetmete arv || || || || || || || || || || || || ||
 KULUD KOKKU || || || || || || || || || || || ||
 3.2.3. Hinnanguline mõju
 haldusassigneeringutele
 3.2.3.1. Ülevaade
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 –
 X Ettepanek/algatus
 hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Miljonites eurodes
 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || ||
 Personalikulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOKKU || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Personalivajaduste
 assigneeringud kaetakse juba meedet haldava peadirektoraadi assigneeringutest,
 mis on seotud meedet haldavate töötajatega ja/või peadirektoraadi siseselt
 selleks ümberpaigutatud töötajatega. Vajaduse korral võidakse personali
 täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise
 menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
 –
 X Ettepanek/algatus
 hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina
 1. || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || ||
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) || || || || ||
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || ||
 XX 01 04 yy || – peakorteris || || || || ||
 – delegatsioonides || || || || ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || ||
 Muud eelarveread (täpsustage) || || || || ||
 KOKKU(*) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 XX osutab asjaomasele
 poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
 Personalivajadused
 kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
 ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali
 täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise
 menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Õigusaktide haldamine, poliitika kujundamine, majandusanalüüsid ja nõustamine, talitustevaheline koordineerimine ja konsulteerimine, siseteabevahetus ja üldsuse teavitamine, institutsiooni esindamine ja läbirääkimiste pidamine, statistiliste andmete töötlemine,
 Koosseisuvälised töötajad ||
 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase
 finantsraamistikuga
 –
 X Ettepanek/algatus
 on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.
 –
 ̈ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
 asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
 –
 ̈ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või
 mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.
 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline
 osalus
 –
 Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
 poolset kaasrahastamist.
 –
 X Ettepanek/algatus
 hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:
 Liidu
 rahaline toetus käesolevale kavale on määratletud määruse eelnõu artikli 1
 punktis 3. Lisaks määratakse liidu abi suurus (kindel määr) puu- ja köögivilja
 ning piima portsjoni maksumuse kohta kindlaks delegeeritud õigusaktidega.
 ELi
 toetuse suurus toodete maksumuses on piiratud maksimaalse ELi abina
 tooteportsjoni kohta nii puu- ja köögivilja kui ka piima puhul.
 Liikmesriikidele jääb vabadus võimaldada riiklikke lisatoetusi või erasektori
 rahastamise ligimeelitamist, et laiendada nendepoolse koolikavadesse sekkumise
 reguleerimisala ja/või osatähtsust. Praeguses etapis ei ole võimalik kolmandate
 isikute rahalist osalust kvantifitseerida, arvestades kolmandate
 (avalik-õiguslike ja/või erasektori) isikute mitmekesisust ja asjaomase teabe
 puudumist.
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele
 –
 X Ettepanekul/algatusel
 puudub finantsmõju tuludele.
 –
 ̈ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
 ̈ omavahenditele
 ̈ mitmesugustele tuludele
 [1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL)
 nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse
 põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks
 nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr
 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).
 [2] Põllumajanduse erikomitee, 11. november 2013.
 [3] Nõukogu määrus (EL) nr 1370/2013, 16. detsember
 2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega
 seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed (ELT L 346, 20.12.2013,
 lk 12).
 [4] ELT C , , lk. .
 [5] ELT C , , lk. .
 [6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013,
 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine
 turukorraldus ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72,
 (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013,
 lk 671).
 [7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL)
 nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika
 rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks
 nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr
 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013,
 lk 1).
 [8] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
 eelarvestamine.
 [9] Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2
 punktile a või b.
 [10] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
 finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [11] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud
 [12] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
 [13] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
 potentsiaalsed kandidaatriigid.
 [14] 2014. aasta eelarve summad on esitatud üksnes
 informatsiooniks.
 [15] Võrdlemise eesmärgil eeldatakse, et rakendamine algab
 2016. aastal. Lisaks rakendatakse ÜPP reformi käigus (nõukogu määrus (EL)
 nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise
 turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed) kokku lepitud
 paketi suurendamine koolipuuvilja puhul alates 2014./2015. õppeaastast ning
 eeldatakse, et see summa kasutatakse täielikult ära.
 [16] Koolipiima puhul näeb ettepanek ette 80 miljonit eurot
 õppeaastas. See vastab eelarve täitmise eeldatavale tasemele ja on kooskõlas
 üldiste summadega turuga seotud kulude puhul ja mitmeaastases
 finantsraamistikus aastateks 2014–2020 arvesse võetud otsetoetustega.
 [17] Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud
 teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites
 jms).


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21996A0330(17)
 Kirjeenvaihtona tehty sopimus Euroopan yhteisön ja Bulgarian tasavallan tekstiilituotteiden kauppaa koskevan lisäpöytäkirjan muuttamisesta - Yhteinen julistus
 Virallinen lehti nro L 081 , 30/03/1996 s. 0311 - 0317
 AGREEMENT in the form of an Exchange of Letters amending the Additional Protocol on trade in textile products between the European Community and the Republic of Bulgaria Letter from the Council of the European Union Sir,1. I have the honour to refer to the negotiations held on 27-28 November 1995 between our respective Delegations with a view to amending the Additional Protocol on trade in textile products between the European Community and the Republic of Bulgaria, applied since 31 December 1993, as last amended by the Agreement in the form of an Exchange of Letters initialled on 6 December 1994. These negotiations were held in the context of Article 1, paragraph 3 of the aforesaid Additional Protocol.2. During these negotiations both Parties noted with satisfaction the way in which the Additional Protocol has, in general, been implemented. Moreover, the European Community noted with satisfaction the progress being made in the opening of the Bulgarian market and in particular the Bulgarian undertaking to accelerate its tariff concessions in favour of textiles and clothing products originating within the European Community and exported to the Republic of Bulgaria as outlined in Appendix 1 attached, with application from 1 January 1996. The Republic of Bulgaria undertakes to inform the European Community before 1 January 1996 that the necessary steps have been taken to implement the concessions outlined in Appendix 1.3. In order to foster the development of further mutually beneficial trade flows it was agreed to amend the Additional Protocol as follows:3.1. The first subparagraph of Article 2, paragraph 3 of the Protocol is replaced by the following:'3. The origin of the products covered by this Protocol shall be determined in accordance with the rules of non-preferential origin in force in the Community.`3.2. Article 2, paragraph 3 of Appendix A is replaced by the following:'The certificate of origin referred to in paragraph 1 above is not required for the importation of goods covered by a movement certificate EUR1 or a form EUR2 issued in conformity with Protocol 4 to the Europe Agreement in cases where those documents clearly establish that the Republic of Bulgaria is to be considered as the country of origin on the basis of the rules on non-preferential origin in force in the Community.`3.3. Annex II (EU direct quotas) is replaced by Appendix 2 attached.3.4. The Annex to Appendix B concerning outward processing traffic is replaced by Appendix 3 attached (OPT quotas).4. I should be obliged if you would kindly confirm the acceptance of your Government of the foregoing. Should this be the case, this letter, completed by its Appendices and your written confirmation, will constitute an Agreement in the form of an Exchange of Letters between the Community and the Republic of Bulgaria. This Agreement shall enter into force on the first day of the month following that in which the European Community and the Republic of Bulgaria notify each other that they have completed the necessary internal procedures to this effect. In the meantime, the amendments to the Additional Protocol will apply on a provisional basis from 1 January 1996, provided that they are applied on a reciprocal basis.Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.For the Council of the European UnionAppendix 1 Bulgarian tariff undertaking The Government of the Republic of Bulgaria undertakes to implement the following tariff concessions in favour of textiles and clothing products originating within the European Community and imported into the Republic of Bulgaria, to be applied from 1 January 1996.(a) The products listed below are transferred from Annex VI to Annex IV of the Europe Agreement:51 01 11 0051 01 19 0053 01 10 0053 01 21 0053 01 29 0053 02 10 00(b) The products listed below are transferred from Annex V to Annex IV of the Europe Agreement:51 01 21 0051 01 29 0051 05 30 0053 03 10 0053 03 90 0054 02 43 0054 03 31 0056 04 90 0063 01 10 00(c) The products listed below are transferred from Annex VI to Annex V of the Europe Agreement:53 06 10 0053 06 20 0055 15 11 0055 15 13 0055 15 99 0055 16 11 0055 16 23 0055 16 43 0058 01 22 0058 01 24 0058 01 25 0058 01 34 0058 01 35 0058 01 36 0058 04 29 0058 06 10 0060 01 10 0060 01 21 0060 02 10 0060 02 92 9060 02 93 9061 01 10 0061 09 90 2061 11 10 0061 15 91 0061 15 92 0062 11 12 9062 16 00 9063 02 10 0063 03 11 0063 03 19 0063 04 11 0063 04 91 0058 01 33 0061 06 90 0051 02 10 00Appendix 2 ANNEX II (The full product descriptions of the categories listed in this Annex are to be found in Annex I to the Protocol) >TAULUKON PAIKKA>Appendix 3 ANNEX TO APPENDIX B (The full product descriptions of the categories listed in this Annex are to be found in Annex I to the Protocol) >TAULUKON PAIKKA>Letter from the Government of the Republic of Bulgaria Sir,I have the honour to acknowledge receipt of your letter of . . . which reads as follows:'Sir1. I have the honour to refer to the negotiations held on 27-28 November 1995 between our respective Delegations with a view to amending the Additional Protocol on trade in textile products between the European Community and the Republic of Bulgaria, applied since 31 December 1993, as last amended by the Agreement in the form of an Exchange of Letters initialled on 6 December 1994. Theses negotiations were held in the context of Article 1, paragraph 3 of the aforesaid Additional Protocol.2. During these negotiations both Parties noted with satisfaction the way in which the Additional Protocol has, in general, been implemented. Moreover, the European Community noted with satisfaction the progress being made in the opening of the Bulgarian market and in particular the Bulgarian undertaking to accelerate its tariff concessions in favour of textiles and clothing products originating within the European Community and exported to the Republic of Bulgaria as outlined in Appendix 1 attached, with application from 1 January 1996. The Republic of Bulgaria undertakes to inform the European Community before 1 January 1996 that the necessary steps have been taken to implement the concessions outlined in Appendix 1.3. In order to foster the development of further mutually beneficial trade flows it was agreed to amend the Additional Protocol as follows:3.1. The first subparagraph of Article 2, paragraph 3 of the Protocol is replaced by the following:"3. The origin of the products covered by this Protocol shall be determined in accordance with the rules of non-preferential origin in force in the Community."3.2. Article 2, paragraph 3 of Appendix A is replaced by the following:"The certificate of origin referred to in paragraph 1 above is not required for the importation of goods covered by a movement certificate EUR1 or a form EUR2 issued in conformity with Protocol 4 of the Europe Agreement in cases where those documents clearly establish that the Republic of Bulgaria is to be considered as the country of origin on the basis of the rules on non-preferential origin in force in the Community."3.3. Annex II (EU direct quotas) is replaced by Appendix 2 attached.3.4. The Annex to Appendix B concerning outward processing traffic is replaced by Appendix 3 attached (OPT quotas).4. I should be obliged if you would kindly confirm the acceptance of your Government of the foregoing. Should this be the case, this letter, completed by its Appendices and your written confirmation, will constitute an Agreement in the form of an Exchange of Letters between the Community and the Republic of Bulgaria. This Agreement shall enter into force on the first day of the month following that in which the European Community and the Republic of Bulgaria notify each other that they have completed the necessary internal procedures to this effect. In the meantime, the amendments to the Additional Protocol will apply on a provisional basis from 1 January 1996, provided that they are applied on a reciprocal basis.Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.`I have the honour to confirm that my Government is in agreement with the contents of your letter.Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.For the Government of the Republic of BulgariaAppendix 1 Bulgarian tariff undertaking The Government of the Republic of Bulgaria undertakes to implement the following tariff concessions in favour of textiles and clothing products originating within the European Community and imported into the Republic of Bulgaria, to be applied from 1 January 1996.(a) The products listed below are transferred from Annex VI to Annex IV of the Europe Agreement:51 01 11 0051 01 19 0053 01 10 0053 01 21 0053 01 29 0053 02 10 00(b) The products listed below are transferred from Annex V to Annex IV of the Europe Agreement:51 01 21 0051 01 29 0051 05 30 0053 03 10 0053 03 90 0054 02 43 0054 03 31 0056 04 90 0063 01 10 00(c) The products listed below are transferred from Annex VI to Annex V of the Europe Agreement:53 06 10 0053 06 20 0055 15 11 0055 15 13 0055 15 99 0055 16 11 0055 16 23 0055 16 43 0058 01 22 0058 01 24 0058 01 25 0058 01 34 0058 01 35 0058 01 36 0058 04 29 0058 06 10 0060 01 10 0060 01 21 0060 02 10 0060 02 92 9060 02 93 9061 01 10 0061 09 90 2061 11 10 0061 15 91 0061 15 92 0062 11 12 9062 16 00 9063 02 10 0063 03 11 0063 03 19 0063 04 11 0063 04 91 0058 01 33 0061 06 90 0051 02 10 00Appendix 2 ANNEX II (The full product descriptions of the categories listed in this Annex are to be found in Annex I to the Protocol) >TAULUKON PAIKKA>Appendix 3 ANNEX TO APPENDIX B (The full product descriptions of the categories listed in this Annex are to be found in Annex I to the Protocol) >TAULUKON PAIKKA>Joint DeclarationIn the context of the negotiations held on 27-28 November 1995 in accordance with Article 1, paragraph 3 of the Additional Protocol to the Europe Agreement on Trade in Textile Products between the European Community and the Republic of Bulgaria, the following declarations were made:(a) the Delegation of the Republic of Bulgaria declared that the Republic of Bulgaria is prepared to accelerate by one year its tariff dismantling for products of Chapters 50-63 of the Bulgarian Customs Tariff listed in Annex VI to the Europe Agreement, to reach zero duty on 1 January 2001, provided that the European Community reduces its preferential customs duties to a rate equal to two-sevenths of the basic duty rate from 1 January 1996 and(b) the Commission of the European Communities declared that it was willing to give careful consideration to the Bulgarian proposal outlined in (a) above.


type: caselaw

text:
 20.4.2015
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 127/44
 Tužba podnesena 16. veljače 2015. – ZZ protiv Parlamenta
 (Predmet F-26/15)
 (2015/C 127/62)
 Jezik postupka: francuski
 Stranke
 Tužitelj: ZZ (zastupnik: M. Casado García-Hirschfeld, odvjetnik)
 Tuženik: Europski parlament
 Predmet i opis spora
 Poništenje odluke o odbijanje tužiteljeva zahtjeva za isplatu naknade za nastanjenje, nakon njegova preseljenja iz Jemena u Bruxelles, gdje boravi njegova supruga od koje je odvojen, i zahtjeva da se tuženiku naloži plaćanje tužitelju te naknade za nastanjenje, uvećane za kamate.
 Tužbeni zahtjev tužitelja
 —
 poništiti pobijanu odluku od 15. travnja 2014.;
 —
 prema potrebi, poništiti odluku glavnog tajnika Europskog parlamenta od 17. studenog 2014.;
 —
 naložiti Europskom parlamentu da tuženiku plati naknadu za nastanjenje koja je jednaka iznosu osnovne mjesečne plaće uvećanu za kamate računajući od datuma dospijeća tih iznosa, na temelju Priloga VII. Pravilniku o osoblju;
 —
 naložiti tuženiku snošenje svih troškova.