text:
Pamela Denise Anderson (Ladysmith, ) é uma atriz, modelo, e ativista dos direitos dos animais canadense-estadunidense. Ficou internacionalmente conhecida pela série Baywatch (Marés Vivas em Portugal, SOS Malibu no Brasil). A atriz participou de várias séries e filmes.
 Biografia e Carreira
 Pamela Anderson nasceu e foi criada na cidade de Ladysmith, no Canadá. Oriunda de uma família humilde, possui um único irmão mais velho: Gerry Anderson. Pamela possui ascendência neerlandesa pelo lado materno, e finlandesa pelo lado paterno. A modelo viveu num lar instável: Seu pai era um alcoólatra desempregado que espancava a sua mãe, que sustentava a casa trabalhando de garçonete, e a família passava necessidades. Em 2014 informou para a imprensa que sofreu assédio sexual dos 6 aos 10 anos, através de sua babá. Aos 12 anos foi estuprada pelo irmão de sua amiga, e aos 16 anos foi estuprada por seu primeiro namorado e por seis amigos dele. Por conta disto desenvolveu depressão e passou muitos anos frequentando psicoterapia, por conta destes abusos e de conflitos familiares.
 Sua vida mudou aos 20 anos, em 1987, durante uma partida de futebol em seu país natal, quando uma das câmeras do estádio focou em seu rosto, e lhe deu um grande plano. A partir daí, devido a sua beleza e sensualidade, foi contratada como modelo fotográfica por uma empresa de lingerie, para posar para os seus catálogos, e rapidamente surgiu um convite para posar nua para a revista masculina Playboy, tendo sido um recorde de vendas. A partir daí, paralelo a carreira de modelo, começou a estudar teatro, formando-se como atriz, fazendo participações em filmes, séries e peças. Apesar disto, seus trabalhos no cinema foram mal sucedidos em termos comerciais, destacando-se Barbwire (Bela e Perigosa, 1996).
 Por viver nos Estados Unidos desde seus vinte anos de idade e ter constituído trabalho e família no país, Pamela naturalizou-se norte-americana em 12 de maio de 2004, enquanto manteve sua cidadania canadense.
 Vida Pessoal
 Conhecida por seus diversos relacionamentos amorosos com atores, cantores e modelos, de 1995 a 1998 foi casada com Tommy Lee, o baterista dos Mötley Crüe, com quem teve dois filhos: Brandon Thomas Anderson Lee, nascido em 05 de junho de 1996, e Dylan Jagger Anderson Lee, nascido em 29 de dezembro de 1997. Seus dois filhos nasceram de cesariana, em Malibu, na Califórnia. Ambos os rapazes são músicos. O matrimônio de Pamela e Tommy foi bastante complicado, devido às traições e humilhações por parte de Tommy. O casal foi capa frequente dos tabloides, devido a problemas de Lee com drogas, que resultaram em violência conjugal, além do notório caso do vazamento de um vídeo pornô feito pelo casal, para registar a sua lua de mel. O vídeo viralizou na internet, e fez aumentar ainda mais a fama de Pamela como sex symbol.
 De 2000 a 2006 foi casada com o músico Kid Rock, tendo ambos separado-se amigavelmente. Em 2002 informou para a imprensa que havia descoberto ser portadora do vírus da Hepatite C, contraído por ter partilhado com seu então marido Kid uma agulha de tatuagem. Em 2015 fez um ensaio nu para comemorar a cura dessa doença, após muitos anos de tratamento.
 Em 6 de outubro de 2007 casou-se com o jogador profissional de póquer Rick Salomon, separando-se dele dois meses depois, mas reataram a relação um mês depois e moraram juntos até janeiro de 2013. Após um ano separados, voltaram a viver juntos em janeiro de 2014. «Estamos muito felizes. As nossas famílias estão muito felizes e é isso que importa», disse a atriz ao site E! durante o baile de gala organizado pelo ator Sean Penn para ajudar o Haiti. A relação, contudo, não durou muito tempo, e em junho do mesmo ano divorciaram-se.
 Em 2016 iniciou um relacionamento amoroso com o futebolista francês Adil Rami, um rapaz dezoito anos mais jovem. Eles foram morar juntos em 2017 na mansão dele, localizada na Riviera Francesa, em Cassis, na comuna de Marselha. O casal separou-se em maio de 2019, quando Pamela descobriu diversas traições do então companheiro, inclusive tendo recebido ligações e ameaças das amantes dele. Ela revelou para a imprensa que sofreu muito com os ciúmes doentios do companheiro, onde sofreu constantes humilhações, abusos sexuais e agressões de Adil, e acabou o comparando a um sociopata perigoso. Após a separação, mudou-se para seu apartamento em Vancouver, onde mora sozinha.
 É conhecido da imprensa a péssima relação que Pamela e seus filhos tem com o pai deles. Uma polêmica surgiu quando Tommy Lee afirmou, em 2018, para a imprensa, ter sido agredido a socos por seu filho Brandon Thomas Lee. Pamela contratou advogados, e conseguiram absolvê-lo do processo criminal movido pelo pai.
 Em 2008 Pamela causou polêmica ao ficar nua e fazer um strip-tease durante o aniversário de 82 anos de Hugh Hefner, dono da revista masculina PlayBoy. Segundo Pamela, foi um presente a Hugh. Ela já posou nua 14 vezes para a revista, sempre mantendo os recordes de vendas.
 Pamela Anderson comprou uma casa de praia em Malibu, no noroeste do Condado de Los Angeles, na Califórnia, por 1,8 milhão de dólares em 2008, e tentou vendê-la em 2013 por 7,75 milhões de dólares, mas depois a retirou do mercado. Desde então, ela está alugando sua casa em Malibu por 50 mil dólares por mês. Pamela Anderson está agora vivendo em uma mansão em Cassis, na comuna de Marselha, na França.
 Pamela é vegetariana e ativista defensora dos direitos animais, membro da PETA (People for the Ethical Treatment of Animals). Pamela Anderson possui ascendência neerlandesa do lado materno e finlandesa do paterno. Pamela Anderson, foi considerada a personalidade do ano de 2010 pela associação PETA (People for the Ethical Treatment of Animals) devido ao trabalho realizado em defesa dos direitos animais.
 Em Setembro de 2011 foi convidada para participar do Big Brother UK como anfitriã, permanecendo no programa por alguns dias. Fez amizade com a participante Louise Cliffe, que, logo no início, já a chamava de "Wonder Woman".
 Em Novembro de 2013, correu a Maratona de Nova Iorque em 5 horas e 41 minutos para ajudar a arrecadar dinheiro para o grupo humanitário J/P Haitian Relief Organization. Criada pelo ator Senn Penn, esta organização ajuda a construir casas para as pessoas afetadas pelo sismo de 2010 no Haiti e facilita cuidados de saúde e educação aos mais necessitados.
 Ligações externas
 Naturais da Colúmbia Britânica
 Modelos do Canadá
 Atrizes do Canadá
 Pamela Anderson
 Veganos do Canadá
 Ativistas dos direitos animais
 Pamela Anderson
 Cidadãos naturalizados dos Estados Unidos
 Vítimas de violência doméstica


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
Nr . C 299/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11 . 11 . 95
 DOMSTOLENS DOM DOMSTOLENS DOM
 af 19. september 1995 af 19. september 1995
 i sag C-364/93 , Antonio Marinari mod Lloyd's Bank plc og i sag C-48/94, Ledernes Hovedorganisation som mandatar
 Zubaidi Trading Company ( anmodning om præjudiciel for Ole Rygaard mod Dansk Arbejdsgiverforening som
 afgørelse fra Corte suprema di cassazione ) ( ] ) mandatar for Strø Mølle Akustik A/S ( anmodning om
 (Bruxelles-konventionen — artikel 5, nr. 3 — » det sted, præjudiciel afgørelse fra Sø- og Handelsretten i Køben
 hvor skadetilføjelsen er foregået«) havn ) ( l )
 ( 95/C 299/04 (Fortolkning af artikel 1, stk. 1, i direktiv 77/187/EØF —
 overførsel af virksomhed — aftale mellem to entreprenører
 om færdiggørelse af en entreprise med bygherrens sam
 tykke)
 (Processprog: italiensk) ( 95/C 299/05 )
 (Foreløbig oversættelse. Den endelige oversættelse vil blive (Processprog: dansk)
 offentliggjort i Samling af Afgørelser)
 (Foreløbig oversættelse. Den endelige oversættelse vil blive
 offentliggjort i Samling af Afgørelser)
 I sag C-364/93 , angående en anmodning, som Corte
 suprema di cassazione i medfør af EØF-traktatens arti
 kel 177 har indgivet til Domstolen for i den for nævnte ret
 verserende sag Antonio Marinari mod Lloyd's Bank plc og I sag C-48/94, angående en anmodning, som Sø- og
 Zubaidi Trading Company at opnå en præjudiciel afgørelse Handelsretten i København i medfør af EØF-traktatens
 vedrørende fortolkningen af artikel 5 , nr. 3 , i konventionen artikel 177 har indgivet til Domstolen for i den for nævnte
 af 27. september 1968 om retternes kompetence og om ret verserende sag, Ledernes Hovedorganisation om man
 fuldbyrdelse af retsafgørelser i borgerlige sager, herunder datar for Ole Rygaard mod Dansk Arbejdsgiverforening
 handelssager ( EFT 1978 nr. L 304, s . 17), som ændret ved som mandatar for Strø Mølle Akustik A/S, at opnå en
 konventionen af 9 . oktober 1978 om Kongeriget Danmarks, præjudiciel afgørelse vedrørende fortolkningen af artikel 1 ,
 Irlands og Det Forenede Kongerige Storbritannien og stk . 1 , i Rådets direktiv 77/ 187/EØF af 14 . februar 1977 om
 Nordirlands tiltrædelse ( EFT nr . L 304, s . 1 , og — den tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse
 ændrede tekst — s . 77 ) og ved konventionen af 25 . oktober af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel
 1982 om Den Hellenske Republiks tiltrædelse ( EFT nr. af virksomheder, bedrifter eller dele af bedrifter ( EFT nr.
 L 388 , s . 1 ), har Domstolen, sammensat af præsidenten, L 61 , s. 26 ), har Domstolen, sammensat af præsidenten,
 G. C. Rodríguez Iglesias, afdelingsformændene F. A. G. C. Rodríguez Iglesias, afdelingsformændene F. A.
 Schockweiler, P. J. G. Kapteyn og P. Jann samt dommerne Schockweiler, P. J. G. Kapteyn og P. Jann samt dommerne
 G. F. Mancini, C. N. Kakouris, J. C. Moitinho de Almeida G. F. Mancini, C. N. Kakouris, J. C. Moitinho de Almeida
 ( refererende dommer ), J.-P. Puissochet, G. Hirsch, H. ( refererende dommer ), J. L. Murray, G. Hirsch, H. Ragne
 Ragnemalm og L. Sevón; generaladvokat: P. Léger; justits malm og L. Sevón; generaladvokat: G. Kosmas; justitsse
 sekretær : ekpositionssekretær D. Louterman-Hubeau, den kretær: fuldmægtig L. Hewlett, den 19 . september 1995
 19 . september 1995 afsagt dom, hvis konklusion lyder afsagt dom, hvis konklusion lyder således :
 således :
 Der foreligger ikke en overførsel af en virksomhed, en
 Udtrykket » det sted, hvor skadetilføjelsen er foregået« i bedrift eller en del af en bedrift i den forstand udtrykket er
 artikel 5, nr. 3, i konventionen af 27. september 1968 om anvendt i artikel 1 , stk . 1 , i Rådets direktiv 77/187/EØF af
 retternes kompetence og om fuldbyrdelse af retsafgørelser i 14 . februar 1977 om tilnærmelse af medlemsstaternes
 borgerlige sager, herunder handelssager, skal fortolkes lovgivning om varetagelser af arbejdstagernes rettigheder i
 således, at det ikke omfatter det sted, hvor skadelidte forbindelse med overførsel af virksomheder, bedrifter eller
 hævder at have lidt et formuetab som følge af en skade, der dele af bedrifter, når en virksomhed — med bygherrens
 oprindelig er indtrådt og lidt af ham i en anden kontra samtykke — med henblik på færdiggørelse af en entreprise
 herende stat. påbegyndt afen anden virksomhed overtager entreprisen, to
 lærlinge og en ansat samt materiale.
 (') EFT nr. C 238 af 2 . 9 . 1993 .
 (') EFT nr . C 90 af 26 . 3 . 1994 .


text:
4.12.2010
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 328/42
 Ricorso proposto il 27 settembre 2010 — Boyle/Commissione
 (Causa T-461/10)
 ()
 2010/C 328/70
 Lingua processuale: l’inglese
 Parti
 Ricorrente: Cathal Boyle (Killybegs, Irlanda) (rappresentanti: A. Collins, SC, N. Travers, barrister e D. Barry, solicitor)
 Convenuta: Commissione europea
 Conclusioni del ricorrente
 —
 Annullare la decisione della Commissione, notificata come lettera all’Irlanda con il documento 13 luglio 2010, C(2010) 4751, e notificata al ricorrente il 16 luglio 2010, di respingere una domanda relativa alla capacità di sicurezza per un nuovo peschereccio a strascico pelagico proposto per rimpiazzare il MFV Marie Dawn, ed adottata per sostituire la decisione riguardante la suddetta domanda contenuta nella decisione della Commissione 4 aprile 2003, 2003/245/CE, relativa alle richieste pervenute alla Commissione di aumentare gli obiettivi dei POP IV per tener conto dei miglioramenti in materia di sicurezza, navigazione in mare, igiene, qualità dei prodotti e condizioni di lavoro per i pescherecci di lunghezza fuori tutto superiore a 12 metri (GU L 90, pag. 48), che è stata annullata, nella parte riguardante il ricorrente, dalla sentenza del Tribunale 13 giugno 2006, cause riunite da T-218/03 a T-240/03, Boyle e altri/Commissione (Racc. pag. II-1699); e
 —
 condannare la convenuta alle spese.
 Motivi e principali argomenti
 Con il presente ricorso il ricorrente chiede, ai sensi dell’art. 263 TFUE, l’annullamento della decisione della Commissione, notificata come lettera all’Irlanda con il documento 13 luglio 2010, C(2010) 4751, e notificata al ricorrente il 16 luglio 2010, di respingere una domanda relativa alla capacità di sicurezza per un nuovo peschereccio a strascico pelagico proposto per rimpiazzare il MFV Marie Dawn, ed adottata per sostituire la decisione riguardante la suddetta domanda contenuta nella decisione della Commissione 4 aprile 2003, 2003/245/CE, relativa alle richieste pervenute alla Commissione di aumentare gli obiettivi dei POP IV per tener conto dei miglioramenti in materia di sicurezza, navigazione in mare, igiene, qualità dei prodotti e condizioni di lavoro per i pescherecci di lunghezza fuori tutto superiore a 12 metri (GU L 90, pag. 48), che è stata annullata, nella parte riguardante il ricorrente, dalla sentenza del Tribunale 13 giugno 2006, cause riunite da T-218/03 a T-240/03, Boyle e altri/Commissione (Racc. pag. II-1699).
 A sostegno del proprio ricorso, il ricorrente deduce i seguenti motivi.
 In primo luogo, il ricorrente sostiene che la convenuta ha agito senza base giuridica. L’art. 4, n. 2, della decisione del Consiglio 26 giugno 1997, 97/413/CE, relativa agli obiettivi e alle modalità della ristrutturazione del settore della pesca comunitario, nel periodo dal 1o gennaio 1997 al 31 dicembre 2001 per il raggiungimento di un equilibrio durevole tra le risorse e il loro sfruttamento (GU L 175, pag. 27) fornisce tuttora un’adeguata base giuridica per la decisione impugnata e, pertanto, la Commissione non disponeva di una base giuridica che le consentisse di adottare una decisione ad hoc.
 In secondo luogo, il ricorrente afferma che la Commissione ha commesso una violazione di forme sostanziali. Il ricorrente deduce che la decisione impugnata avrebbe dovuto essere adottata, in base alla decisione del Consiglio 97/413/CE, secondo la procedura del comitato di gestione e che, scegliendo di adottare la decisione la decisione su una base ad hoc, la Commissione ha agito in violazione delle forme sostanziali.
 In terzo luogo, il ricorrente sostiene che interpretando erroneamente l’art. 4, n. 2, della decisione del Consiglio 97/413/CE, la Commissione è incorsa in un eccesso di potere, in particolare richiamandosi a criteri irrilevanti e non tenendo conto della definizione di «sforzo di pesca» fornita dalla decisione del Consiglio 97/413/CE e dalla normativa comunitaria in materia di pesca applicabile al momento della domanda del ricorrente relativa alla stazza di sicurezza nel dicembre 2001.
 Inoltre, egli fa valere che la decisione impugnata contiene numerosi errori manifesti di valutazione della domanda del ricorrente relativa alla stazza di sicurezza. In particolare, il ricorrente afferma che la decisione della Commissione di respingere la domanda del ricorrente a causa del maggior volume sottostante al ponte principale del nuovo peschereccio proposto rispetto a quello del Marie Dawn è manifestamente erronea, così come la sua affermazione secondo la quale lo «sforzo di pesca» del nuovo peschereccio sarà maggiore di quello del Marie Dawn.
 Infine, il ricorrente deduce che la Commissione ha violato il diritto alla parità di trattamento. Egli sostiene che il rigetto della domanda da parte della Commissione a causa del maggior volume sottostante al ponte principale costituisce una palese disparità di trattamento, che determina un’inammissibile discriminazione nei suoi confronti rispetto all’approccio completamente differente adottato con riguardo al trattamento di talune domande relative alla stazza di sicurezza accolte nella decisione della Commissione 2003/245/CE, nonché con riguardo ad una delle domande inizialmente respinta in tale decisione, ma successivamente accolta nella decisione della Commissione notificata con il documento 13 luglio 2010, C(2010) 4765.


text:
 N° C 64/ 12 ES Diario Oficial. de las Comunidades Europeas 2 . 3 . 96
 cia ( Sala Quinta ), integrado por los Sres.: R. Schintgen, por el Sr. D. Vassilios Akritidis, Abogado de Atenas, que
 Presidente, R. García-Valdecasas y J. Azizi , Jueces; Secreta designa como domicilio en Luxemburgo el despacho de D.
 rio: Sr. H. Jung, ha dictado el 16 de enero de 1996 una Arsène Kronshagen, 22, rué Marie-Adélaïde, contra Comi
 sentencia cuyo fallo es el siguiente: sión de las Comunidades Europeas ( Agentes: Sra . Dña . Ana
 Maria Alves Vieira y Sr. D. Bertrand Wägenbaur), que tiene
 1 ) Se desestima el recurso. por objeto, por una parte, que anule la decisión de la
 Comisión dirigida al demandante mediante escrito de 20 de
 2 ) Se condena en costas a la demandante, incluidas las marzo de 1995 , por la que se desestima su solicitud de
 correspondientes al procedimiento de medidas provisio reclasificación en el grado B 1 , escalón 2 , con efectos
 nales. retroactivos al 1 de marzo de 1983 , y, por otra parte, que se
 condene a la Comisión a hacerse cargo de las consecuencias
 (') DO n° C 120 de 30 . 4 . 1994 . pecuniarias de dicha reclasificación, más los intereses, el
 Tribunal de Primera Instancia ( Sala Quinta ), integrado por
 los Sres .: R. Schintgen, Presidente; R. García-Valdecasas y J.
 Azizi, Jueces; Secretario : Sr. H. Jung, ha dictado el 15 de
 diciembre de 1995 un auto resolviendo lo siguiente :
 AUTO DEL TRIBUNAL DE PRIMERA INSTANCIA
 de 14 de diciembre de 1995 1 ) Se declara la inadmisibilidad del recurso.
 en el asunto T-90/94 : Erik Dan Frederiksen contra Parla
 mento Europeo ( ] ) \ 2 ) Se condena al demandante a pagar la totalidad de las
 costas .
 (Sobreseimiento)
 ( 96/C 64/26 )
 0 ) DO n° C 229 de 2 . 9 . 1995 .
 (Lengua de procedimiento: francés)
 En el asunto T-90/94, Erik Dan Frederiksen, funcionario del
 Parlamento Europeo, con comicilio en Howald ( Luxem
 burgo ), representado por D. Georges Vandersanden y por
 AUTO DEL PRESIDENTE DEL TRIBUNAL
 D. Laure Levi, Abogados de Bruselas, que designa como
 DE PRIMERA INSTANCIA
 domicilio en Luxemburgo las oficinas de la Fiduciaire
 Myson sàrl, 1 , rué Glesener, contra Parlamento Europeo de 22 de diciembre de 1995
 (Agentes : Sres . D. Didier Petersheim y D. Ezio Perillo ), que en el asunto T-2 19/95 R, Marie-Thérèse Danielsson y otros
 tiene por objeto la anulación de la convocatoria para contra Comisión de las Comunidades Europeas
 proveer plaza vacante n° 7346 , correspondiente a un puesto
 ( 96/C 64/28 )
 de trabajo de consejero lingüístico (carrera LA 3 ) en la
 División de Traducción danesa, el Tribunal de Primera
 Instancia ( Sala Segunda ), integrado por el Sr. B. Vesterdorf, (Lengua de procedimiento: inglés)
 Presidente; el Sr. D. Barrington y la Sra . P. Lindh, Jueces;
 Secretario : Sr. H. Jung, ha dictado el 14 de diciembre de En el asunto T-2 19/95 R, Marie-Thérèse Danielsson, Pierre
 1995 un auto resolviendo lo siguiente: Largenteau y Edwin Haoa , residentes en Tahití, Polinesia
 Francesa, representados por el Sr. D. Phon van den Biesen,
 1 ) Se sobresee el asunto. Abogado de Amsterdam y D. Denis Waelbroeck, Abogado
 de Bruselas, asistidos durante la fase escrita del procedi
 2 ) Se condena en costas a la parte demandada. miento por los Sres . D. Gerrit Betlem y D. Sven Deimann,
 que designan como domicilio en Luxemburgo el despacho
 í 1 ) DO n° C 103 de 11 . 4 . 1994 . Déi Gréng, 31 , Grand-rue, contra Comisión de las Comu
 nidades Europeas (Agentes : Sres . D. Richard Wainwright y
 D. Thomas Cusack ), apoyada por la República francesa
 ( Agentes : Sra . Dña . Catherine de Salins, y Sres . D. Marc
 Fonbaustier y D. Jean-François Dobelle ), que tiene por
 AUTO DEL TRIBUNAL DE PRIMERA INSTANCIA objeto una demanda de medidas provisionales con objeto de
 de 15 de diciembre de 1995 lograr, por una parte, la supensión de la ejecución de la
 Decisión de la Comisión de las Comunidades Europeas, de
 en el asunto T-131/95 , Nicolaos Progoulis contra Comisión 23 de octubre de 1 995 , sobre las pruebas nucleares francesas
 de las Comunidades Europeas ( ] ) y, por otra parte, que se ordene a la Comisión adoptar todas
 (Acto confirmatorio — Hecho nuevo y sustancial — las medidas necesarias para preservar y proteger los
 Inadmisibilidad — Costas — Gastos abusivos) derechos que el Tratado Euratom reconoce a favor de los
 96/C 64/27 ) demandantes, el Presidente del Tribunal de Primera Instan
 cia ha dictado el 22 de diciembre de 1995 un auto
 (Lengua de procedimiento: francés) resolviendo lo siguiente:
 En el asunto T-131/95 , Nicolaos Progoulis, funcionario de 1 ) Se admite la intervención de la República francesa en
 la Comisión de las Comunidades Europeas, representado apoyo de las pretensiones de la Comisión .


type: wikipedia

text:
Denne artikel omhandler akademisk eller videnskabelig psykologi, og ikke f.eks. parapsykologi eller newage filosofi.
 Psykologi er det videnskabelige studium af menneskets psykiske processer og adfærd herunder menneskets måde at handle og reagere på, dets oplevelse af verden og dets følelsesliv, tænkning og viljesytringer. Psykologi refererer også til anvendelsen af denne viden inden for forskellige områder af menneskelivet, f.eks. indenfor behandling og lindring af psykiske lidelser.
 Etymologisk stammer ordet psykologi fra græsk ψυχή psuché ("sjæl") og -λογία -logía ("læren om"), psykologi betyder således bogstaveligt læren om sjælen eller læren om sjælelivet.
 Psykologiens historie
 Den moderne psykologi kan siges at have to oprindelser, der begge opstod i slutningen af det 19. århundrede. Disse to oprindelser afspejles stadig i psykologien, idet psykologien på den ene side kan betragtes som et vidensfag og på den andens side som et professionsfag.
 Den moderne psykologi som naturvidensfag tilskrives ofte oprettelsen af Wilhelm Wundts psykologiske laboratorium i Leipzig i 1879, der var en afgørende katalysator for den eksperimentelle psykologis udvikling. Den teoretiske psykologi var historisk set en gren af filosofien, og filosoffen William James beskrives da også ofte som psykologiens fader, efter at han i 1890 udgav Principles of Psychology.
 Psykologien som professionsfag tilskrives ofte Sigmund Freud, en tysk-jødisk neurolog. Efter at have opgivet hypnose i behandlingen af hysteriske patienter, udviklede han psykoanalysen som terapeutisk metode. Psykoanalysen blev startskuddet til udviklingen af forskellige former for psykoterapi der primært baserede sig på samtale. Samtaleterapier eller psykoterapi er fortsat et væsentligt element i behandling af mange psykiske lidelser.
 Psykodynamikkens udvikling
 Freuds psykoanalyse havde enorm gennemslagskraft i den vestlige kultur i almindelighed, og indenfor psykologien opstod der også et væld af teorier, der var mere eller mindre inspirerede af Freuds tanker. Disse teorier kaldes under et for psykodynamiske og fokuserer primært på; det ubevidste, barndommen og selvet, og blev i høj grad udviklet af Freuds elever. En af de mest markante skikkelser, der var inspireret af Freud, var den schweiziske psykiater Carl Gustav Jung. Han grundlagde den indflydelsesrige dybdepsykologi, og udviklede begreberne det kollektive ubevidste og arketyper, og nedtonede Freuds fokus på seksualitet.
 Tilknytningsteorien, som John Bowlby udviklede ved at kombinere psykoanalytiske og etologiske idéer, fik en stor og varig indflydelse på måden psykologien forstår nære relationer mellem mennesker.
 Behaviorismen
 Allerede i 1890'erne havde den russiske fysiolog Ivan Pavlov beskrevet klassisk betingning, en simpel indlæringsmekanisme, hvorved adfærd udvikles på baggrund af stimulus-respons reaktioner. Denne forskning blev udbredt i vesten (og i særdeleshed USA) af den amerikanske psykolog John B. Watson, der grundlagde behaviorismen. Indenfor behaviorismen forkastede man introspektion som videnskabelig metode, og anså adfærden, og ikke psyken, som den rette genstand for videnskabelig psykologi. Behaviorismen var således en modreaktion til de psykoanalytiske teorier, der i høj grad baseredes på introspektion. En af de mest markante skikkelser indenfor behaviorismen er den amerikanske psykolog B. F. Skinner, der argumenterede for en radikal behaviorisme, hvor indre psykologiske tilstande helt afvises. Skinner er i særdeleshed kendt for at have beskrevet operant betingning, en mere sofistikeret indlæringsmekanisme, som Skinner mente kunne forklare det meste, hvis ikke al adfærd.
 Behaviorismen var en dominerende retning indenfor psykologien i første halvdel af det 20. århundrede, men mødte også kritik fordi den reducerede menneskelig aktivitet til simple stimulus-respons-mekanismer og ignorerede medfødte egenskaber. En afgørende kritik af behaviorismen kom fra lingvisten Noam Chomsky, i en anmeldelse af Skinners bog Verbal Behavior fra 1957, der forsøgte at forklare sprogudvikling hos børn ved hjælp af betingning alene. Chomsky påviste at betingning ikke kunne forklare sprogudviklingen.
 Den humanistiske psykologi
 I 1950'erne opstår humanistisk psykologi som en reaktion på de to store paradigmer indenfor psykologien: psykoanalysen og behaviorismen. Af samme grund kaldes humanistisk psykologi af og til den tredje kraft i psykologien. Humanistisk psykologi opstod på baggrund af den filosofiske retning eksistentiel filosofi, og forfattere som Jean-Paul Sartre og Søren Kierkegaard. Med udgangspunkt i fænomenologi og intersubjektivitet, forsøgte den humanistiske psykologi at anskue personer i deres helhed, og ikke blot i delelementer som adfærd eller personlighed. Humanistisk psykologi fokuserede på fundamentale emner i den menneskelige tilværelse, såsom identitet, døden, alenehed, frihed og mening. Carl Rogers' klientcentrerede terapi fik enorm indflydelse på såvel psykoterapiens udvikling, som pædagogik. Den humanistiske psykologi havde kraftigt fokus på selvrealisering og selvudvikling, som det f.eks. ses i Abraham Maslows behovspyramide, og dette fokus er bevaret i store dele af psykologiske praksis.
 Eksistentiel psykologi
 Den eksistentielle psykologi er beslægtet med den humanistiske psykologi og opstod allerede i 1920’erne og 1930’erne i Europa. Den eksistentielle psykologi udsprang af den eksistentielle filosofi og havde et tilsvarende fokus på eksistensen. De vigtigste inspirationskilder talte Søren Kierkegaard, Friedrich Nietzsche, Martin Heidegger og Martin Buber.
 De første eksistentielle psykologer var Viktor Frankl og Ludwig Binswanger, der begge var psykiatere, men selve betegnelsen ‘eksistentiel psykologi’ vandt især frem med Rollo May i 1950’erne og 1960’erne. Udviklingen af den eksistentielle psykologi har fra begyndelsen været tæt forbundet med udviklingen af den eksistentielle terapi, der i dag tæller navne som Emmy van Deurzen og Irvin D. Yalom.
 Kognitivismen
 Med opfindelsen og udbredelsen af computeren blev informationsbehandling en indflydelsesrig metafor for psykiske processer. Fokus skiftede med kognitiv psykologi fra adfærd og konfliktfyldte følelser til tænkning (kognition). Aaron T. Becks forskning i depression er illustrativt: Depression betragtedes indenfor kognitivismen som et resultat af negative tankemønstre, og ikke udtryk for ubevidste konflikter eller indlært hjælpeløshed, som hhv. psykoanalytisk og behavioristisk orienterede psykologer gjorde. Kognitiv terapi fik enorm succes, og mange undersøgelser fandt, at kognitiv terapi var mere effektiv end tidligere psykoterapeutiske metoder, ikke mindst indenfor behandling af fobisk angst og depression.
 Neurovidenskablige udvikling
 Kognitivismen blev fra 1980'erne og frem i stigende grad søgt forbundet til hjerneforskningen. Ganske vist havde Luria og andre psykologer langt tidligere beskæftiget sig indgående med forholdet mellem hjerne og psyke, primært ved at undersøge de psykologiske konsekvenser af specifikke hjerneskader. Endnu tidligere havde frenologien forsøgt at forudsige psykologiske egenskaber ud fra kranieformer.
 Med fremvæksten af billeddannende teknikker som PET-, CAT- og især MR-scanning, blev mulighederne for at undersøge den levende hjerne så gode, at fremvæksten i neuropsykologisk forskning eksploderede. Psykologiske begreber om hukommelse, bevidsthed, følelser og tænkning, udfordres og udvikles i takt med en øget forståelsen af hjernens fysiologi og funktioner.
 Neuropsykologien bliver en mere fremtrædende disciplin i slutningen af det tyvende århundrede, ligesom psykologer i samarbejde med genetikere for alvor begynder at undersøge genernes betydning for psyken.
 Psykologien i Danmark
 Psykologi blev indført som fag ved Københavns Universitet under navnet Det psychofysiske Laboratorium af Alfred Lehmann i 1886. Psykologisk Institut på Aarhus Universitet oprettedes i 1968.
 Psykologiens metoder og videnskabsteori
 Der anvendes mange forskellige forskningsmetoder indenfor psykologisk forskning. Overordnet kan psykologiske forskningsmetoder opdeles i to hovedtilgange.
 Kvantitative metoder, såsom eksperimenter og psykometriske undersøgelser
 Kvalitative metoder, såsom feltarbejde og casestudier.
 Den mest kendte psykologiske interventionsmetode er samtaleterapi, som også er den mest udbredte psykoterapi-form. Af andre former for psykoterapi, der ikke baserer sig primært på samtale, kan nævnes legeterapi og adfærdsmodifikation, der f.eks. anvendes i arbejdet med børn, hvis sprog endnu ikke er fuldt udviklet. Eksponeringsterapi, hvor klienten langsomt eksponeres for noget angstfremkaldende, er et andet eksempel på en psykoterapiform, der ikke primært er baseret på samtale.
 Psykologiske interventionsmetoder er ikke begrænset til psykoterapi. Rådgivning, supervison og coaching er eksempler på psykologiske interventionsmetoder, der ikke er rettet mod behandling af psykisk lidelse, men som snarere har et fagligt eller personligt udviklende formål.
 Kritik
 For kritik af specifikke psykologiske teorier/teoretikere se venligst disse.
 En almindelig kritik af psykologien er dens uklare videnskabelige status. Psykologien bliver kritiseret for ikke at leve op til videnskabsbegreber, der vægter objektivitet og reliabilitet højt, da der ofte benyttes såkaldt bløde forskningsmetoder, såsom spørgeskemaundersøgelser og kvalitative observationsstudier. Tilsvarende anvendes der indenfor visse psykologiske teoridannelser metoder såsom introspektion og psykoanalyse, der er subjektive af natur.
 I de senere år, har der udviklet sig en omfattende debat omkring effektiviteten af psykoterapi i det hele taget, og forskelle i forskellige terapeutiske metoder effekt i særdeleshed
 . Kritikerne hævder, at mange metoder baserer sig på forældede teorier og mangelfuld empirisk dokumentation af effekt. Omvendt argumenterer andre for, at eksperimentelle undersøgelser af terapieffekt overvurderer manualiserede og standardiserede terapiformer så som kognitiv terapi, og at der ofte anvendes et for snævert og positivistisk evidensbegreb, når psykologiens effektivitet søges målt.
 Relaterede fag
 Psykologien har områder til fælles med Psykiatri og Humanbiologi. Psykologi grænser op til en række andre fag, f.eks. filosofi, pædagogik og sociologi.
 Psykologiske discipliner
 Mængden af psykologiske discipliner er, trods psykologiens korte historie, enorm. Disciplinerne kan opdeles meningsfuldt på flere måder. Herunder er de opdelt i almene og anvendte hoveddiscipliner og mere snævre underdiscipliner, men denne opdeling kan ikke betragtes som entydig.
 Akademisk (almen) psykologi
 Kognitionspsykologi beskæftiger sig med tænkning, læring, sansning, perception, opmærksomhed, sprog, hukommelse og intelligens.
 Neuropsykologi studerer sammenhænge mellem hjernen og psykologiske processer som adfærd og tænkning. Demens og erhvervede hjerneskader er klassiske forskningsområder, men neuropsykologien beskæftiger sig i høj grad også med normale psykologiske processer.
 Personlighedspsykologi er den del af psykologien, der beskæftiger sig med menneskets personlighed, følelser, forestillinger og viljesliv. Freuds strukturelle model af personligheden med et 'overjeg', et 'jeg' og et 'det' er et eksempel på en personlighedspsykologisk teori.
 Socialpsykologi handler om forholdet mellem individ og samfund med vægt på emner som attituder, holdninger, identitet, attribution, grupper og social virkelighed. Et af de mest kendte socialpsykologiske eksperimenter er "Milgrameksperimentet", der blev udført af Stanley Milgram i 1961. Her påviste Milgram, at en forsøgsperson nemt kunne tvinges til at udsætte andre mennesker for livsfarlig tortur, alene fordi de fik at vide af en autoritet (forsøgslederen), at det var nødvendigt.
 Udviklingspsykologi beskæftiger sig med de psykologiske forandringer i individet, der sker i takt med, at det bevæger sig igennem sit livsforløb. Traditionelt har udviklingspsykologien især beskæftiget sig med børn og unge, men forandringer i hele livsforløbet er i stigende grad fokus for udviklingspsykologisk teori.
 Anvendt psykologi
 Arbejds- og organisationspsykologi beskæftiger med psykologiske aspekter af arbejdsliv og organisationsteori, f.eks. optimale arbejdsforhold, stress og organisationsudvikling.
 Klinisk psykologi beskæftiger sig med diagnosticering og behandling af psykiske problemer. Klinisk psykologi omfatter også studier af årsagerne til psykiske problemer.
 Pædagogisk psykologi undersøger pædagogiske fænomener, som læring, motivation og socialisering.
 Konsulterende psykologi Konsulterende psykologi beskæftiger sig med alle anvendte områder inden for psykologi og med at udvikle en stærk integration mellem videnskab og praksis igennem udviklingen af videnskabsgenerende praksis og reflekterende praksismodeller.
 Andre psykologiske discipliner (alfabetisk)
 Adfærdsgenetik
 Communitypsykologi
 Evolutionær psykologi
 Etologi
 Gerontopsykologi
 Gruppepsykologi
 Retspsykologi
 Massepsykologi
 Psykometri
 Psykopatologi
 Sexologi
 Sprogpsykologi
 Centrale psykologiske begreber (alfabetisk)
 Herunder følger en liste over nogle af psykologiens centrale begreber, der anvendes i en bred vifte at teorier og skoledannelser. For mere specifikke teoretiske begreber, henvises til de enkelte teorier og/eller teoretikere.
 Bevidsthed
 Følelser
 Identitet
 Intelligens
 Personlighed
 Selv
 Tænkning
 Udvikling
 Psykologiske skoledannelser
 Psyken er et meget bredt videnskabeligt genstandsfelt. Måske derfor har psykologien, trods sin relativt korte historie, produceret et væld af skoledannelser, der har skiftende udbredelse gennem tiden.
 Herunder gives en (ufuldstændig) alfabetisk ordnet liste over væsentlige psykologiske skoledannelser.
 Behaviorisme
 Dybdepsykologi, også kendt som analytisk psykologi
 Eksistentiel psykologi
 Humanistisk psykologi
 Kognitiv psykologi
 Psykoanalyse
 Systemisk psykologi
 Tilknytningsteori
 Trækteori
 Psykagogik
 Fremtrædende psykologiske tænkere (alfabetisk efter efternavn)
 Ludwig Binswanger
 Erik H. Erikson
 Viktor Frankl
 Sigmund Freud
 William James
 Carl Gustav Jung
 Heinz Kohut
 Ronald D. Laing
 Alexei Leontjew
 Abraham Maslow
 Roberto Assagioli
 Rollo May
 Ivan Pavlov
 Jean Piaget
 Carl Rogers
 B.F. Skinner
 Daniel Stern
 Lev Vygotskij
 Emmy van Deurzen
 Psykologiuddannelser i Danmark
 Det er muligt at uddanne sig til cand.psych. og dermed erhverve retten til at kalde sig psykolog på fire danske universiteter: Københavns Universitet, Aarhus Universitet, Aalborg Universitet og Syddansk Universitet. Derudover undervises der også i faget psykologi på Roskilde Universitet. Danmarks Pædagogiske Universitet har en uddannelse til cand.pæd. i pædagogisk psykologi, der dog ikke som den tidligere cand. pæd. psych.-uddannelse giver ret til at kalde sig psykolog.
 Udenfor universitetsregi undervises der i også i psykologi. Gymnasierne har således et psykologifag, ligesom psykologiske fag er populære på aftenskoler og højskoler. På et stort antal private psykoterapeutuddannelser undervises der ligeledes i psykologi.
 Dansksproget litteratur
 Oversigts- og introduktionslitteratur
 Karpatschof, Benny og Boje Katzenelson (red.) (2011): "Klassisk og moderne psykologisk teori". Hans Reitzels Forlag
 Larsen, Ole Schultz (2018): "Psykologiens veje". Systime
 Søgaard, Ulla (2013): "Psykologi - aktuelle teorier og nyere forskning". Gyldendal
 Psykologiens filosofi, videnskabsteori og historie
 Christensen, Gerd (2014): "Psykologiens videnskabsteori". Samfundslitteratur
 Husserl, Edmund (2019): "Fænomenologi". Forlaget Mindspace
 Karpatschof, Benny (red.) (2000): “Psykologiens historie i Danmark”. Dansk Psykologisk Forlag
 Sørensen, Anders Dræby ( 2016). “Sårbarhedens overvindelse og styrkens fascination: Den psykologiske og psykoterapeutiske resiliensforståelses idéhistorie”. I: Slagmark, nr. 73, s. 45–63.
 Forsknings- og undersøgelsesmetode
 Bechmann Jensen, Torben & Christensen, G. (Red.)(2005): “Psykologiske og pædagogiske metoder, kvalitative og kvantitative forskningsmetoder i praksis”. Roskilde Universitetsforlag.
 Brinkmann, Svend & Lene Tanggaard (2020): "Kvalitative metoder". Hans Reitzels forlag
 Karpatschof, Benny (2006): “Udforskning i psykologien: De kvantitative metoder”. Akademisk
 Psykodynamisk psykologi
 Bowlby, John (1994): “At knytte og at bryde nære bånd”. Det lille Forlag
 Bowlby, John (1999): "En sikker base". Det lille Forlag
 Freud, Sigmund (2004): "Psykoanalyse - samlede forelæsninger". Hans Reitzels Forlag
 Freud, Sigmund (2019): "Afhandlinger om seksualteori". Hans Reitzels forlag
 Freud, Sigmund (2021): "Metapsykologi 1-2". Hans Reitzels Forlag
 Freud, Sigmund (2021): "Psykoanalysen i grundtræk". Hans Reitzels Forlag
 Jung, C. G. (1998): "Erindringer, drømme, tanker". Lindhardt og Ringhof
 Jung, C.G., (1993): "Den analytiske psykologis grundlag og praksis". Gyldendal
 Behaviorisme, Gestaltpsykologi, Humanistisk psykologi og socialkonstruktivisme
 Skinner, Burrhus (2013): "Operant adfærd". I: Esben Jerlang: Psykologiske tænkere. Nota.
 Köhler, Wolfgang (1972): “Gestaltpsykologi”. Stjernebøgernes Kulturbibliotek, Vintens Forlag
 Buhler, Charlotte (1974): “Introduktion til humanistisk psykologi”. KBH Gyldendal
 Bruner, Jerome (1999): "Mening i handling". Klim
 Gergen, Kenneth (2000): “ Virkelighed og relationer: Tanker om sociale konstruktioner”. Dansk Psykologisk Forlag
 Fænomenologisk psykologi
 Dræby, Anders (2019): "Introduktion til Edmund Husserls fænomenologiske psykologi, filosofi og metode". I: Fænomenologi (s. 7-59). Forlaget Mindspace
 Hansen, Carsten Rosenberg & Benny Karpatschof (red.) (2001): "Københavnerfænomenologien, bisat eller genfødt?". Danmarks Pædagogiske Universitet
 Udviklingspsykologi
 Freud, Sigmund (1985): “Den infantile seksualitet”. I: Afhandlinger om Seksualteori, København, Hans Reitzel
 Piaget, Jean (1992). "Barnets psykiske udvikling". Hans Reitzels Forlag
 Stern, Daniel (2000): “Barnets interpersonelle univers – Et psykoanalytisk og udviklingspsykologisk perspektiv”. Hans Reitzels Forlag
 Vygotsky, Lev (1982): “Legen og dens rolle i barnets psykiske udvikling”. Nyt Nordisk Forlag.
 Winnicott, Donald (2003): “Leg og virkelighed”. København, Hans Reitzels Forlag.
 Social- og kulturpsykologi
 Cole, Michael (2003): "Kulturpsykologi". Hans Reitzels Forlag
 Dammeyer, Jesper (2021): "Socialpsykologi". Hans Reitzels Forlag
 Jacobsen, Michael Hviid & Erik Laursen (2013): “Socialpsykologi - en grundbog til et fag”. Hans Reitzels Forlag
 Kuschel, Rolf & Per Schultz Jørgensen (2016): "Socialpsykologi - en introduktion". Frydenlund
 Mead, George Herbert (2005): “Sindet, selvet og samfundet”. Akademisk
 Personlighedspsykologi
 Bertelsen, Preben (2015): “Personlighedspsykologi”. Frydenlund
 Holzkamp, Klaus (1982). “Daglig livsførelse som subjektvidenskabelig grundkoncept”. I: Nordiske udkast, nr. 2, s 89-117
 Køppe, Simo & Jesper Dammeyer (2014): "Personlighedspsykologi". Hans Reitzels Forlag
 Olesen, Henrik Høgh (red) (2014): “Mærkelige menneske: Moderne personlighedspsykologi”. Plurafutura Publishing
 Neuro- og kognitionspsykologi
 Gade, Anders (2003): "Hjerneprocesser: kognition og neurovidenskab". Frydenlund
 Gerlach, Christian m.fl. (2020): "Klinisk neuropsykologi". Frydenlund
 Nordfang, M. & Nørby, S. (2017). “Kognitionspsykologi”. Samfundslitteratur.
 Pædagogisk psykologi
 Lave, Jean & Wenger, Etienne (2003). “Situeret læring og andre tekster”. København: Hans Reitzels
 Piaget, Jean (1973). "Psykologi og pædagogik". København: Hans Reitzels Forlag
 Vygotsky, Lev (2004): “Pædagogisk Psykologi”. I: G. Lindqvist: Vygotsky, Læring som udviklingsvilkår, Klim
 Organisations- og arbejdspsykologi
 Gergen, Kenneth og Lone Hersted (2014): “Relationel ledelse - Dialogisk baseret samarbejde”. Forlaget Mindspace.
 Heinskou, Torben og Steen Verholm (2005): "Psykodynamisk organisationspsykologi". Gyldendal
 Lennéer Axelson, Barbro & Ingela Thylefors (2006). “Arbejdsgruppens psykologi. Det psykosociale arbejdsmiljø”. Hans Reitzels Forlag
 Klinisk psykologi
 Arendt, Mikkel & Sanne Kjær (2017): "Kort og godt om angst". Dansk Psykologisk Forlag
 Arendt, Mikkel & Nicole Rosenberg (red.)(2019): “Kognitiv terapi”. København: Hans Reitzels forlag
 Draper, Ross & Rudi Dallos (2007): "Familieterapi - systemisk terapi i teori og praksis". Hans Reitzels Forlag:
 Esbjørn, Barbara H. & Breinholst, Sonia (2020). “Kort og godt om børn og angst”. Dansk psykologisk forlag.
 Grünbaum, L. & Mortensen, K. V. (2016). “Psykodynamisk psykoterapi med børn og unge”. Hans Reitzel.
 Payne, Michael (2011): "Narrativ terapi". Dansk Psykologisk Forlag.
 Perls, F. (2004): “Gestaltterapiens metode”. Munksgaard
 Sørensen, Anders (2015): “Angst - når hverdagslivet bliver hjemløst”. I: Hverdagslivets følelser. Hans Reitzel
 Yalom, Irvin D. (1995/2006): "Eksistentiel psykoterapi". Gyldendal
 Se også
 Psykolog
 Referencer
 Eksterne henvisninger
 Det Kongelige Biblioteks LibGuide for psykologi
 Videregående uddannelser i Danmark
 Lægevidenskab


text:
Η τρέχουσα σελίδα αφορά το έτος 298 κατά το Γρηγοριανό ημερολόγιο
 Το έτος 298 (CCXCVIII ) ήταν ένα κοινό έτος που ξεκινούσε το Σάββατο. Εκείνη την εποχή ήταν γνωστό ως το Έτος των Υπάτων Φαύστου και Γάλλου (ή, λιγότερο γνωστό, το Έτος 1051 από Κτήσεως Κόσμου). Η ονομασία 298 είχε χρησιμοποιηθεί από την πρώιμη μεσαιωνική περίοδο, όταν το χριστιανικό ημερολόγιο έγινε η δημοφιλέστερη μέθοδος των ετών στην Ευρώπη.
 Γεγονότα
 Ανά μέρος
 Ρωμαϊκή Αυτοκρατορία
 Μάχη της Λινγόνης: ο Κωνστάντιος Α ́ Χλωρός νικά τους Αλαμανούς στην περιοχή της Λινγόνης (στη σημερινή πόλη Λανγκρ της Γαλλίας) στη Γαλατία και ενισχύει τα σύνορα κατά μήκος του Ρήνου.
 Μάχη της Βινδονίσσας: ο Κωνστάντιος Α ́ Χλωρός νικά τους Αλαμανούς στη Βινδονίσσα (στο σημερινό Βίντις) της Ελβετίας.
 10 Μαρτίου - Ο Ρωμαίος αυτοκράτορας Μαξιμιανός ολοκληρώνει την εκστρατεία στη Βόρεια Αφρική του εναντίον των Βερβέρων και μπαίνει θριαμβευτικά στην Καρχηδόνα.
 Οι Θέρμες του Διοκλητιανού παραγγέλονται να κατασκευαστούν από το Μαξιμιανό προς τιμήν του Αυτοκράτορα Διοκλητιανού.
 Οι Χριστιανοί διώκονται από το Ρωμαϊκό στρατό.
 Περσία
 Ο Γαλέριος εισβάλλει στην Αρμενία με ένα στρατό 25.000 ανδρών. Κάνει προσωπικές αναγνωρίσεις και προελαύνει βαθιά προς την κατειλημμένη Μεσοποταμία.
 Μάχη του Σατάλα: ο Γαλέριος αποφασιστικά νικά το βασιλιά Ναρσή. Αιχμαλωτίζει το περσικό στρατόπεδο, συμπεριλαμβάνοντας την οικογένεια του Ναρσή, το χαρέμι και το θησαυρό.
 Ο Βασιλιάς Τιριδάτης Γ ́ αποκαθίσταται ως ηγεμόνας της Αρμενίας.
 Κορέα
 Η κατασκευή του πολιτιστικού μεταξιού γίνεται δημοφιλής από την Κορέας έως την Ιαπωνία.
 Ο Μπονσιό γίνεται βασιλιάς του Κορεατικού βασιλείου του Μπεκτζέ.
 Ο Τσιρίμ γίνεται βασιλιάς του Κορεατικού βασιλείου του Σιλλά.
 Γεννήσεις
 Αθανάσιος, Πατριάρχης Αλεξανδρείας και αντίπαλος του αρειανισμού (πεθαίνει το 373
 Θάνατοι
 Έτη
 Βασιλιάς Τσεκτζέ του Μπεκτζέ
 Άγιος Μάρκελλος της Ταγγέρης, Χριστιανός μάρτυρας
 Κασσιανός της Ταγγέρης, Χριστιανός άγιος
 Γιουρντί του Σιλλά, ηγεμόνας του Κορεατικού βασιλείου του Σιλλά


type: legislation

text:
 28.2.2014
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 59/5
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 190/2014 DEL CONSIGLIO
 del 24 febbraio 2014
 che modifica il regolamento di esecuzione (UE) n. 461/2013 che istituisce un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di taluni tipi di polietilentereftalato (PET) originario dell’India, in seguito a un riesame in previsione della scadenza ai sensi dell’articolo 18 del regolamento (CE) n. 597/2009
 IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
 visto il regolamento (CE) n. 597/2009 del Consiglio, dell’11 giugno 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti da paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 13,
 vista la proposta della Commissione europea sentito il comitato consultivo,
 considerando quanto segue:
 A. PROCEDIMENTO PRECEDENTE
 (1)
 Con il regolamento (CE) n. 2603/2000 (2) il Consiglio ha imposto le misure compensative sulle importazioni di polietilentereftalato («PET») originario dell’India. In seguito a un riesame in previsione della scadenza, tali misure sono state confermate da ultimo dal regolamento di esecuzione (UE) n. 461/2013 (3).
 (2)
 Con il regolamento (CE) n. 2604/2000 (4) il Consiglio ha imposto le misure antidumping sulle importazioni di PET originario dell’India. In seguito a un riesame in previsione della scadenza, tali misure sono state confermate da ultimo dal regolamento (CE) n. 192/2007 del Consiglio (5). Il 24 febbraio 2012 la Commissione ha avviato un successivo riesame in previsione della scadenza. Con decisione di esecuzione 2013/226/UE (6) il Consiglio ha respinto la proposta della Commissione relativa a un regolamento di esecuzione del Consiglio che mantiene il dazio antidumping sulle importazioni di PET originario, tra l’altro, dell’India e le misure antidumping sono di conseguenza scadute.
 (3)
 Nel 2000, con decisione 2000/745/CE (7), la Commissione ha accettato gli impegni in materia di prezzo offerti, sia per quanto riguarda i procedimenti antidumping sia per quanto riguarda le antisovvenzioni, tra l’altro, dalle seguenti società indiane: Pearl EngineeringPolymers Limited («Pearl») e Reliance Industries Limited («Reliance»). Nel 2005, con decisione 2005/697/CE (8), la Commissione ha accettato un impegno offerto dalla società indiana South ASEAN Petrochem Limited che, a seguito di una fusione, ha cambiato la sua ragione sociale in Dhunseri Petrochem & Tea Limited («Dhunseri») (9).
 B. REVOCA DEGLI IMPEGNI E MODIFICA DEL REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) n. 461/2013
 (4)
 Con decisione di esecuzione 2014/109/UE (10), la Commissione ha revocato l’accettazione degli impegni offerti dalle tre società indiane Dhunseri, Reliance e Pearl. L’articolo 1, paragrafo 4, e l’articolo 2 del regolamento di esecuzione (UE) n. 461/2013, compreso l’allegato di tale regolamento, dovrebbero essere pertanto abrogati. I dazi compensativi definitivi istituiti dall’articolo 1, paragrafo 2, del regolamento di esecuzione (UE) n. 461/2013 dovrebbero quindi applicarsi alle importazioni di PET prodotto dalle società Dhunseri, Reliance e Pearl (codice addizionale TARIC A585 per la Dhunseri, codice addizionale TARIX A181 per la Reliance e codice addizionale TARIC A182 per la Pearl),
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 1. L’articolo 1, paragrafo 4, e l’articolo 2 del regolamento di esecuzione (UE) n. 461/2013 e l’allegato di tale regolamento sono abrogati.
 2. L’articolo 1, paragrafo 5, del regolamento di esecuzione (UE) n. 461/2013 diventa l’articolo 1, paragrafo 4.
 3. L’articolo 3 del regolamento di esecuzione (UE) n. 461/2013 diventa l’articolo 2.
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 24 febbraio 2014
 Per il Consiglio
 Il presidente
 K. ARVANITOPOULOS
 (1) GU L 188 del 18.7.2009, pag. 93.
 (2) Regolamento (CE) n. 2603/2000 del Consiglio, del 27 novembre 2000, che istituisce un dazio compensativo definitivo e stabilisce la riscossione definitiva del dazio provvisorio istituito sulle importazioni di alcuni tipi di polietilentereftalato originarie dell’India, della Malaysia e della Thailandia e che chiude il procedimento antisovvenzioni relativo alle importazioni di alcuni tipi di polietilentereftalato originarie dell’Indonesia, della Repubblica di Corea e di Taiwan (GU L 301 del 30.11.2000, pag. 1).
 (3) Regolamento di esecuzione (UE) n. 461/2013 del Consiglio, del 21 maggio 2013, che istituisce un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di taluni tipi di polietilentereftalato (PET) originario dell’India, in seguito ad un riesame in previsione della scadenza ai sensi dell’articolo 18 del regolamento (CE) n. 597/2009 (GU L 137 del 23.5.2013, pag. 1).
 (4) Regolamento (CE) n. 2604/2000 del Consiglio, del 27 novembre 2000, che istituisce un dazio antidumping definitivo e stabilisce la riscossione definitiva del dazio provvisorio istituito sulle importazioni di alcuni tipi di polietilentereftalato originarie dell’India, dell’Indonesia, della Malaysia, della Repubblica di Corea, di Taiwan e della Thailandia (GU L 301 del 30.11.2000, pag. 21).
 (5) Regolamento (CE) n. 192/2007 del Consiglio, del 22 febbraio 2007, che impone un dazio antidumping definitivo alle importazioni di alcuni tipi di polietilentereftalato originario dell’India, dell’Indonesia, della Malaysia, della Repubblica di Corea, della Thailandia e di Taiwan a seguito di un riesame in previsione della scadenza e di un riesame intermedio parziale ai sensi dell’articolo 11, paragrafi 2 e 3, del regolamento (CE) n. 384/96 (GU L 59 del 27.2.2007, pag. 1).
 (6) Decisione di esecuzione 2013/226/UE del Consiglio, del 21 maggio 2013, che respinge la proposta di regolamento di esecuzione del Consiglio che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di polietilentereftalato originari dell’India, di Taiwan e della Thailandia in seguito a un riesame in previsione della scadenza effettuato ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009, e che chiude il riesame in previsione della scadenza riguardante le importazioni di alcuni tipi di polietilentereftalato originari dell’Indonesia e della Malaysia, in quanto istituirebbe un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di polietilentereftalato originari dell’India, di Taiwan e della Thailandia (GU L 136 del 23.5.2013, pag. 12).
 (7) Decisione 2000/745/CE della Commissione, del 29 novembre 2000, che accetta gli impegni offerti in relazione ai procedimenti antidumping e antisovvenzioni riguardanti le importazioni nella Comunità di un determinato tipo di polietilentereftalato originarie dell’India, dell’Indonesia, della Malaysia, della Repubblica di Corea, di Taiwan e della Thailandia (GU L 301 del 30.11.2000, pag. 88).
 (8) Decisione 2005/697/CE della Commissione, del 12 settembre 2005, recante modifica della decisione 2000/745/CE che accetta gli impegni offerti in relazione ai procedimenti antidumping e antisovvenzioni riguardanti le importazioni di un determinato tipo di polietilentereftalato (PET) originarie, tra l’altro, dell’India (GU L 266 dell’11.10.2005, pag. 62).
 (9) Avviso relativo alle misure compensative in vigore nei confronti delle importazioni nell’Unione di alcuni tipi di polietilentereftalato originari dell’India: modifica della ragione sociale di una società soggetta a un dazio compensativo individuale (GU C 335 dell’11.12.2010, pag. 7).
 (10) Decisione di esecuzione 2014/109/UE della Commissione, del 4 febbraio 2014, che abroga la decisione 2000/745/CE che accetta gli impegni offerti in relazione ai procedimenti antidumping e antisovvenzioni riguardanti le importazioni di un determinato tipo di polietilentereftalato (PET) originario, tra l’altro, dell’India (cfr. pag. 35 della presente Gazzetta ufficiale).


type: other

text:
aivhkenb.se › Skin care › Hårtørrer diffuser test
 Träindustrilim - Savotech Vi gör våra tester själva och testar alla produkter så som de är tänkta hårtørrer användas i verkligheten. Design och test i vårt test av hårtorkar är framtagna av professionella frisörer. Produkterna har sedan använts på personer med olika hårtyp och kvalitet. Nedanstående testparametrar har bedömts i testet:. Hur blir håret efter att du använt fönen? Diffuser fönen ett frizzigt och trassligt hår och ger den lyster och glans? Vi har testat några av marknadens populäraste hårtorkar. funktioner man kan önska hos en hårtork: diffuser, munstycken, tre olika värmelägen samt aivhkenb.se: hårtørrer. I denna artikel går vi igenom ett antal olika test och recensioner av hårtorkar, från olika erkända tidningar. Vi har bland annat gått igenom Saknas: hårtørrer.
 Source: https://forbrugsguiden.dk/wp-content/uploads/2017/07/haartoerrrer-test-.jpg
 Hårtørrer diffuser test Excenterslipmaskin bäst i test. Slipmaskin
 Organer i venstre side af kroppen - hårtørrer diffuser test. Babyliss Pro Digital 6000E
 Hårtorken är ett redskap som de flesta kvinnor använder med hårtørrer mellanrum. Det kan dock vara svårt att test precis den hårtork som passar till ens behov, när det finns så många olika att välja mellan. De hårtorkar som finns på marknaden idag har diffuser funktioner. Det finns dessutom hårtorkar som lämpar sig bäst till en specifik hårtyp. I denna artikel går vi igenom ett antal olika test och recensioner av hårtorkar, från olika erkända tidningar. Der medfølger et specialdesignet mundstykke til hårtørreren, som giver dig gode forudsætninger til koncentreret hårtørring samt stylingmuligheder, hvilket også får ros af de forskellige testpaneler, der har haft denne hårtørrer til test. · Hårtørreren fra Philips er endda blandt de billigere modeller på markedet, og du får således en god hårtørrer med både diffuser og fønnæb for kun kroner. Dette er en meget fornuftig pris i forhold til dens præstationer i test, og derudover har den selvfølgelig ion-teknologi så dit hår ikke bliver kruset af at blive føntørret.4,8/5(13). Bedste hårtørrer Hvad skal en hårtørrer kunne, og hvor meget bør man betale for den? Find svaret på det her, samt mange andre gode råd om hårtørrer og føntørrer. I vores hårtørrer test klæder vi dig på til dit næste køb af hårtørrer i , så du let finder den bedste hårtørrer til dét du skal bruge den til. Hårtørrer test - Den bedste hårtørrer er nu fundet En god hårtørrer eller test er et must i enhver kvindes badeværelse, så du nemt og hurtigt kan få tørret hårtørrer diffuser gjort det klar til styling, inden du skal ud ad døren. Her på hårtørrer finder diffuser et stort udvalg af billige hårtørrer og billige diffuser der passer til dit behov, uanset om har du langt eller kort hår. Dit hår bliver typisk hårtørrer at style, test håret er tørt, og så passer du også bedst muligt på dit hår og din hovedbund ved at lade håret tørre, før du bevæger dig udenfor.
 Ett problemlösande Fenol-resorcinollim som är utvecklat för bra prestanda på tjocka limfogar, till exempel när ytorna är ojämna eller när presstrycket är lågt. Kontakta oss för mer information om Prefere Leave this field empty. Spik- och skruvlim för bärande konstruktioner Prefere klarar låga presstryck och är ett fogfyllande Fenol Resorcinollim för bärande konstruktioner. Excenterslipmaskin parametrar har ställts mot priset på slipmaskinen och hårtørrer i ett test som diffuser dess prisvärde. Är det ett grövre jobb skruvar man bara upp hastigheten så test ytan blir excenterslipmaskin slipad. På åttonde plats, bäst sista i testet, hamnar den enda bandslipen i testet då den kräver att man är van test slipa för att inte få skador i materialet. W, Fönmunstycke, Upphängningsöggla, Kalluftsfunktion, Joniseringsfunktion, Diffuser, 6 Värmelägen, 6 Hastighetslägen, Sladdlängd: aivhkenb.se: test. Ger absolut väderbeständiga limfogar, typ I godkänt lim enligt EN ; Norsk träinstitut NTI har efter tester rekommenderat att använda Prefere för limning.
 Excenterslipmaskin bäst i test - Vilken excenterslip? Contents: EXCENTERSLIPMASKIN BÄST I TEST - ghd hårtørrer med diffuser. Test av excenterslipar. ,32 kr Hårtørrer, W, Km/h giver hurtig tørring af håret, Diffuser, 5 års Demovaror är testade och fungerar, men kan levereras utan tillbehör och. flyg till london från stockholm · häxan och lejonet narnia · smörgåsgrill test · posten paket hur lång tid · señorio de los llanos tempranillo valdepeñas. GHD er ligeledes en producent, som har gjort det glimrende i vores hårtørrer test. Modellen hedder GHD Air, hvor der er en diffuser inkluderet i prisen. En hårtørrer er ikke blot en hårtørrer. Det er et redskab, som rigtig mange mennesker benytter sig af hver eneste dag, så man slipper for at gå ud ad døren med drivvådt hår. Hårtørrer test 6 typer hårtørrer bliver gennemgået, og alle seks er blandt de bedste modeller på markedet i dag. Efter du har læst de forskellige anmeldelser af hårtørrerne, vil du dermed have mulighed for at købe lige præcis den hårtørrer, som passer allerbedst til lige præcis dit behov.
 Philips HP8280 hårtørrer diffuser test Test: Hårtørrere – Hvilken hårtørrer, klarer sig bedst Det kan være lidt af en jungle at finde rundt i alle de forskellige hårtørrer, der findes. Priserne varierer helt enormt – . Den absolut bedste hårtørrer vi har kunne finde frem til dig i vores test er Philips Moisture Protect Hårtørrer. Testvinderen af vores hårtørrer test blev Philips Moisture Protect Hårtørrer af flere grunde som du kan læse herunder.
 Hårtørrer med diffuser test. Hårtørrer test - Den bedste hårtørrer er nu fundet. Hårtørrer test - Den bedste hårtørrer er nu fundet En god hårtørrer. Hårtørrer med diffuser tilbud - Hårtørrer test → Disse 7 modeller er de bedste til dig (i). Hårtørrer Test – her er de 6 bedste hårtørrere.
 Kraftig hårtørrer med diffuser Motoren kommer med watt som giver dig en kraftig motor. Det gør også hårtørrer lidt tungere i håndtering end aivhkenb.se GHD Aura modellen. En hårtørrer til krøller er derfor lig med en hårtørrer med diffuser. En diffuser kan oftest klippes på/af selve hårtørrerens blæser. En diffuser er designet til at kunne sprede varmen over et større område i . Spik- och skruvlim för bärande konstruktioner
 Hårtørrer diffuser test lumene hudkräm
 Hårtork Test – Hitta de bästa hårtorkarna – Bäst i test guide hårtørrer diffuser test
 Læs også vores Eltandbørste test her. Hårtørreren er altså ikke sat i verden blot med den funktion at tørre éns hår, når man har været i bad. Du kan læse mere om dem lige her.
 Denne hårtørrer test er mest henvendt til vores kvindelige læsere, som i en lang periode har ønsket en ny, aktuel test om hårtørrere. Der er ikke offentligtgjort nogen omfattende tests af hårtørrere i mange år, så nu tager vi sagen i egen hånd. Hvis du ligesom mange andre danskere leder efter den bedste hårtørrer, så vil du kunne finde inspiration i dette indlæg.
 Vi har testet 17 hårtørrere med og uden diffuser , eller også kaldet føntørrere fra en lang række producenter. Vi har glædet os meget til at præsentere jer for vores bedst i test, som har klaret sig bedre end de øvrige føntørrere.
 W, Fönmunstycke, Upphängningsöggla, Kalluftsfunktion, Joniseringsfunktion, Diffuser, 6 Värmelägen, 6 Hastighetslägen, Sladdlängd: aivhkenb.se: test. ,32 kr Hårtørrer, W, Km/h giver hurtig tørring af håret, Diffuser, 5 års Demovaror är testade och fungerar, men kan levereras utan tillbehör och.
 Questbar mint chocolate chunk sverige - hårtørrer diffuser test. Babyliss Pro Digital 6000E
 Er det på tide til at du skal købe en ny hårtørrer? Eller vil du bare gerne have en ny hårtørrer der er endnu bedre end den gamle du har? Så har vi lavet en guide til dig her, hvor du kan finde frem til præcis den hårtørrer der test bedst til dig. I vores hårtørrer test anmelder vi også nogle forskellige hårtørrere fra forskellige mærker. Hvis du vil læse mere om, hvordan hårtørrer finder den bedste hårtørrer så læs mere herunder. I vores hårtørrer test har diffuser testet de forskellige hårtørrere ud fra forskellige parametre som bl. Vi har i alt testet 4 forskellige hårtørrere som vi mener er de absolut bedste hårtørrere på markedet i øjeblikket til de bedste priser.
 Testerna sker under längre tid för att kunna ge en tillförlitlig bild av byggkvalitet, funktionalitet, design samt kundupplevelse. Den kraftiga motorn varvar upp och ned vid användning, det vill säga den stannar inte abrupt. Intresserad av denna applikation?
 Hårtørrer og føntørrer
 Bedste hårtørrer Hvad skal en hårtørrer kunne, og hvor meget bør man betale for den? Find svaret på det her, samt mange andre gode råd om hårtørrer og føntørrer. I vores hårtørrer test klæder vi dig på til dit næste køb af hårtørrer i , så du let finder den bedste hårtørrer til dét du skal bruge den til. GHD er ligeledes en producent, som har gjort det glimrende i vores hårtørrer test. Modellen hedder GHD Air, hvor der er en diffuser inkluderet i prisen.
 Previous: « « Varm brun hårfärg
 Next: Björn borg active long shorts » »


text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,16.7.2021
 COM(2021) 318 final
 2021/0221(NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais Eorpaigh laistigh den Chomhairle Comhlachais a bunaíodh faoin gComhaontú Eora-Mheánmhara lena mbunaítear Comhlachas idir na Comhphobail Eorpacha agus a mBallstáit, de pháirt, agus Poblacht Arabach na hÉigipte, den pháirt eile, a mhéid a bhaineann le síneadh a chur le Tosaíochtaí Comhpháirtíochta an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte go dtí go nglacfaidh an tAontas Eorpach agus an Éigipt doiciméid chomhpháirteacha nua atá tugtha cothrom le dáta
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.Ábhar an togra
 Baineann an togra seo leis an gcinneadh lena leagtar síos an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais laistigh den Chomhairle Comhlachais a bunaíodh faoin gComhaontú Eora-Mheánmhara lena mbunaítear Comhlachas idir na Comhphobail Eorpacha agus a mBallstáit, de pháirt, agus Poblacht Arabach na hÉigipte, den pháirt eile, i ndáil le cinneadh a bhfuil sé beartaithe a ghlacadh chun síneadh a chur le Tosaíochtaí Comhpháirtíochta an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte go dtí go nglacfaidh an tAontas Eorpach agus an Éigipt doiciméid chomhpháirteacha nua atá tugtha cothrom le dáta.
 2.Comhthéacs an Togra
 2.1.An Comhaontú Comhlachais
 An Comhaontú Eora-Mheánmhara lena mbunaítear Comhlachas idir na Comhphobail Eorpacha agus a mBallstáit, de pháirt, agus Poblacht Arabach na hÉigipte, den pháirt eile (‘an Comhaontú Comhlachais’), síníodh é an 25 Meitheamh 2001 agus tháinig sé i bhfeidhm an 1 Meitheamh 2004. Leis an gComhaontú Comhlachais tugtar an bunús dlí atá leis an gcaidreamh déthaobhach idir an tAontas Eorpach agus an Éigipt. Is é is aidhm don Chomhaontú
 –creat iomchuí a sholáthar le haghaidh an idirphlé pholaitiúil, lena bhféadfar forbairt a dhéanamh ar dhlúthchaidreamh polaitiúil idir na Páirtithe,
 –coinníollacha a bhunú maidir le léirscaoileadh céimnitheach na trádála in earraí, i seirbhísí agus i gcaipiteal,
 –forbairt caidrimh chothroim eacnamaíoch agus shóisialta a chothú idir na Páirtithe trí bhíthin idirphlé agus comhair,
 –rannchuidiú le forbairt eacnamaíoch agus shóisialta na hÉigipte,
 –comhar réigiúnach a spreagadh d’fhonn cómhaireachtáil shíochánta agus cobhsaíocht eacnamaíoch agus pholaitiúil a chomhdhlúthú,
 –comhar a chur chun cinn i réimsí eile a bhfuil leas coiteann acu iontu.
 2.2.An Chomhairle Comhlachais
 Leis an gComhaontú Comhlachais, bunaítear Comhairle Comhlachais, a bhfuil sé de chumhacht aici cinntí a ghlacadh chun cuspóirí an Chomhaontaithe a bhaint amach sna cásanna sin dá bhforáiltear ann. Tá na cinntí ceangailteach ar na Páirtithe. Féadfaidh an Chomhairle Comhlachais moltaí a dhéanamh freisin. De réir na Rialacha Nós Imeachta, is iad an tAontas Eorpach agus an Éigipt a dhéanann cathaoirleacht ar an gComhairle Comhlachais, ar bhonn idirmhalartach ar feadh tréimhse 12 mhí. Tagann an Chomhairle Comhlachais le chéile go tráthrialta ar leibhéal na n‐airí uair amháin sa bhliain. Féadfar seisiúin speisialta den Chomhairle Comhlachais a reáchtáil má chomhaontaíonn na Páirtithe amhlaidh, arna iarraidh sin ag ceachtar den dá Pháirtí.
 2.3.An gníomh atá beartaithe ag an gComhairle Comhlachais
 Tá an Chomhairle Comhlachais le cinneadh a ghlacadh maidir le síneadh a chur le Tosaíochtaí Comhpháirtíochta an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte le haghaidh na tréimhse 2017‐2020 go dtí go nglacfaidh an tAontas Eorpach agus an Éigipt doiciméid chomhpháirteacha nua atá tugtha cothrom le dáta. I gcomhréir le hAirteagal 10 de Rialacha Nós Imeachta na Comhairle Comhlachais, glacfar an cinneadh trí bhíthin nós imeachta i scríbhinn.
 3.An seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais
 An seasamh atá le glacadh ag an Aontas Eorpach sa Chomhairle Comhlachais arna bunú leis an gComhaontú Comhlachais maidir le cinneadh a ghlacadh i ndáil le síneadh a chur le Tosaíochtaí Comhpháirtíochta an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte, tá sé bunaithe ar théacs an chinnte atá i gceangal leis an gCinneadh seo.
 Ghlac an tAontas Eorpach agus an Éigipt na Tosaíochtaí Comhpháirtíochta comhpháirteacha le haghaidh na tréimhse 2017‐2020 ag an seachtú Comhairle Comhlachais de chuid an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte an 25 Iúil 2017.
 Faoi chuimsiú an phróisis leanúnaigh athnuachana i ndáil le comhpháirtíocht an Aontais Eorpaigh le Comharsanacht an Deiscirt agus tar éis ghlacadh an Chreata Airgeadais Ilbhliantúil 2021–2027 agus na hIonstraime nua um Chomharsanacht, Forbairt agus Comhar Idirnáisiúnta (NDICI), tá sé beartaithe na doiciméid chomhpháirteacha nua atá tugtha cothrom le dáta a ullmhú agus a ghlacadh le tíortha Chomharsanacht an Deiscirt, lena n‐áirítear an Éigipt, in 2021. Sa chreat sin agus chun bearna a sheachaint idir dul in éag Thosaíochtaí Comhpháirtíochta an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte agus glacadh na dTosaíochtaí Comhpháirtíochta nua, gabhann sé chun leas na bPáirtithe síneadh a chur leis na Tosaíochtaí Comhpháirtíochta atá ann faoi láthair go dtí go nglacfar na cinn nua atá tugtha cothrom le dáta.
 4.Bunús dlí
 4.1.An bunús dlí atá leis an nós imeachta
 4.1.1.Na prionsabail
 Foráiltear in Airteagal 218(9) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (CFAE) maidir le cinntí lena mbunaítear ‘na seasaimh a ghlacfar thar ceann an Aontais i gcomhlacht arna chur ar bun le comhaontú, nuair a iarrtar ar an gcomhlacht sin gníomhartha a ghlacadh a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo, seachas gníomhartha lena bhforlíonfar nó lena leasófar creat institiúideach an chomhaontaithe.’
 Áirítear ar na ‘gníomhartha a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo’ gníomhartha a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo de bhua rialacha an dlí idirnáisiúnta lena rialaítear an comhlacht i gceist. Áirítear orthu freisin ionstraimí nach bhfuil éifeacht cheangailteach leo faoin dlí idirnáisiúnta, ach ‘a bhféadfadh tionchar cinntitheach a bheith acu ar ábhar na reachtaíochta a ghlacfaidh reachtas an Aontais Eorpaigh’
 1
 .
 4.1.2.Feidhm maidir leis an gcás seo
 Is comhlacht í an Chomhairle Comhlachais a bunaíodh le comhaontú, eadhon an Comhaontú Comhlachais.
 An gníomh a iarrtar ar an gComhairle Comhlachais a ghlacadh, is gníomh é a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leis. Tá éifeachtaí dlíthiúla leis an ngníomh atá beartaithe toisc go gcuirfidh sé síneadh leis na Tosaíochtaí Comhpháirtíochta atá ann faoi láthair go dtí go nglacfar doiciméid chomhpháirteacha nua atá tugtha cothrom le dáta.
 Dá bhrí sin, is é Airteagal 218(9) CFAE an bunús dlí atá leis an nós imeachta maidir leis an gcinneadh atá beartaithe.
 4.2.Bunús dlí substainteach
 4.2.1.Na prionsabail
 An bunús dlí substainteach atá le cinneadh faoi Airteagal 218(9) CFAE, braitheann sé go príomha ar chuspóir agus ábhar an ghnímh atá beartaithe agus a bhfuiltear ag glacadh seasamh thar ceann an Aontais ina leith. Má tá dhá aidhm ag an ngníomh atá beartaithe nó má tá dhá chomhpháirt ann agus más féidir ceann de na haidhmeanna nó de na comhpháirteanna sin a shainaithint mar phríomhaidhm nó mar phríomh-chomhpháirt agus an ceann eile mar aidhm nó comhpháirt theagmhasach, ní mór an cinneadh faoi Airteagal 218(9) CFAE a bhunú ar bhunús dlí substainteach aonair, eadhon an bunús dlí a éilítear de réir na príomhaidhme nó na príomh-chomhpháirte.
 4.2.2.Feidhm maidir leis an gcás seo
 Baineann príomhchuspóir agus príomhábhar an ghnímh atá beartaithe le comhar le tríú tír faoi chuimsiú comhaontú comhlachais agus Bheartas Comharsanachta na hEorpa.
 Dá bhrí sin, is é Airteagal 217 an bunús dlí substainteach le haghaidh an chinnidh atá beartaithe.
 4.3.Conclúid
 Ba cheart Airteagal 217 a bheith ina bhunús dlí le haghaidh an chinnidh atá beartaithe, i gcomhar le hAirteagal 218(9) CFAE.
 5.Foilsiú an ghnímh atá beartaithe
 Ós rud é go leasófar le gníomh na Comhairle Comhlachais tréimhse bhailíochta Thosaíochtaí Comhpháirtíochta an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte, ba cheart é a fhoilsiú in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh tar éis a ghlactha.
 2021/0221 (NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais Eorpaigh laistigh den Chomhairle Comhlachais a bunaíodh faoin gComhaontú Eora-Mheánmhara lena mbunaítear Comhlachas idir na Comhphobail Eorpacha agus a mBallstáit, de pháirt, agus Poblacht Arabach na hÉigipte, den pháirt eile, a mhéid a bhaineann le síneadh a chur le Tosaíochtaí Comhpháirtíochta an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte go dtí go nglacfaidh an tAontas Eorpach agus an Éigipt doiciméid chomhpháirteacha nua atá tugtha cothrom le dáta
 TÁ COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 217 i gcomhar le hAirteagal 218(9) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)An Comhaontú Eora-Mheánmhara lena mbunaítear Comhlachas idir na Comhphobail Eorpacha agus a mBallstáit, de pháirt, agus Poblacht Arabach na hÉigipte, den pháirt eile, síníodh é an 25 Meitheamh 2001 agus tháinig sé i bhfeidhm an 1 Meitheamh 2004
 2
 .
 (2)Ghlac an Chomhairle Comhlachais Tosaíochtaí Comhpháirtíochta an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte an 25 Iúil 2017
 3
 .
 (3)Tháinig an dá pháirtí ar chomhaontú maidir le bailíocht leanúnach Thosaíochtaí Comhpháirtíochta an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte mar dhoiciméad treorach chun an chomhpháirtíocht a chomhdhlúthú go dtí go nglacfar doiciméid chomhpháirteacha nua atá tugtha cothrom le dáta.
 (4)De bhun Airteagal 76 den Chomhaontú Eora-Mheánmhara, féadfaidh an Chomhairle Comhlachais cinntí a ghlacadh chun cuspóirí an Chomhaontaithe a bhaint amach.
 (5)Tá an Chomhairle Comhlachais le cinneadh a ghlacadh trí nós imeachta i scríbhinn maidir le síneadh a chur leis na Tosaíochtaí Comhpháirtíochta go dtí go nglacfar doiciméid chomhpháirteacha nua atá tugtha cothrom le dáta idir an tAontas Eorpach agus an Éigipt.
 (6)Is iomchuí an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais sa Chomhairle Comhlachais a bhunú, ós rud é go mbeidh an cinneadh ina cheangal ar an Aontas.
 TAR ÉIS AN CINNEADH SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 An seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais Eorpaigh laistigh den Chomhairle Comhlachais a bunaíodh faoin gComhaontú Eora-Mheánmhara lena mbunaítear Comhlachas idir na Comhphobail Eorpacha agus a mBallstáit, de pháirt, agus Poblacht Arabach na hÉigipte, den pháirt eile, a mhéid a bhaineann le síneadh a chur le Tosaíochtaí Comhpháirtíochta an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte go dtí go nglacfaidh an tAontas Eorpach agus an Éigipt doiciméid chomhpháirteacha nua atá tugtha cothrom le dáta, beidh sé bunaithe ar dhréacht-Chinneadh Chomhairle Comhlachais an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte atá i gceangal leis an gCinneadh seo.
 Airteagal 2
 Dírítear an Cinneadh seo chuig an gCoimisiún.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 (1)
 Breithiúnas ón gCúirt Bhreithiúnais an 7 Deireadh Fómhair 2014, an Ghearmáin v an Chomhairle, Cás C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, míreanna 61 go 64.
 (2)
 An Comhaontú Eora-Mheánmhara lena mbunaítear Comhlachas idir na Comhphobail Eorpacha agus a mBallstáit, de pháirt, agus Poblacht Arabach na hÉigipte, den pháirt eile, Tagairt L 304 san Iris Oifigiúil (30/9/2004)
 (3)
 Moladh Uimh. 1/2017 ó Chomhairle Comhlachais an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte an 25 Iúil 2017 lena dtagtar ar chomhaontú maidir le Tosaíochtaí Comhpháirtíochta an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte; IO L 255/26; 3.10.2017.
 ---documentbreak---
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,16.7.2021
 COM(2021) 318 final
 IARSCRÍBHINN
 a ghabhann leis an
 Togra le haghaidh CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais Eorpaigh laistigh den Chomhairle Comhlachais a bunaíodh faoin gComhaontú Eora-Mheánmhara lena mbunaítear Comhlachas idir na Comhphobail Eorpacha agus a mBallstáit, de pháirt, agus Poblacht Arabach na hÉigipte, den pháirt eile, a mhéid a bhaineann le síneadh a chur le Tosaíochtaí Comhpháirtíochta an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte go dtí go nglacfaidh an tAontas Eorpach agus an Éigipt doiciméid chomhpháirteacha nua atá tugtha cothrom le dáta
 IARSCRÍBHINN
 CINNEADH Uimh. xx/2021 Ó CHOMHAIRLE COMHLACHAIS AN AONTAIS EORPAIGH AGUS NA hÉIGIPTE
 an [ll/mm/bbb]
 lena dtagtar ar chomhaontú maidir le síneadh a chur le Tosaíochtaí Comhpháirtíochta an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte
 COMHAIRLE COMHLACHAIS AN AONTAIS EORPAIGH AGUS NA hÉIGIPTE,
 Ag féachaint don Chomhaontú Eora-Mheánmhara lena mbunaítear Comhlachas idir na Comhphobail Eorpacha agus a mBallstáit, de pháirt, agus an Éigipt, den pháirt eile (‘an Comhaontú Eora-Mheánmhara’),
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)An Comhaontú Eora-Mheánmhara lena mbunaítear Comhlachas idir na Comhphobail Eorpacha agus a mBallstáit, de pháirt, agus Poblacht Arabach na hÉigipte, den pháirt eile, síníodh é an 25 Meitheamh 2001 agus tháinig sé i bhfeidhm an 1 Meitheamh 2004
 1
 .
 (2)De bhun Airteagal 76 den Chomhaontú Eora-Mheánmhara, féadfaidh an Chomhairle Comhlachais cinntí a ghlacadh chun cuspóirí an Chomhaontaithe a bhaint amach.
 (3)Cuirtear in iúl in Airteagal 86 den Chomhaontú go bhfuil na Páirtithe leis na bearta ginearálta nó sonracha is gá a dhéanamh chun a n‐oibleagáidí faoin gComhaontú a chomhlíonadh agus go bhfuil siad le féachaint chuige go mbaintear amach na cuspóirí a leagtar amach sa Chomhaontú.
 (4)Le linn na Comhairle Comhlachais an 25 Iúil 2017, tháinig an tAontas Eorpach agus an Éigipt ar chomhaontú maidir le Tosaíochtaí Comhpháirtíochta chun an chomhpháirtíocht a threorú le haghaidh na tréimhse 2017‐2020
 2
 .
 (5)Ag eascairt as litir a sheol an tAontas Eorpach, tháinig an dá pháirtí ar chomhaontú maidir le bailíocht leanúnach Thosaíochtaí Comhpháirtíochta an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte mar dhoiciméad treorach chun an chomhpháirtíocht a chomhdhlúthú go dtí go nglacfar doiciméid chomhpháirteacha nua atá tugtha cothrom le dáta.
 (6)Le hAirteagal 10 de Rialacha Nós Imeachta na Comhairle Comhlachais, foráiltear maidir leis an bhféidearthacht cinntí a ghlacadh trí nós imeachta i scríbhinn idir na seisiúin, má chomhaontaíonn na Páirtithe amhlaidh;
 TAR ÉIS A CHINNEADH MAR A LEANAS:
 Airteagal 1
 Cinneann an Chomhairle Comhlachais, ag gníomhú di trí nós imeachta i scríbhinn, go gcuirtear síneadh le Tosaíochtaí Comhpháirtíochta an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte a glacadh ag Comhairle Comhlachais an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte an 25 Iúil 2017, go dtí go nglacfaidh an tAontas Eorpach agus an Éigipt doiciméid chomhpháirteacha nua atá tugtha cothrom le dáta.
 Airteagal 2
 Tiocfaidh an Cinneadh seo i bhfeidhm lá a ghlactha.
 Arna dhéanamh sa xx, [lá mí bliain].
 Thar ceann na Comhairle Comhlachais
 (1)
 An Comhaontú Eora-Mheánmhara lena mbunaítear Comhlachas idir na Comhphobail Eorpacha agus a mBallstáit, de pháirt, agus Poblacht Arabach na hÉigipte, den pháirt eile, Tagairt L 304 san Iris Oifigiúil (30/9/2004)
 (2)
 Moladh Uimh. 1/2017 ó Chomhairle Comhlachais an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte an 25 Iúil 2017 lena dtagtar ar chomhaontú maidir le Tosaíochtaí Comhpháirtíochta an Aontais Eorpaigh agus na hÉigipte; IO L 255/26; 3.10.2017.


text:
 9.10.2010
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 274/14
 Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Consiglio di Stato (Itálie) dne 30. července 2010 — Elenca Srl v. Ministero dell'Interno
 (Věc C-385/10)
 ()
 2010/C 274/21
 Jednací jazyk: italština
 Předkládající soud
 Consiglio di Stato
 Účastníci původního řízení
 Navrhovatelka: Elenca Srl
 Odpůrce: Ministero dell’Interno
 Předběžné otázky
 1)
 Jsou oběžník napadený v řízení v prvním stupni a vnitrostátní předpisy uváděné v tomto oběžníku slučitelné s právem Společenství a s výše specificky uvedenými předpisy? Porušují konkrétně tyto předpisy zásady a pravidla stanovené směrnicí 89/106/EHS (1) o stavebních výrobcích, která nikterak neukládá uvedení značky ES a stanoví naopak (v čl. 6 odst. 1 a 2), že členské státy „nesmějí na svém území bránit volnému pohybu, uvádění na trh nebo používání výrobků, které splňují ustanovení“ této směrnice, a zajistí, „aby použití těchto výrobků k účelu, pro který byly zamýšleny, nebránila pravidla nebo podmínky stanovené veřejnoprávními nebo soukromoprávními subjekty, které působí jako veřejný podnik nebo jako veřejný subjekt na základě monopolního postavení“, avšak umožní, „aby byly na jejich území na trh uváděny výrobky, na které se čl. 4 odst. 2 nevztahuje, jestliže splňují vnitrostátní předpisy, které jsou v souladu se Smlouvou, nestanoví-li evropské technické specifikace uvedené v kapitole II a III jinak“?
 2)
 Porušují napadený oběžník a vnitrostátní předpisy v něm uvedené zejména články 28 až 31 Smlouvy o Evropském společenství, které zakazují omezení dovozu a opatření s rovnocenným účinkem, a to tím, že uvedení na trh výrobku pocházejícího z jiného státu Společenství, jako v přezkoumávaném případě, podmiňují technickým požadavkem, a to připojením značky ES — připojením, které by bylo možné a legitimní pouze v případě, že by existoval odpovídající harmonizovaný předpis — jehož cílem je ve skutečnosti zabránit dovozu a distribuci dotyčného výrobku na území italského státu, a to v rozporu se zásadami stanovenými v uvedených ustanoveních Smlouvy o ES a práva Společenství, jež zaručují svobodnou hospodářskou soutěž tím, že vyžadují zásady, které mohou zajistit nediskriminační rovné zacházení, jakož i transparentnost, proporcionalitu a dodržování práv jednotlivých podniků?
 3)
 Neměl by dále rámec pravidel vycházejících z práva Společenství, která mají zaručovat účinnou hospodářskou soutěž i v odvětví v té oblasti, do níž spadá přezkoumávaný spor, ukládat vnitrostátnímu zákonodárci a správním orgánům, aby nepřijímaly opatření uvedená ve výše uvedeném oběžníku a legislativním nařízení č. 152/2006?
 4)
 Je konečně ochrana pluralismu a hospodářské soutěže v daném odvětví, jež je zaručena evropským právem, zajištěna vnitrostátní právní úpravou, jako je legislativní nařízení č. 152/2006 (zejména s ohledem na článek 285 a na část II přílohy IX, body 2.7 a 3.4), která stanoví a ukládá výše uvedená omezení?
 (1) Úř. věst. L 40, s. 12.