type: wikipedia

text:
Zaxxon är ett arkadspel utvecklat och utgivet av Sega 1982. Spelet använder sig av ett perspektiv sett snett ovanifrån (isometriskt), och spelaren flyger ett rymdskepp genom en fästningsliknande miljö. Uppgiften i spelet är att skjuta ned så många fiendemål som möjligt utan att själv bli nedskjuten eller krascha in i en vägg.
 Då spelet släpptes var det unikt i att använda sig av ett överblicksperspektiv snett uppifrån.
 Konverteringar
 Eftersom spelet var mycket populärt konverterades det till nästan varje spelkonsol och hemdator som fanns mellan 1982 och 1984, bland andra DOS, Apple II, Atari 2600, Atari 5200, Atari 600XL/800XL, Commodore 64, Colecovision och Intellivision.
 Atari 2600- och Intellivision-versionerna hade dock inte överblicksperspektivet som originalet, utan sågs istället rakt bakifrån vilket berodde på tekniska begränsningar hos maskinerna.
 Datorspel 1982
 Arkadspel av Sega
 Sega SG-1000-spel
 MS-DOS-spel
 MSX-spel
 Atari 2600-spel
 Atari 5200-spel
 C64-spel
 ZX Spectrum-spel
 Sega Master System-spel
 Apple II-spel
 Virtual Console-spel till Wii
 Colecovision-spel
 Intellivision-spel


text:
Quid Pro Quo é um filme estadunidense de 2008, dos gêneros drama, mistério e suspense, dirigido por Carlos Brooks. Teve sua estreia no Festival Sundance de Cinema 2008. É estrelado por Nick Stahl como o paraplégico Isaac Knott e apresenta a história de seu relacionamento com uma mulher misteriosa que deseja ficar em uma cadeira de rodas.
 Elenco
 Nick Stahl ... Isaac Knott
 Vera Farmiga ... Fiona
 Rachel Black ... Janice Musslewhite
 Jessica Hecht ... Edie
 Jacob Pitts ... Hugh
 Ashlie Atkinson ... Candy
 Jamie McShane ... Homem de Sidewalk
 Pablo Schreiber ... Brooster
 Recepção
 No consenso do agregador de críticas Rotten Tomatoes diz: "Apesar de um desempenho impressionante por Vera Farmiga (...) nunca desenvolve suas peças eficazes em um todo convincente”. Na pontuação onde a equipe do site categoriza as opiniões da grande mídia e da mídia independente apenas como positivas ou negativas, o filme tem um índice de aprovação de 60% calculado com base em 35 comentários dos críticos. Por comparação, com as mesmas opiniões sendo calculadas usando uma média aritmética ponderada, a nota alcançada é 6/10.
 Em outro agregador, o Metacritic, que calcula as notas das opiniões usando somente uma média aritmética ponderada de determinados veículos de comunicação em maior parte da grande mídia, tem uma pontuação de 55/100, alcançada com base em 13 avaliações da imprensa anexadas no site, com a indicação de "revisões mistas ou neutras.
 Filmes dos Estados Unidos de 2010
 Filmes de drama dos Estados Unidos
 Filmes de mistério dos Estados Unidos
 Filmes de suspense dos Estados Unidos
 Filmes de mistério da década de 2010
 Filmes de suspense da década de 2010
 Filmes de drama da década de 2010
 Filmes em língua inglesa da década de 2010
 Filmes gravados em Washington
 Filmes gravados em Nova Jérsei
 Filmes ambientados em Washington
 Filmes com trilha sonora de Mark Mothersbaugh
 Filmes ambientados em Nova Iorque
 Filmes ambientados em Nova Jérsei


type: other

text:
Παροχές | Ελληνική Εταιρία για την ΣΚΠ
 Απασχόληση: Προγράμματα απασχόλησης ΟΑΕΔ
 ΠΡΟΓΡΑΜΜΑΤΑ ΑΠΑΣΧΟΛΗΣΗΣ (ΧΡΗΜΑΤΟΔΟΤΟΥΜΕΝΑ ΑΠΟ ΤΟΝ Ο.Α.Ε.Δ.) Ο ΟΑΕΔ στηρίζει την προσπάθεια απασχόλησης των: Ατόμων με Ειδικές Ανάγκες, αποφυλακισμένων, απεξαρτημένων, ατόμων, που τους έχουν επιβληθεί Αναμορφωτικά Μέτρα ή Ποινικός Σωφρονισμός, με ειδικά προγράμματα και με ευνοϊκότερους όρους από αυτά των κοινών ανέργων. ΠΡΟΓΡΑΜΜΑΤΑ ΕΤΕΡΟΑΠΑΣΧΟΛΗΣΗΣ -ΝΕΩΝ ΘΕΣΕΩΝ ΕΡΓΑΣΙΑΣ Τα προγράμματα αυτά στοχεύουν στη δημιουργία νέων θέσεων εργασίας και διαρθρώνονται ως εξής: Τριετές πρόγραμμα επιχορήγησης επιχειρήσεων για την πρόσληψη και απασχόληση ατόμων με πλήρες ωράριο (36 μήνες με επιδότηση και 10 μήνες χωρίς επιδότηση). Τριετές πρόγραμμα επιχορήγησης επιχειρήσεων για την πρόσληψη με καθεστώς μερικής απασχόλησης ατόμων,που έχουν περιορισμένες δυνατότητες πλήρους απασχόλησης (και για απασχόληση, που αφορά στο ήμισυ των ωρών κανονικής απασχόλησης - 36 μήνες με επιδότηση και 10 μήνες, χωρίς επιδότηση). Προγράμματα...
 Απασχόληση: Νομοθετική ρύθμιση για εκπαιδευτικούς
 ΝΟΜΟΘΕΤΙΚΗ ΡΥΘΜΙΣΗ ΤΟΥ ΥΠΟΥΡΓΕΙΟΥ ΠΑΙΔΕΙΑΣ ΓΙΑ ΤΟΥΣ ΕΚΠΑΙΔΕΥΤΙΚΟΥΣ ΠΟΥ ΠΑΣΧΟΥΝ ΑΠΟ ΣΚΠ Το Υπουργείο Παιδείας, στο νόμο 3194/03, που ψηφίστηκε το Νοέμβριο του 2003, προβλέπει στην παράγραφο 8 του άρθρου 1 ότι οι εκπαιδευτικοί που πάσχουν από Σκλήρυνση κατά Πλάκας θα προτάσσονται στους πίνακες αναπληρωτών και ωρομισθίων εκπαιδευτικών, αμέσως μετά από τους πολύτεκνους και όσους πάσχουν από Ομόζυγο Μεσογειακή Αναιμία. Επίσης, όσον αφορά τους μόνιμους εκπαιδευτικούς, θα προηγούνται στις μεταθέσεις-αποσπάσεις, όπως και οι άλλες ειδικές κατηγορίες. Εννοείται ότι για την ένταξη στην κατηγορία των πασχόντων από ΣΚΠ, απαιτούνται τα απαραίτητα πιστοποιητικά. Με τον τρόπο αυτό αντιμετωπίζεται μια αδικία για δεκάδες εκπαιδευτικούς που πάσχουν από ΣΚΠ, καθώς πολλοί αναγκάζονταν να τοποθετούνται σε μέρη που δεν έχουν καν νοσοκομείο, πόσο μάλλον Νευρολόγο,...
 Απασχόληση: Επαγγελματική κατάρτηση ΟΑΕΔ
 Ο Οργανισμός ενθαρρύνει και προωθεί την ενσωμάτωση των ατόμων με ειδικές ανάγκες στα εκπαιδευτικά προγράμματα Μαθητείας και Συνεχιζόμενης Κατάρτισης, που υλοποιεί ο Οργανισμός για όλο το εργατικό δυναμικό της χώρας, όταν η αναπηρία τους το επιτρέπει, αποτελεί πολιτική που αποβλέπει στην ομαλή ένταξή τους στο κοινωνικό σύνολο.. Για το λόγο αυτό υπάρχει πρόβλεψη, ώστε το 10% των εκπαιδευομένων, που εισάγονται κάθε χρόνο στις Σχολές του Ο.Α.Ε.Δ., να καλύπτεται από Α.Μ.Ε.Α. Για τα άτομα, που δεν μπορούν να ενταχθούν στα προγράμματα, που απευθύνονται στο γενικό πληθυσμό, λειτουργούν Ειδικές Σχολές για Α.Μ.Ε.Α., με προγράμματα προσαρμοσμένα στις εξελίξεις και τις ανάγκες της Αγοράς Εργασίας, καθώς και στα ειδικά χαρακτηριστικά των καταρτιζομένων. Ο Ο.Α.Ε.Δ. καταρτίζει ετησίως περίπου 260 Α.Μ.Ε.Α. σε εξειδικευμένα Κ.Ε.Κ. - Α.Μ.Ε.Α....
 ΑΠΛΟΠΟΙΗΣΗ ΤΩΝ ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΩΝ ΤΟΥ ν.2643/98 ΓΙΑ ΤΙΣ ΠΡΟΣΛΗΨΕΙΣ ΑΜΕΑ Ο νόμος που ρύθμιζε τις προσλήψεις για άτομα ειδικών κοινωνικών ομάδων, ο 2643/98, αποτέλεσε σίγουρα πρόοδο σε σχέση με το προηγούμενο καθεστώς. Και αυτός ο νόμος όμως προέβλεπε μια σειρά από γραφειοκρατικές ρυθμίσεις και υπολογισμούς, οι οποίες έκαναν δύσκολη τη ζωή των ενδιαφερομένων. Για το λόγο αυτό, έγιναν δύο ρυθμίσεις, οι οποίες απλοποιούν τις διαδικασίες πρόσληψης. Οι δύο τροποποιήσεις προβλέπουν τα εξής: «Τα άτομα με αναπηρίες που απασχολούνται σε επιχειρήσεις ή εκμεταλλεύσεις ή φορείς, κατ’ εφαρμογή του προγράμματος επιχορήγησης από τον Ο.Α.Ε.Δ. Νέων Θέσεων Εργασίας, τα οποία ο εργοδότης τους επιθυμεί να συνεχίσει να απασχολεί και μετά την ολοκλήρωση του προγράμματος, θεωρείται ότι τοποθετήθηκαν δυνάμει του ν. 2643/98» Η ρύθμιση αυτή...
 ΜΕΤΡΑ ΓΙΑ ΕΙΔΙΚΕΣ ΚΟΙΝΩΝΙΚΕΣ ΟΜΑΔΕΣ Ο Κοινωνικός Αποκλεισμός αποτυπώνει το φαινόμενο του αποκλεισμού ενός αυξανόμενου αριθμού πληθυσμιακών ομάδων, τόσο από την αγορά εργασίας, όσο και ευρύτερα από την συμμετοχή τους «στο κοινωνικό γίγνεσθαι». Η πρόληψη και καταπολέμηση του Κοινωνικού Αποκλεισμού αποτελεί βασικό άξονα παρέμβασης του ΟΑΕΔ, που αποσκοπεί στην ένταξη, στην αγορά εργασίας, των πληθυσμιακών ομάδων, που απειλούνται από αυτόν. Ο Κοινωνικός Αποκλεισμός αποτυπώνει το φαινόμενο του αποκλεισμού ενός αυξανόμενου αριθμού πληθυσμιακών ομάδων, τόσο από την αγορά εργασίας, όσο και ευρύτερα από την συμμετοχή τους «στο κοινωνικό γίγνεσθαι». Η έκταση και η ταχύτητα των τεχνολογικών μεταβολών, που επέρχονται στους περισσότερους κλάδους της οικονομίας, οδηγούν σε μεγαλύτερη επιλεκτικότητα της Αγοράς Εργασίας και επομένως στην αύξηση των κινδύνων Κοινωνικού Αποκλεισμού. Ο Κοινωνικός...
 Ο ενδιαφερόμενος θα πρέπει να προσκομίσει τα παρακάτω δικαιολογητικά στον ΟΑΕΔ για να μπορεί να βγάλει κάρτα ΑΜΕΑ Ο ενδιαφερόμενος θα πρέπει να προσκομίσει τα παρακάτω δικαιολογητικά στον ΟΑΕΔ για να μπορεί να βγάλει κάρτα ΑΜΕΑ: 1. Την απόφαση της υγειονομικής επιτροπής με το ποσοστό αναπηρίας του. 2. Το βιβλιάριο των ενσήμων ή της ασθενείας του. 3. Φωτοαντίγραφο της αστυνομικής του ταυτότητας, επικυρωμένη 4. Το Α.Φ.Μ. του. 5. Βεβαίωση από Διευθυντή Πανεπιστημιακής Κλινικής Νοσοκομείου, ικανότητας εργασίας συγκεκριμένης ειδικότητας (για όσους έχουν νοητικό, ψυχολογικό πρόβλημα, κρίσεις επιληψίας κ.τ.λ. άρθρο 13 του Ν.2026/92). Η εγγραφή γίνεται με υποχρεωτική παρουσία του ανέργου ατόμου στο γραφείο ειδικών κοινωνικών ομάδων, όπου εντάσσονται και τα ΑΜΕΑ, ΟΑΕΔ Θεσ/νίκης, Δωδεκανήσου 10Α, ισόγειο. Ωρες: 7:30 – 13:30. Τηλέφωνο...
 Απασχόληση: ΑΣΕΠ ΟΑΕΔ
 Για το συγγενικό πρόσωπο του ασθενούς. Οενδιαφερόμενος θα πρέπει να προσκομίσει τα παρακάτω δικαιολογητικά : 1. Αίτηση (του συγγενικού προσώπου) στον ΟΑΕΔ 2. Γνωμάτευση του ασθενή 3. Φωτοτυπία ταυτότητας επικυρωμένη και των δύο (συγγενή και ασθενή) 4. Βιβλιάριο ασθενείας του ασθενή 5. Την απόφαση της υγειονομικής επιτροπής για τον ασθενή, στην οποία να υπάρχει το ποσοστό αναπηρίας 67%. 6. Απόδειξη ΔΕΗ ή ΟΤΕ ασθενή και συγγενή 7. Απόσπασμα ποινικού μητρώου (από τα Δικαστήρια) του συγγενή 8. Πιστοποιητικό Οικογενειακής Κατάστασης (του συγγενικού προσώπου) από το Δήμο 9. Εκκαθαριστικό εφορίας (του συγγενικού προσώπου) και κατάθεση στον ΟΑΕΔ
 Εκπαίδευση: Εισαγωγή σε ΑΕΙ / ΤΕΙ
 Το ποσοστό εισαγωγής για τους υποψηφίους είναι 3% σε κάθε τμήμα και κριτήριο εισαγωγής είναι η βαθμολογία του απολυτηρίου Λυκείου. Ο ασθενής θα πρέπει να περάσει από πρωτοβάθμια υγειονομική επιτροπή 3 μήνες πιο νωρίς από την εγγραφή του στο Πανεπιστήμιο που θα επιλέξει (π. χ. Ιούνιο εάν θέλει να εγγραφεί τον Σεπτέμβριο στο Πανεπιστήμιο). Η επιτροπή που θα περάσει είναι στην Μοναστηρίου 15 στον 1ο όροφο για τη Θεσσαλονίκη και σε αντίστοιχες επιτροπές σε άλλες πόλεις. Η επιτροπή πρέπει να του δώσει ποσοστό 67%. Θα καταθέσει στην επιτροπή μία γνωμάτευση από Νευρολόγο γιατρό, μέλος ΔΕΠ οποιασδήποτε βαθμίδας. Στην απόφαση της επιτροπής θα αναφέρεται πως η απόφαση είναι για την εισαγωγή του ασθενούς στο Πανεπιστήμιο ως ΑΜΕΑ Αφού περάσει από την...
 Επιδόματα: ΑμΕΑ φοιτητές
 ΕΠΙΔΟΜΑ ΓΙΑ ΑΜΕΑ ΦΟΙΤΗΤΕΣ ΠΑΝΕΠΙΣΤΗΜΙΟΥ και ΤΕΙ Το επίδομα χορηγείται μόνο σε μη εργαζόμενους φοιτητές και όχι σε εργαζόμενους φοιτητές. Το επίδομα είναι 15.000 χιλιάδες δρχ. (44,02 €) το μήνα και χορηγείται κάθε τρίμηνο με επιταγή. Τα δικαιολογητικά που απαιτούνται είναι τα ακόλουθα: 1. Αίτηση προς το ΕΙΑΑ υπόψη της κας Γερανίου 2. Αντίγραφο βεβαίωσης φοίτησης από το Πανεπιστήμιο ή ΤΕΙ. 3. Αντίγραφο της γνωμάτευσης της υγειονομικής επιτροπής που να πιστοποιεί ποσοστό αναπηρίας τουλάχιστον 67%. Η βεβαίωση της φοίτησης σπουδών πρέπει να ανανεώνεται κάθε Οκτώβρη ή Νοέμβρη από το Πανεπιστήμιο ή από το ΤΕΙ. Τα δικαιολογητικά πρέπει να υποβάλλονται στο ΕΙΑΑ και για τους φοιτητές που σπουδάζουν στην επαρχία. Πρότυπο αίτησης: ΑΙΤΗΣΗ Προς: ΕΘΝΙΚΟ ΙΔΡΥΜΑ ΑΠΟΚΑΤΑΣΤΑΣΗΣ ΑΝΑΠΗΡΩΝ (ΕΙΑΑ) ΥΠΟΨΗ ΚΑΣ...


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 8.12.2011
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 325/44
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1275/2011 AL COMISIEI
 din 7 decembrie 2011
 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),
 având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
 întrucât:
 Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare la 8 decembrie 2011.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 7 decembrie 2011.
 Pentru Comisie, pentru președinte
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală
 (1) JO L 299, 16.11.2007, p. 1.
 (2) JO L 157, 15.6.2011, p. 1.
 ANEXĂ
 Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
 (EUR/100 kg)
 Cod NC
 Codul țărilor terțe (1)
 Valoare forfetară de import
 0702 00 00
 AL
 58,7
 MA
 51,1
 MK
 68,6
 TN
 95,6
 TR
 87,5
 ZZ
 72,3
 0707 00 05
 TR
 159,0
 ZZ
 159,0
 0709 90 70
 MA
 41,1
 TR
 152,1
 ZZ
 96,6
 0805 10 20
 AR
 29,4
 BR
 41,5
 MA
 56,6
 TR
 48,7
 UY
 42,5
 ZA
 55,6
 ZZ
 45,7
 0805 20 10
 MA
 81,2
 ZZ
 81,2
 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90
 HR
 32,0
 IL
 76,9
 JM
 129,1
 TR
 78,6
 ZZ
 79,2
 0805 50 10
 TR
 54,3
 ZZ
 54,3
 0808 10 80
 CA
 120,5
 CL
 90,0
 CN
 71,1
 US
 137,2
 ZA
 180,1
 ZZ
 119,8
 0808 20 50
 CN
 56,5
 TR
 133,1
 ZZ
 94,8
 (1) Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.


text:
Hvis et lån er ydet på non recourse-vilkår og der sker en indfrielse på grund af non-recoursevilkåret, hvorved hele eller dele af gælden bortfalder ved indfrielsen, så er der ikke tale om en gældseftergivelse omfattet af KGL § 21 eller KGL § 24. Se SKM2010.42.BR. Det skal vurderes, om der kan ske beskatning efter KGL 19, KGL § 22 eller KGL § 23.
 Landsskatteretten har den 28. januar 2020 truffet en afgørelse, som ikke er offentliggjort.
 Landsskatteretten fastslår, at det ikke er relevant for skattepligten efter KGL § 23, om kommanditisten har indbetalt hele sin resthæftelse, da hele kommanditistens andel af kursgevinsten ved gældseftergivelse i fremmed valuta er skattepligtig, uanset at hele resthæftelsen er indbetalt.
 I afgørelsen finder Landsskatteretten, at selvom hele kursgevinsten ved gældseftergivelse i fremmed valuta i et kommanditselskab er skattepligtig hos kommanditisten i henhold til KGL § 23, kan klageren støtte ret på Den juridiske vejledning, hvorefter kursgevinst i den omhandlede situation kun beskattes i det omfang, kommanditisten ikke har indbetalt sin fulde resthæftelse.
 Afgørelsen fra Landsskatteretten er truffet kort før deadline for Den juridiske vejledning 2020-1, og Skattestyrelsen overvejer derfor fortsat, hvad Skattestyrelsens reaktion på afgørelsen skal være.x
 Se G.A.3.1.8.6
 xHøjesteret fandt videre, at differencen mellem kommanditselskabets restgæld ved långivers overtagelse af ejendommen og det opnåede salgsprovenu – svarende til det beløb, som kommanditisterne blev frigjort fra – udgjorde en skattepligtig kursgevinst, jf. kursgevinstlovens § 23. Højesteret tiltrådte derfor, at kursgevinstloven førte til, at kommanditisten skulle kursgevinstbeskattes af sin del af differencebeløbet.x
 xVedrørende spørgsmålet om kapitalens frie bevægelighed udtalte Højesteret, at bedømmelsen af, om de danske regler om beskatning af gevinst og tab på gæld forskelsbehandlede grænseoverskridende kapitalbevægelser i forhold til indenlandske kapitalbevægelser, som udgangspunkt måtte foretages i forhold til et indenlandsk (dansk) lån med non recourse-vilkår optaget i GBP. Højesteret udtalte videre, at der her ikke forelå nogen forskelsbehandling efter kursgevinstloven.x
 xHøjesteret tilføjede, at selv hvis bedømmelsen blev foretaget i forhold til et lån med non recourse-vilkår i danske kroner, ændrede dette ikke bedømmelsen, idet det måtte anses for uforudsigeligt, om det ville være en fordel at optage lånet i danske kroner (med deraf følgende skattefrihed for en eventuel kursgevinst) eller i fremmed valuta (med deraf følgende adgang til skattefradrag for et eventuelt kurstab og stiftelsesomkostninger ved lånet).x
 xDer var derfor ikke grundlag for at fastslå, at de danske skatteregler generelt gjorde det mindre fordelagtigt at optage lån i fremmed valuta, heller ikke for lån på non recourse-vilkår.x
 xKommanditisten havde endvidere ikke på andet grundlag godtgjort, at det var mindre fordelagtigt at optage lån i en anden medlemsstat derved, at kursgevinstlovens § 23 om beskatning af tab på gæld i fremmed valuta i de fleste tilfælde er til skade for en sådan lånoptagelse.x
 xHøjesteret fandt herefter, at TEUF artikel 63 ikke var til hinder for, at der skete beskatning hos kommanditisten af hans andel af den kursgevinst, der blev opnået hos kommanditselskabet ved afviklingen af non recourse-lånet hos långiveren.x
 xHøjesteret stadfæstede derfor landsrettens dom (SKM2016.325.VLR), hvorved Skatteministeriet fik medhold i, at kommanditisten skulle kursgevinstbeskattes.x
 SKM2019.328.SR
 En del af bankgælden for personlige landbrugskunder med stor gæld påtænktes omlagt til ansvarlig kapital, der blev anset for at have en lavere kursværdi end den oprindelige gæld.
 Skatterådet fandt, at skyldnerne ville erhverve en kursgevinst ved omlægningen, men da gælden ikke ville blive nedskrevet til et lavere beløb end fordringens værdi for kreditor, var kursgevinsten skattefri, jf. kursgevinstlovens § 21, stk. 1.
 Skatterådet fandt, at omlægningen af en del af gælden til ansvarlig lånekapital med en lavere kursværdi ville medføre, at der skulle ske begrænsning i retten til fremførsel af uudnyttede underskud og kildeartsbegrænsede tab, jf. personskattelovens § 13 a, stk. 1 og 5.
 Skatterådet fandt, at skyldnerne ville have fradrag for tab ved indfrielse af ansvarlige lån i fremmed valuta.
 SKM2019.327.SR
 En del af bankgælden for ældre landbrugskunder med stor gæld påtænktes omlagt til ansvarlig kapital, der blev anset for at have en lavere kursværdi end den oprindelige gæld.


text:
Juiz federal Diego Paes Moreira, da 6a Vara Federal de São Paulo, confiscou bens do ex-diretor da Dersa Paulo Vieira de Souza
 11 de junho de 2019 | 16h29
 LEIA TAMBÉM >Operador do PSDB usou Tacla Duran para pagar mansão no Guarujá, diz Procuradoria
 Mansão do ex-diretor Paulo Vieira de Souza no Guarujá. Foto: Reprodução/MPF
 Em nota, a Procuradoria informou que a P3T Empreendimentos e Participações Ltda foi criada em 3 dezembro de 2014 por Paulo Vieira de Souza e sua ex-mulher, Ruth Arana de Souza, para ‘compra, venda e aluguel de imóveis próprios’. Segundo a Lava Jato, a empresa nunca emitiu uma nota fiscal ou empregou algum funcionário.
 Na avaliação dos investigadores, a criação da P3T ‘foi apenas uma manobra de Paulo Vieira de Souza para blindar seu patrimônio’. A Procuradoria informou que requereu o sequestro dos bens ‘como forma de assegurar, ainda que parcialmente, a reparação dos danos causados pelos crimes’ atribuídos ao ex-diretor da Dersa.
 Na decisão, o juiz Diego Paes Moreira acolheu os argumentos do Ministério Público Federal e apontou ‘indícios de que a sociedade P3T Empreendimentos tenha sido constituída pelo réu para blindar seu patrimônio’. Segundo o juiz, a medida é necessária para assegurar a perda de bens oriundos de crimes e a reparação do dano decorrente dos crimes cometidos pelo acusado.
 O magistrado registrou que a casa do condomínio Iporanga foi indicada por Paulo Vieira de Souza como um de seus domicílios na audiência de custódia de 6 de abril de 2018, quando preso preventivamente por ordem da 5a Vara Federal de São Paulo pela segunda vez. Para o juiz, o fato ‘reforça o argumento do Ministério Público Federal de que os bens transferidos à pessoa jurídica (P3T) continuam sendo administrados e aproveitados pelo réu Paulo Vieira de Souza’.
 A reportagem está tentando contato com a defesa do ex-diretor da Dersa. O espaço está aberto para manifestação.
 Trata-se de requerimento de sequestro de bens realizado pelo MPF contra PAULO VIEIRA DE SOUZA, um dos réus na ação penal no 0002334-05.2019.403.6181. A denúncia imputa aos acusados a suposta participação em crimes de corrupção e lavagem de ativos referentes a obras licitadas, executadas ou fiscalizadas pela DERSA Desenvolvimento Rodoviário S.A., que no caso concreto teriam sido protagonizados especificamente pelo acusado PAULO VIEIRA DE SOUZA, o qual exerceu o cargo de Diretor de Engenharia da DERSA a partir de 24/05/2007. PAULO VIEIRA DE SOUZA teria ainda supostamente praticado o crime de lavagem de valores provenientes dos crimes contra a administração pública.
 Segundo o MPF, além da acusação nos autos no 0002334-05.2019.403.6181, o réu PAULO VIEIRA DE SOUZA foi condenado em primeira instância na ação penal no 0002176-18.2017.403.6181 pela suposta prática de crimes contra a administração pública. Afirma que haveria indícios de que PAULO VIEIRA DE SOUZA teria adquirido bens com o proveito dos crimes dos quais é acusado nas referidas ações penais, bem como a própria aquisição de bens configuraria em tese a prática de lavagem de valores (objeto de acusação nos autos no 0002334-05.2019.403.6181).
 Requer o sequestro de três bens identificados nos autos: uma casa localizada no município de Guarujá/SP, um apartamento localizado no município de Ubatuba/SP e uma embarcação naval (lancha). É o relatório.
 Decido. Trata-se de medida assecuratória de sequestro que visa a assegurar a indisponibilidade dos bens móveis e imóveis adquiridos pelo réu com o proveito da infração penal, permitindo, assim, a operacionalização dos dois efeitos extrapenais da sentença condenatória transitada em julgado: reparação do dano causado pelo delito e perda do produto do crime ou de qualquer bem ou valor que constitua proveito auferido pelo agente com a prática do fato criminoso.Segundo o art. 131, I, do Código de Processo Penal, o sequestro será levantado se a ação penal não for intentada no prazo de 60 (sessenta) dias.
 No caso concreto, a ação penal já foi ajuizada.Dispõe o artigo 126, do Código de Processo Penal: Art. 126. Para a decretação do sequestro, bastará a existência de indícios veementes da proveniência ilícita dos bens.Ademais, ante a acusação de suposta prática de lavagem de valores, aplicável ainda o artigo 4o da Lei no 9.613/98, que assim dispõe: Art. 4o O juiz, de ofício, a requerimento do Ministério Público ou mediante representação do delegado de polícia, ouvido o Ministério Público em 24 (vinte e quatro) horas, havendo indícios suficientes de infração penal, poderá decretar medidas assecuratórias de bens, direitos ou valores do investigado ou acusado, ou existentes em nome de interpostas pessoas, que sejam instrumento, produto ou proveito dos crimes previstos nesta Lei ou das infrações penais antecedentes.(Redação dada pela Lei no 12.683, de 2012)
 Em sua manifestação, o MPF Policial afirma que já foram colhidos elementos indicativos da suposta prática dos delitos tipificados no artigo 317 do Código Penal e no artigo 1o da Lei 9.613/98, eis que o réu foi denunciado na ação penal no 0002334-05.2019.403.6181 sob a acusação de ter supostamente praticado esses crimes, constando diversos elementos probatórios nos autos da ação penal.
 Na referida ação penal há indícios de que o réu tenha supostamente praticado referidos crimes, o que supostamente teria resultado na obtenção de vários milhões de reais de origem ilícita. Há indícios ainda de que o produto e o proveito dos supostos crimes teriam sido objeto de ocultação, incorrendo em suposta lavagem de valores.
 Os três bens indicados neste requerimento de sequestro foram transferidos para a sociedade P3T Empreendimentos e Participações Ltda., após a constituição dessa pessoa jurídica no fim de 2014 pelo réu e por Ruth Arana de Souza. Ambos transferiram diversos bens pessoais para referida pessoa jurídica, objetivando integralizar o capital social de R$ 3.830.000,00 (fls. 18/33).Verifico que assiste razão ao MPF, eis que os bens indicados são provenientes do patrimônio do réu e foram transferidos para empresa constituída pelo próprio réu e por sua esposa.
 Na sequência, as quotas da sociedade foram doadas pelo réu e por sua esposa às suas filhas Priscila Arana de Souza e Tatiana Arana de Souza Cremonini, cada qual detentora de 49,99% das quotas sociais da P3T Empreendimentos. As filhas possuem no total 99,98% das quotas sociais, restando ao réu 0,01% das quotas sociais do capital social. O réu é formalmente indicado no contrato social como administrador da empresa (fls. 34/40). Foi ainda estipulada cláusula de inalienabilidade incidente na doação das quotas. Igualmente, caso os doadores sobreviverem às donatárias, a propriedade das quotas deverá retornar àqueles (fl. 35).
 O objeto social da empresa P3T Empreendimentos é a compra e venda e o aluguel de imóveis (fl. 41). Entretanto, não há registro de emissão de notas fiscais eletrônicas no sítio eletrônico da Secretaria de Fazenda do Estado de São Paulo (fl. 42). Além disso, não consta o registro do CNPJ da empresa no cadastro de contribuintes de ICMS (fl. 43), nem do registro de prestadores de serviço emissores de notas fiscais de serviço eletrônicas da Prefeitura de São Paulo/SP (fl. 44).O MPF aponta ainda que o endereço da P3T Empreendimentos cadastrado (Rua Joaquim Floriano, 101, cj. 903, São Paulo/SP) é o mesmo de outras duas pessoas jurídicas administradas pelo réu Paulo Vieira de Souza (Souza Millen Engenharia e Construções Ltda. e Gsm Gerenciamento e Planejamento EIRELI) – fls. 41, 45 e 48.
 Assim sendo, há indícios de que a sociedade P3T Empreendimentos tenha sido constituída pelo réu para “blindar” seu patrimônio, ou seja, afastar formalmente os bens da titularidade do réu para evitar sua perda em caso de eventual ação judicial, mas informalmente é mantida sua administração pelo réu, bem como o proveito econômico dos bens, conforme alegado pelo MPF. Note-se ainda que a casa localizada no no 65 da rua 22, praça 20, do loteamento Iporanga, localizada no lote 7 da quadra 55, seção E, do loteamento Iporanga, Guarujá/SP, foi indicada pelo próprio réu Paulo Vieira de Souza como seu domicílio, por ocasião da audiência de custódia realizada em 06/04/2018 no processo no 0002176-18.2017.403.6181, conforme registrado na ata da audiência (fl. 14).
 Isso reforça o argumento do MPF de que os bens transferidos à pessoa jurídica continuam sendo administrados e aproveitados pelo réu Paulo Vieira de Souza. A medida de sequestro é adequada e necessária para assegurar a perda de bens que constituam produto ou proveito dos supostos crimes dos quais o réu é acusado, conforme previsto no artigo 4o da Lei no 9.613/98 e no artigo 91, II, “b” do Código Penal. Da mesma forma, o sequestro é adequado e necessário para assegurar a perda de bens ou valores equivalentes ao produto ou proveito dos crimes quando não forem encontrados ou quando se localizarem no exterior, na forma do artigo 91, 1o e 2o do Código Penal.
 O sequestro é ainda adequado e necessário para assegurar a reparação do dano decorrente da suposta infração penal antecedente ou da suposta lavagem, bem como para o pagamento de eventuais prestação pecuniária, multa e custas, na forma do artigo 4o, 4o da Lei no 9.613/98.
 Ante o exposto, com fundamento no art. 4o, caput e 4o da Lei no 9.613/98, c.c. art. 91, II, “b” e 1o e 2o do Código Penal, DEFIRO o requerimento de sequestro dos seguintes bens:
 1) Casa localizada no no 65 da rua 22, praça 20, do loteamento Iporanga, localizada no lote 7 da quadra 55, seção E, do loteamento Iporanga, Guarujá/SP, descrita na matrícula no 84.376 do Ofício de Registro de Imóveis de Guarujá/SP, transmitida por Paulo Vieira de Souza a P3T Empreendimentos e Participações Ltda. (fls. 12/13v e 21).
 2) Lancha denominada Giprita III, inscrição no 4039130316, de 29/09/2010, no 1o motor 1012653463 e no 2 motor 1012653462, transmitida por Paulo Vieira de Souza a P3T Empreendimentos e Participações Ltda. (fls. 15 e 22).
 3) Apartamento no 21 do bloco VI do condomínio Marina VI, localizado na Rua Da. Maria Alves 1.292, Ubatuba/SP, descrita na matrícula no 35.510 do Ofício de Registro de Imóveis de Ubatuba/SP, adquirido por Ruth Arana de Souza quando era casada no regime de comunhão universal de bens com Paulo Vieira de Souza, e transmitida a P3T Empreendimentos e Participações Ltda. (fls. 16/17 e 22).
 Tendo em vista que na ação penal o réu é acusado da suposta prática de crimes cujo valor total do dano corresponde a vários milhões de reais, o que supera o valor total dos bens sequestrados, o valor do sequestro corresponde ao valor integral dos três bens sequestrados.Proceda-se à averbação da ordem de sequestro nas matrículas dos imóveis respectivos (artigo 128 do CPP), bem como no registro da embarcação naval junto à Capitania dos Portos de São Paulo/SP.
 Expeçam-se os ofícios necessários. Dê-se ciência ao Ministério Público Federal, imediatamente.
 São Paulo, 09 de maio de 2019.DIEGO PAES MOREIRA
 Paulo Pretooperação Lava JatoMPF [Ministério Público Federal]São Paulo [estado]Dersa [Desenvolvimento Rodoviário S/A]


text:
Heliophorus is een geslacht van vlinders van de familie Lycaenidae, uit de onderfamilie Lycaeninae.
 Soorten
 H. androcles (Westwood, 1851)
 H. bakeri Evans, 1927
 H. brahma (Moore, 1857)
 H. cantliei Eliot, 1965
 H. coruscans (Moore, 1882)
 H. epicles (Godart, 1823)
 H. ila (De Nicéville, 1896)
 H. indicus (Fruhstorfer, 1908)
 H. kohimensis (Tytler, 1912)
 H. langi (Moore, 1883)
 H. nagaensis Riley, 1929
 H. nexus Eliot
 H. oda (Hewitson, 1865)
 H. saphir (Blanchard, 1871)
 H. sena (Kollar, 1844)
 H. stotzneri (Draeseke, 1925)
 H. tamu (Kollar, 1848)
 H. viridipunctata (De Nicéville, 1890)


type: contracts

text:
 29.5.2014
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 162/43
 Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.
 Pravilnik št. 128 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo svetlobnih virov LED za uporabo v homologiranih svetilkah motornih vozil in njihovih priklopnikov
 Vključuje vsa veljavna besedila do:
 dodatka 2 k prvotni različici pravilnika – začetek veljavnosti: 10. junij 2014
 VSEBINA
 PRAVILNIK
 1.
 Področje uporabe
 2.
 Upravne določbe
 3.
 Tehnične zahteve
 4.
 Skladnost proizvodnje
 5.
 Kazni za neskladnost proizvodnje
 6.
 Dokončna opustitev proizvodnje
 7.
 Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov
 PRILOGE
 1.
 Listi za svetlobne vire LED
 2.
 Sporočilo
 3.
 Primer homologacijske oznake
 4.
 Metoda merjenja električnih in fotometričnih značilnosti
 5.
 Minimalne zahteve za postopke nadzora kakovosti, ki jih opravi proizvajalec
 6.
 Vzorčenje in ravni skladnosti za proizvajalčeve zapise o preskusih
 7.
 Minimalne zahteve za preglede naključnih vzorcev, ki jih opravi homologacijski organ
 8.
 Skladnost, potrjena s pregledom naključnih vzorcev
 1. PODROČJE UPORABE
 Ta pravilnik se uporablja za svetlobne vire LED iz Priloge 1, ki so namenjeni za uporabo v homologiranih signalnih svetilkah motornih vozil in njihovih priklopnikov.
 2. UPRAVNE DOLOČBE
 2.1 Opredelitve pojmov
 2.1.1 Opredelitev pojma „kategorija“
 Izraz „kategorija“ v tem pravilniku opisuje različne osnovne zasnove standardiziranih svetlobnih virov LED. Vsaka kategorija ima posebno oznako, na primer: „LW1“, „LY2“, „LR2“.
 2.1.2 Opredelitev pojma „tip“
 Svetlobni viri LED različnih „tipov“ so svetlobni viri LED iste kategorije, ki se razlikujejo po tako pomembnih značilnostih, kot so:
 2.1.2.1
 trgovsko ime ali blagovna znamka;
 Za svetlobne vire LED, ki imajo isto trgovsko ime ali blagovno znamko, vendar jih proizvaja drug proizvajalec, se šteje, da so različnega tipa. Za svetlobne vire LED, ki jih proizvaja isti proizvajalec in se razlikujejo samo po trgovskem imenu ali blagovni znamki, se lahko šteje, da so istega tipa.
 2.1.2.2
 zasnova svetlobnega vira, če te razlike vplivajo na optične učinke;
 2.1.2.3
 nazivna napetost.
 2.2 Vloga za homologacijo
 2.2.1 Vlogo za homologacijo vloži lastnik trgovskega imena ali blagovne znamke oziroma njegov ustrezno pooblaščeni predstavnik.
 2.2.2 Vsaki vlogi za homologacijo se priložijo (glej tudi odstavek 2.4.2):
 2.2.2.1
 risbe v treh izvodih, ki so dovolj podrobne za identifikacijo zadevnega tipa;
 2.2.2.2
 kratek tehnični opis;
 2.2.2.3
 pet vzorcev vsake barve, za katero je bila vložena vloga.
 2.2.3 Če se tip svetlobnega vira LED razlikuje od že homologiranega tipa samo po trgovskem imenu ali blagovni znamki, zadošča, če se predloži naslednje:
 2.2.3.1
 izjava proizvajalca, da je predloženi tip:
 (a)
 enak že homologiranemu tipu (razen v trgovskem imenu ali blagovni znamki) in označen z njegovo homologacijsko kodo ter
 (b)
 da ga je izdelal isti proizvajalec;
 2.2.3.2
 dva vzorca z novim trgovskim imenom ali blagovno znamko.
 2.2.4 Pred podelitvijo homologacije pristojni organ preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje.
 2.3 Napisi
 2.3.1 Svetlobni viri LED, predloženi v homologacijo, morajo imeti na podnožju:
 2.3.1.1
 trgovsko ime ali blagovno znamko vlagatelja;
 2.3.1.2
 nazivno napetost;
 2.3.1.3
 oznako ustrezne kategorije;
 2.3.1.4
 prostor zadostne velikosti za homologacijsko oznako.
 2.3.2 Prostor iz odstavka 2.3.1.4 mora biti označen na risbah, ki so priložene vlogi za homologacijo.
 2.3.3 Poleg napisov iz odstavkov 2.3.1 in 2.4.4 se lahko dodajo tudi drugi napisi, če nimajo škodljivega vpliva na svetilne značilnosti.
 2.4 Homologacija
 2.4.1 Homologacija se podeli, če vsi vzorci tipa svetlobnega vira LED, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.2.3 ali 2.2.3.2, izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika.
 2.4.2 Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska koda. Prvi znak te kode označuje spremembe ob izdaji homologacije.
 Temu sledi identifikacijska koda, ki jo sestavljajo največ trije znaki. Uporabljajo se samo naslednje arabske številke in velike tiskane črke:
 „0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z“.
 Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste kode drugemu tipu svetlobnega vira LED.
 2.4.3 O podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončni opustitvi proizvodnje tipa svetlobnega vira LED v skladu s tem pravilnikom je treba obvestiti pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, in sicer z obrazcem, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku, in z risbo, ki jo predloži vlagatelj vloge za homologacijo v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), in v merilu vsaj 2: 1.
 2.4.4 Vsi svetlobni viri LED, ki so skladni s tipom, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, morajo imeti na prostoru iz odstavka 2.3.1.4 poleg napisov iz odstavka 2.3.1 še mednarodno homologacijsko oznako, ki jo sestavljata:
 2.4.4.1
 prirezan krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (1);
 2.4.4.2
 homologacijska koda, nameščena zraven prirezanega kroga.
 2.4.5 Če je vlagatelj pridobil isto homologacijsko kodo za več trgovskih imen ali blagovnih znamk, za izpolnjevanje zahtev iz odstavka 2.3.1.1 zadošča ena ali več teh oznak.
 2.4.6 Oznake in napisi iz odstavkov 2.3.1 in 2.4.3 morajo biti jasno berljivi in neizbrisni.
 2.4.7 Primer homologacijske oznake je v Prilogi 3 k temu pravilniku.
 3. TEHNIČNE ZAHTEVE
 3.1 Opredelitve pojmov
 3.1.1 Nazivna napetost: napetost (v voltih), označena na svetlobnem viru LED.
 3.1.2 Preskusne napetosti: napetosti ali območja napetosti na priključnih sponkah svetlobnih virov LED, za katera so električne in fotometrične značilnosti svetlobnih virov LED namenjene in se preskušajo.
 3.1.3 Ciljne vrednosti: konstrukcijska vrednost električne ali fotometrične značilnosti. Vrednost, ki jo je treba doseči znotraj navedenih dovoljenih odstopanj, ko se svetlobni vir LED napaja pri ustrezni preskusni napetosti.
 3.1.4 Standardni (etalonski) svetlobni vir LED: posebni svetlobni vir LED, ki se uporablja za preskušanje svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav. Ima zmanjšana dovoljena odstopanja za merske, električne in fotometrične značilnosti, kot je navedeno na ustreznem podatkovnem listu. Standardni svetlobni viri LED so pri vsaki kategoriji predvideni samo za eno napetost.
 3.1.5 Referenčna os: os, ki je opredeljena glede na podnožje in na katero se nanašajo določene mere svetlobnih virov LED.
 3.1.6 Referenčna ravnina: ravnina, ki je opredeljena glede na podnožje in pravokotna na referenčno os ter na katero se nanašajo določene mere svetlobnih virov LED.
 3.1.7 Svetlobno središče: točka na referenčni osi na določeni razdalji od referenčne ravnine, ki je nazivni izvor oddajanega vidnega sevanja.
 3.1.8 Dolžina svetlobnega središča: razdalja med referenčno ravnino in svetlobnim središčem.
 3.1.9 Os gledanja na svetlobni vir LED: os skozi svetlobno središče pri določenem polarnem in azimutnem kotu, ki se uporablja za določitev fotometričnih značilnosti svetlobnega vira LED.
 3.1.10 Vidno svetleče območje: območje, ki vsebuje (vidni) element vidnega sevanja pri opazovanju v določeni osi gledanja. Vidno svetleče območje je določeno v ravnini, ki vsebuje svetlobno središče in je pravokotna na ustrezno os gledanja.
 3.1.11 Normirana svetilnost: svetilnost, deljena s svetlobnim tokom svetlobnega vira, da se določi vzorec kotnega sevanja svetlobnega vira LED.
 3.1.12 Skupni svetlobni tok: svetlobni tok, ki ga odda svetlobni vir pri delovnih pogojih v stožcu, ki obdaja navedeni prostorski kot in je centriran na referenčni osi (2).
 3.1.13 Svetlobni vir LED: svetlobni vir, pri katerem je element za vidno sevanje en ali več polprevodniških spojev, ki proizvajajo luminiscenco z vbrizgavanjem in/ali fluorescenco.
 3.2 Splošne specifikacije
 3.2.1
 Vsak predloženi vzorec mora biti skladen z ustreznimi specifikacijami iz tega pravilnika.
 3.2.2
 Svetlobni viri LED morajo biti zasnovani tako, da pri običajni uporabi njihovo delovanje ostane brezhibno. Poleg tega ne smejo imeti napak v zasnovi ali izdelavi.
 3.2.3
 Svetlobni viri LED ne smejo imeti na optičnih površinah nobenih prask ali madežev, ki bi lahko zmanjšali njihovo učinkovitost in optično delovanje.
 3.2.4
 Svetlobni viri LED morajo biti opremljeni s standardnimi podnožji, ki so skladna s podatkovnimi listi za podnožja iz publikacije IEC 60061, kot je navedeno na posameznih podatkovnih listih iz Priloge 1.
 3.2.5
 Podnožje mora biti trdno in čvrsto pritrjeno na preostanek svetlobnega vira LED.
 3.2.6
 Skladnost svetlobnih virov LED z zahtevami iz odstavkov od 3.2.3 do 3.2.5 se ugotavlja z vizualnim pregledom, preverjanjem mer in po potrebi s poskusno namestitvijo v nosilec, kot je navedeno v publikaciji IEC 60061.
 3.2.7
 Polprevodniški spoji morajo biti edini elementi svetlobnega vira LED, ki proizvajajo in oddajajo svetlobo, neposredno ali prek pretvorbe na podlagi fluorescence, ko so pod napetostjo.
 3.3 Preskusi
 3.3.1
 Svetlobni viri LED morajo najprej biti najmanj 48 ur starani pri preskusni napetosti. Pri večnamenskih svetlobnih virih LED se vsaka funkcija stara ločeno.
 3.3.2
 Če ni določeno drugače, se električne in fotometrične meritve izvajajo pri ustreznih preskusnih napetostih.
 3.3.3
 Električne meritve, kot so opredeljene v Prilogi 4, se izvajajo z instrumenti razreda najmanj 0,2 (natančnost 0,2 % celotnega razpona).
 3.4 Položaj in mere vidnega svetlečega območja
 3.4.1
 Položaj in mere vidnega svetlečega območja morajo biti skladni z zahtevami, ki so navedene na ustreznih podatkovnih listih v Prilogi 1.
 3.4.2
 Meritev se opravi po staranju svetlobnega vira LED v skladu z odstavkom 3.3.1.
 3.5 Svetlobni tok
 3.5.1
 Pri meritvah v skladu s pogoji iz Priloge 4 mora biti svetlobni tok znotraj mejnih vrednosti, navedenih na ustreznem podatkovnem listu v Prilogi 1.
 3.5.2
 Meritev se opravi po staranju svetlobnega vira LED v skladu z odstavkom 3.3.1.
 3.6 Porazdelitev normirane svetilnosti/porazdelitev skupnega svetlobnega toka
 3.6.1
 Pri meritvah v skladu s preskusnimi pogoji iz Priloge 4 k temu pravilniku morata biti porazdelitev normirane svetilnosti in/ali porazdelitev skupnega svetlobnega toka znotraj mejnih vrednosti, navedenih na ustreznem podatkovnem listu v Prilogi 1.
 3.6.2
 Meritev se opravi po staranju svetlobnega vira LED v skladu z odstavkom 3.3.1.
 3.7 Barva
 3.7.1
 Barva svetlobe, ki jo oddajajo svetlobni viri LED, mora biti navedena na ustreznem podatkovnem listu. Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov glede barve oddane svetlobe iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo.
 3.7.2
 Barva oddane svetlobe se meri z metodo iz Priloge 4. Vse izmerjene vrednosti morajo biti v predpisanem območju dovoljenega odstopanja.
 3.7.3
 Poleg tega mora biti najmanjša vsebnost rdeče barve v svetlobi svetlobnih virov LED, ki oddajajo belo svetlobo, takšna, da je:
 pri čemer je:
 Ee(λ) (enota: W)
 spektralna porazdelitev obsevanosti;
 V(λ) (enota: 1)
 spektralna učinkovitost svetilnosti;
 λ (enota: nm)
 valovna dolžina.
 Ta vrednost se izračuna v razmakih enega nanometra.
 3.8 UV-sevanje
 UV-sevanje svetlobnega vira LED mora biti nizko in skladno z naslednjo enačbo:
 pri čemer je:
 S(λ) (enota: 1)
 funkcija spektralnega ponderiranja;
 km = 683 lm/W
 največja vrednost svetilne učinkovitosti sevanja.
 (Drugi simboli so opredeljeni v odstavku 3.7.3).
 Ta vrednost se izračuna v razmakih enega nanometra. UV-sevanje se ponderira glede na vrednosti v spodnji tabeli:
 λ
 S(λ)
 250
 0,430
 255
 0,520
 260
 0,650
 265
 0,810
 270
 1,000
 275
 0,960
 280
 0,880
 285
 0,770
 290
 0,640
 295
 0,540
 300
 0,300
 305
 0,060
 310
 0,015
 315
 0,003
 320
 0,001
 325
 0,00050
 330
 0,00041
 335
 0,00034
 340
 0,00028
 345
 0,00024
 350
 0,00020
 355
 0,00016
 360
 0,00013
 365
 0,00011
 370
 0,00009
 375
 0,000077
 380
 0,000064
 385
 0,000530
 390
 0,000044
 395
 0,000036
 400
 0,000030
 Opomba: Vrednosti v skladu s „Smernicami IRPA/INIRC o mejnih vrednostih izpostavljenosti ultravijoličnemu sevanju“. Izbrane valovne dolžine (v nanometrih) so reprezentativne; druge vrednosti je treba interpolirati.
 3.9 Standardni svetlobni viri LED
 Dodatne zahteve za standardne (etalonske) svetlobne vire LED so navedene na ustreznih podatkovnih listih v Prilogi 1.
 4. SKLADNOST PROIZVODNJE
 4.1
 Svetlobni viri LED, homologirani v skladu s tem pravilnikom, morajo biti proizvedeni tako, da so skladni s homologiranim tipom in izpolnjujejo zahteve glede napisov in tehnične zahteve iz odstavka 3. ter Prilog 1, 4 in 5 k temu pravilniku.
 4.2
 Za preverjanje, ali so zahteve iz odstavka 4.1 izpolnjene, se izvede ustrezen nadzor proizvodnje.
 4.3
 Imetnik homologacije mora zlasti:
 4.3.1
 zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov;
 4.3.2
 imeti dostop do nadzorne opreme, potrebne za preverjanje skladnosti z vsakim homologiranim tipom;
 4.3.3
 poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in da so povezani dokumenti na voljo za obdobje, določeno v dogovoru s homologacijskim organom;
 4.3.4
 analizirati rezultate vseh tipov preskusov, pri čemer uporablja merila iz Priloge 6, da preveri in zagotovi stalnost značilnosti izdelka, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji;
 4.3.5
 zagotoviti, da se za vsak tip svetlobnega vira LED opravijo vsaj preskusi iz Priloge 5 k temu pravilniku;
 4.3.6
 zagotoviti, da se po vsakem vzorčenju, ki pokaže neskladnost z zadevnim tipom preskusa, opravita ponovno vzorčenje in ponovni preskus. Izvesti je treba vse potrebne ukrepe za ponovno vzpostavitev skladnosti te proizvodnje.
 4.4
 Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti za vsako proizvodno enoto.
 4.4.1
 Pri vsakem takem pregledu se inšpektorju predloži preskusna in proizvodna dokumentacija.
 4.4.2
 Inšpektor lahko vzame naključne vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi glede na rezultate proizvajalčevih lastnih preverjanj.
 4.4.3
 Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba preveriti veljavnost preskusov, opravljenih v skladu z odstavkom 4.4.2, inšpektor izbere vzorce in jih pošlje tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse.
 4.4.4
 Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. Če se pristojni organ odloči za preglede naključnih vzorcev, se uporabijo merila iz Prilog 7 in 8 k temu pravilniku.
 4.4.5
 Pregledi, ki jih predpiše pristojni organ, se običajno opravljajo enkrat na dve leti. Če so rezultati pregleda negativni, pristojni organ zagotovi vse potrebne ukrepe za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.
 5. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE
 5.1
 Homologacija, podeljena za svetlobni vir LED v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če svetlobni vir LED, opremljen s homologacijsko oznako, ni skladen s homologiranim tipom.
 5.2
 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu za sporočilo, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.
 6. DOKONČNA OPUSTITEV PROIZVODNJE
 Če imetnik homologacije dokončno neha proizvajati tip svetlobnega vira LED, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo. Po prejemu ustreznega sporočila navedeni organ o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu za sporočilo, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.
 7. IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV
 Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacijo in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali dokončno opustitev proizvodnje v drugih državah.
 (1) Kot je določeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, odst. 2
 (2) Na podlagi slovarja CIE/IEC IEV 845-09-31.
 PRILOGA 1
 LISTI
 (1)
 ZA SVETLOBNE VIRE LED
 Seznam kategorij svetlobnih virov LED in številke listov:
 Kategorija
 Številke listov
 LR1
 LR1/1 do 5
 LW2
 LW2/1 do 5
 Seznam listov za svetlobne vire LED in njihovo zaporedje v tej prilogi:
 Številke listov
 LR1/1 do 5
 LW2/1 do 5
 Kategorija LR1 – list LR1/1
 Risbe so namenjene samo prikazu osnovnih mer (v mm) svetlobnega vira LED.
 Slika 1
 Glavna risba
 Slika 2
 Podrobni prikaz priključka
 Kategorija LR1 – list LR1/2
 Tabela 1
 Osnovne električne in fotometrične značilnosti
 Mere v mm
 Dovoljeno odstopanje
 Svetlobni viri LED iz običajne proizvodnje
 Standardni svetlobni vir LED
 e (2)
 24,0
 0,2
 0,1
 Podnožje PGJ21t-1 v skladu s publikacijo IEC 60061 (list 7004-165-1)
 Električne in fotometrične značilnosti (3)
 nazivne vrednosti
 delno delovanje
 polno delovanje
 delno delovanje
 polno delovanje
 volti
 12
 12
 Ciljne vrednosti (4)
 vati (pri enosmernem toku z napetostjo 13,5 V)
 največ 0,75
 največ 3,5,
 najmanj 1,4
 največ 0,75
 največ 3,5,
 najmanj 1,4
 svetlobni tok (v lm pri enosmernem toku z napetostjo 13,5 V)
 3,5 ± 10 %
 47 ± 10 %
 svetlobni tok (v lm pri enosmernem toku z napetostjo 10–16 V)
 3,5 ± 20 %
 47 ± 20 %
 Delovanje v stanju okvare
 V primeru okvare svetlobnega vira LED (svetloba se ne oddaja) mora biti največja poraba toka – pri delovanju v območju vhodne napetosti v načinu polnega delovanja – manjša od 20 mA (stanje odprtega tokokroga).
 Zahteve glede projekcije na merilni zaslon
 Z naslednjim preskusom se določijo zahteve za vidno svetleče območje svetlobnega vira LED. Določi se tudi, ali je svetleče območje v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino, da se preveri skladnost z zahtevami.
 Položaj svetlečega območja se preveri s sistemom polja na sliki 3, ki prikazuje projekcije pri gledanju vzdolž smeri γ = 90° v ravninah C90 in C180 (C, γ kot je prikazano na sliki 4). Vsaj 95 odstotkov svetlobnega toka, oddanega v smeri gledanja, mora priti iz trapeznega območja, ki ga določajo d1, d2 in c. Iz pravokotnega območja, ki ga določata d3 in c, mora priti manj kot 70 odstotkov svetlobnega toka.
 Kategorija LR1 – list LR1/3
 Slika 3
 Določitev polja svetlečega območja
 Tabela 2
 Mere sistema polja na sliki 3
 Mere v mm
 f
 c
 d1
 d2
 d3
 Svetlobni viri LED iz običajne proizvodnje
 E + 0,2
 3,6
 21,0
 15,0
 7,0
 Standardni (etalonski) svetlobni viri LED
 E + 0,1
 3,4
 21,0
 15,0
 7,0
 Porazdelitev normirane svetilnosti
 Z naslednjim preskusom se določi porazdelitev normirane svetilnosti svetlobnega vira v poljubni ravnini, ki vsebuje referenčno os. Presečišče referenčne osi in zgornjega roba polja se uporablja kot izhodišče koordinatnega sistema.
 Svetlobni vir je nameščen na ravno ploščo z ustreznimi namestitvenimi jezički. Plošča je nameščena na goniometrsko mizo z uporabo nosilca, tako da je referenčna os svetlobnega vira poravnana z eno od vrtljivih osi goniometra. Ustrezna merilna postavitev je prikazana na sliki 4.
 Kategorija LR1 – list LR1/4
 Risbe so namenjene samo prikazu osnovne postavitve za merjenje svetlobnega vira LED.
 Slika 4
 Postavitev za merjenje porazdelitve svetilnosti
 Podatki o svetilnosti pri polnem delovanju se zabeležijo s standardnim fotogoniometrom. Treba je izbrati ustrezno razdaljo merjenja, tako da se detektor nahaja v daljnem polju porazdelitve svetlobe.
 Meritve se izvajajo v 3 ravninah C, ki vsebujejo referenčno os svetlobnega vira. 3 ravnine C morajo biti med C30 in C330, da se prepreči nastanek senc priključka. Med seboj morajo biti oddaljene najmanj 30°. Preskusne točke za posamezno ravnino za več polarnih kotov γ so navedene v tabeli 3.
 Po merjenju se podatki normirajo na 1 000 lm v skladu z odstavkom 3.1.11 z uporabo svetlobnega toka posameznega svetlobnega vira, ki se preskuša. Podatki morajo biti skladni z območjem dovoljenega odstopanja, kot je določeno v tabeli 3.
 Ravnine C: glej publikacijo CIE 70-1987, „Merjenje porazdelitev absolutne svetilnosti“.
 Kategorija LR1 – list LR1/5
 Tabela 3
 Vrednosti preskusnih točk normirane svetilnosti za polno delovanje svetlobnih virov iz običajne proizvodnje in standardnih svetlobnih virov
 Svetlobni vir LED iz običajne proizvodnje
 Standardni svetlobni vir LED
 γ
 Najmanjša svetilnost v cd/1 000 lm
 Največja svetilnost v cd/1 000 lm
 Najmanjša svetilnost v cd/1 000 lm
 Največja svetilnost v cd/1 000 lm
 0°
 0
 30
 0
 20
 15°
 0
 30
 0
 20
 30°
 0
 70
 0
 40
 45°
 20
 100
 20
 60
 60°
 35
 120
 35
 80
 75°
 50
 140
 50
 100
 90°
 70
 160
 70
 120
 105°
 90
 180
 90
 140
 120°
 110
 200
 110
 160
 135°
 110
 200
 110
 160
 150°
 90
 180
 90
 140
 Porazdelitev svetilnosti, prikazana v tabeli 3, mora biti skoraj enotna, tj. zahtevana relativna svetilnost med dvema sosednjima točkama mreže se izračuna z linearno interpolacijo z uporabo dveh sosednjih točk mreže.
 Kategorija LW2 – list LW2/1
 Risbe so namenjene samo prikazu osnovnih mer (v mm) svetlobnega vira LED.
 Slika 1
 Glavna risba – pogled od spredaj in s strani
 Slika 2
 Podrobni prikaz priključka
 Tabela 1
 Osnovne električne in fotometrične značilnosti
 Mere v mm
 Dovoljeno odstopanje
 Svetlobni viri LED iz običajne proizvodnje
 Standardni svetlobni viri LED
 e
 26,4
 0,2
 0,1
 [Podnožje PGJY50] v skladu s publikacijo IEC 60061 (list 7004-[...]-1)
 Električne in fotometrične značilnosti (5)
 nazivne vrednosti
 delno delovanje
 polno delovanje
 delno delovanje
 polno delovanje
 volti
 12
 12
 Ciljne vrednosti (6)
 (7)
 vati (pri enosmernem toku z napetostjo 13,5 V)
 največ 1
 največ 12,
 najmanj 4
 največ 1
 največ 12,
 najmanj 4
 svetlobni tok (v lm pri enosmernem toku z napetostjo 13,5 V)
 50 ± 10 %
 725 ± 10 %
 svetlobni tok (v lm pri enosmernem toku z napetostjo 10–16 V)
 50 ± 15 %
 725 ± 15 %
 Ustrezna osnovna temperatura Tb v °C
 30 ± 2
 55 ± 2
 30 ± 0,5
 55 ± 0,5
 Kategorija LW2 – list LW2/2
 Zahteve glede projekcije na merilni zaslon
 S tem preskusom se določi, ali je svetleče območje svetlobnega vira LED v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.
 Skladnost položaja in mer iz tabele 2 se preveri s sistemom polja na sliki 3. Na levi risbi je prikazana projekcija pri gledanju vzdolž referenčne osi s sprejemnim kotom odprtine ± 40°, na desni risbi pa je prikazan položaj referenčne ravnine in osi.
 Velikost se določi z ustrezno metodo.
 Slika 3
 Določitev polja svetlečega območja
 Tabela 2
 Mere svetlečega območja na sliki 3
 Mere v mm
 e
 a
 b
 c
 Svetlobni viri LED iz običajne proizvodnje
 26,4 ± 0,2
 14,5 + 0/ –2,5
 10,1 + 0/ –1,5
 Ø 50,00 + 0,10/–0
 Standardni (etalonski) svetlobni viri LED
 26,4 ± 0,1
 14,5 + 0/ –2,5
 10,1 + 0/ –1,5
 Ø 50,05 + 0,05/–0
 Kategorija LW2 – list LW2/3
 Porazdelitev skupnega svetlobnega toka
 Merilna postavitev
 S tem preskusom se določi skupni svetlobni tok znotraj določenih prostorskih kotov porazdelitve svetilnosti.
 Uporabijo se lahko goniofotometri tipa I ali II v skladu s publikacijo CIE št. 70-1987 z zmožnostjo obračanja svetlobnega vira okoli dveh osi pravokotno na os oddajanja svetlobe. Presečišče referenčne osi in ravnine, ki je vzporedna z referenčno ravnino na razdalji e, se uporablja kot izhodišče koordinatnega sistema.
 Slika 4
 Postavitev za merjenje porazdelitve svetilnosti z uporabo fotogoniometra tipa I
 Svetlobni vir je nameščen na ravno ploščo z ustreznimi namestitvenimi jezički. Plošča je nameščena na goniometrsko mizo z uporabo nosilca, tako da je referenčna os svetlobnega vira poravnana z merilno osjo goniometra. Ustrezna merilna postavitev je prikazana na sliki 4.
 Kategorija LW2 – list LW2/4
 Porazdelitev skupnega svetlobnega toka
 Postopek merjenja in izračunavanja
 Zabeležijo se podatki za navedeno osnovno temperaturo Tb iz tabele 1 na mestu, prikazanem na sliki 5.
 Podatki o porazdelitvi svetilnosti se zabeležijo znotraj prostorskega kota –40° < α < +40° in –40° < β < +40°. Treba je izbrati takšno razdaljo merjenja, da se detektor nahaja v daljnem polju porazdelitve svetlobe. Kotni korak mora znašati 1° ali manj.
 Po merjenju se izračuna porazdelitev skupnega svetlobnega toka na podlagi zabeleženih podatkov za različne prostorske kote, kot je navedeno v tabeli 3, v skladu s publikacijo CIE 84-1989, oddelek 4.3. Nato se porazdelitev normira na skupni svetlobni tok, določen za –40° < α < +40° in –40° < β < +40. Podatki morajo biti skladni z območjem dovoljenega odstopanja, določenim v tabeli 3.
 Da se zagotovi simetrična porazdelitev znotraj vsakega prostorskega kota v tabeli 3, se svetlobni tok določi neodvisno za vse 4 kvadrante, vrednosti svetlobnega toka pa se ne smejo razlikovati za več kot 15 %.
 Tabela 3
 Vrednosti preskusnih točk normiranega skupnega svetlobnega toka za svetilke iz običajne proizvodnje in standardne svetilke
 Kot α, β
 Najm. normirani svetlobni tok v %
 Najv. normirani svetlobni tok v %
 – 5° < α, β < +5°
 8
 14
 – 10° < α, β < +10°
 31
 37
 – 15° < α, β < +15°
 54
 59
 – 20° < α, β < +20°
 75
 81
 – 25° < α, β < +25°
 91
 95
 – 30° < α, β < +30°
 97
 100
 – 35° < α, β < +35°
 98
 100
 – 40° < α, β < +40°
 100 (po definiciji)
 Porazdelitev skupnega svetlobnega toka pri delnem delovanju se lahko preveri z merjenjem količnika polnega in delnega delovanja pri fiksnem kotu in množenjem tega faktorja s svetlobnim tokom polnega delovanja.
 V primeru dvoma glede tega, ali se porazdelitvi skupnega svetlobnega toka pri polnem in delnem delovanju razlikujeta, se postopek, opisan zgoraj za polno delovanje, ponovi za delno delovanje.
 Geometrija toplotnega vmesnika
 Toplotni vmesnik LW2 je nameščen v referenčni ravnini (zasenčeno območje na sliki 5) in podrobno opisan v publikaciji IEC 60061, kot je navedeno v tabeli 1 na listu LW2/1. Priključen mora biti na ustrezno hladilno telo ali sistem za upravljanje toplote.
 Svetlobni tok, naveden v tabeli 1, mora biti dosežen, ko se stabilizira osnovna temperatura Tb, izmerjena na mestu, prikazanem na sliki 5.
 Kategorija LW2 – list LW2/5
 Slika 5
 Pogled od zadaj: območje toplotnega stika in mesto točke Tb na navpični osi simetrije na razdalji f od središča
 Mere v mm
 c
 50,0
 d
 34,5
 f
 13,0
 g
 10,0
 Delovanje v stanju okvare
 V primeru okvare svetlobnega vira LED (svetloba se ne oddaja) mora biti največja poraba toka – pri delovanju v območju vhodne napetosti v načinu polnega delovanja – manjša od 20 mA (stanje odprtega tokokroga).
 (1) Tabele, električne in fotometrične značilnosti:
 napetost je izražena v V;
 moč je izražena v W;
 svetlobni tok je izražen v lm;
 normirana svetilnost je izražena v cd/1 000 lm;
 normirani skupni svetlobni tok je izražen v %.
 (2) Svetleče območje: preverja se s sistemom polja na sliki 3.
 (3) Oddana svetloba mora biti rdeča.
 (4) Neprekinjeno 30-minutno delovanje pri temperaturi 23 ± 2,5 °C.
 (5) Oddana svetloba mora biti bela.
 (6) Neprekinjeno 30-minutno delovanje s stabilizirano osnovno temperaturo Tb, kot je navedeno zgoraj.
 (7) Svetlobni tok s svetlečega območja se določi znotraj prostorskega kota –40° < α < +40° in –40° < β < +40° z uporabo integralnih metod ali postopka, opisanega na listih LW2/3 in LW2/4.
 PRILOGA 2
 SPOROČILO
 (največji format: A4 (210 × 297 mm))
 PRILOGA 3
 PRIMER HOMOLOGACIJSKE OZNAKE
 (glej odstavek 2.4.4)
 Zgornja homologacijska oznaka na svetlobnem viru LED pomeni, da je bil svetlobni vir homologiran v Združenem kraljestvu (E11) pod homologacijsko kodo 0A01. Prvi znak homologacijske kode pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 128 (1) v njegovi prvotni obliki.
 (1) Sprememba homologacijske številke ni potrebna.
 PRILOGA 4
 METODA MERJENJA ELEKTRIČNIH IN FOTOMETRIČNIH ZNAČILNOSTI
 Meritve na svetlobnih virih vseh kategorij z integriranim hladilnim telesom se opravljajo pri temperaturi okolja 23 ± 2 °C v mirnem ozračju. Pri teh meritvah je treba ohraniti najmanjši prazen prostor, kot je določeno na podatkovnih listih.
 Meritve na svetlobnih virih vseh kategorij z določeno temperaturo Tb se opravljajo s stabiliziranjem točke Tb pri določeni temperaturi, navedeni na podatkovnem listu za kategorijo.
 1. Svetlobni tok
 1.1
 Meritev svetlobnega toka z integracijsko metodo se opravi
 (a)
 v primeru integriranega hladilnega telesa po 1 minuti in po 30 minutah delovanja
 ali
 (b)
 po stabilizaciji temperature pri točki Tb.
 1.2
 Vrednosti svetlobnega toka, izmerjene po
 (a)
 30 minutah ali
 (b)
 stabilizaciji temperature Tb,
 morajo izpolnjevati zahteve glede najmanjših in največjih vrednosti.
 V primeru (a) mora ta vrednost biti med 100 in 80 odstotki vrednosti, izmerjene po 1 minuti.
 1.3
 Meritve morajo biti opravljene pri ustrezni preskusni napetosti ter pri najmanjših in največjih vrednostih ustreznega območja napetosti. Naslednje odstopanje svetlobnega toka pri mejnih vrednostih intervala dovoljenega odstopanja ne sme biti preseženo, razen če so na podatkovnem listu določene strožje zahteve.
 Nazivna napetost
 Najnižja napetost
 Najvišja napetost
 6
 6,0
 7,0
 12
 12,0
 14,0
 24
 24,0
 28,0
 Ustrezno dovoljeno odstopanje svetlobnega toka (1)
 ± 30 %
 ± 15 %
 2. Normirana svetilnost/skupni svetlobni tok
 2.1
 Meritve svetilnosti se začnejo po
 (a)
 30-minutnem času stabilizacije ali
 (b)
 stabilizaciji temperature Tb pri vrednosti, navedeni na ustreznem podatkovnem listu.
 2.2
 Meritve morajo biti opravljene pri ustrezni preskusni napetosti.
 2.3
 Normirana svetilnost preskusnega vzorca se izračuna tako, da se porazdelitev svetilnosti, izmerjena v skladu z odstavkom 2.1 te priloge, deli s svetlobnim tokom, izmerjenim po 30 minutah v skladu z odstavkom 1.2 te priloge.
 2.4
 Skupni svetlobni tok preskusnega vzorca se izračuna v skladu z oddelkom 4.3 publikacije CIE 84-1989 z integriranjem svetilnosti v stožcu, ki obdaja prostorski kot.
 3. Barva
 Barva oddane svetlobe, izmerjena pod enakimi pogoji, kot je opisano v odstavku 1.1 te priloge, mora biti v obeh primerih znotraj zahtevanih barvnih omejitev.
 4. Poraba energije
 4.1
 Meritev porabe energije se opravi pod enakimi pogoji, kot je opisano v odstavku 1.1 te priloge, in na podlagi zahtev iz odstavka 3.3.3 tega pravilnika.
 4.2
 Meritve porabe energije morajo biti opravljene pri ustrezni preskusni napetosti.
 4.3
 Dobljene vrednosti morajo izpolnjevati zahteve glede najmanjših in največjih vrednosti ustreznega podatkovnega lista.
 (1) Največje odstopanje svetlobnega toka pri mejnih vrednostih dovoljenega odstopanja se izračuna tako, da se kot referenca uporabi svetlobni tok, izmerjen pri preskusni napetosti. Obnašanje svetlobnega toka med preskusno napetostjo in mejnimi vrednostmi območja napetosti mora biti skoraj enotno.
 PRILOGA 5
 MINIMALNE ZAHTEVE ZA POSTOPKE NADZORA KAKOVOSTI, KI JIH OPRAVI PROIZVAJALEC
 1. Splošno
 Zahteve glede skladnosti se štejejo za izpolnjene z vidika fotometričnih, geometrijskih, vizualnih in električnih lastnosti, če se upoštevajo določena dovoljena odstopanja za proizvodnjo svetlobnih virov LED z ustreznega podatkovnega lista iz Priloge 1 in ustreznega podatkovnega lista za podnožja.
 2. Minimalne zahteve za preverjanje skladnosti, ki ga opravi proizvajalec
 Proizvajalec ali imetnik homologacijske oznake v skladu z določbami tega pravilnika v ustreznih časovnih presledkih izvaja preskuse za vsak tip svetlobnega vira LED.
 2.1 Vrsta preskusov
 Preskusi skladnosti teh specifikacij vključujejo njihove fotometrične, geometrijske in optične značilnosti.
 2.2 Metode, ki se uporabljajo pri preskusih
 2.2.1
 Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika.
 2.2.2
 Za uporabo odstavka 2.2.1 te priloge se zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njena skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ.
 2.3 Vrsta vzorčenja
 Vzorci svetlobnih virov LED se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni vrsto svetlobnih virov LED istega tipa, ki je opredeljen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca.
 2.4 Pregledane in zabeležene značilnosti
 Svetlobni viri LED se pregledajo in rezultati preskusa se zabeležijo glede na skupine značilnosti iz tabele 1 v Prilogi 6.
 2.5 Merila sprejemljivosti
 Proizvajalec ali imetnik homologacije je odgovoren za izvedbo statistične študije rezultatov preskusa, da izpolni zahteve za preverjanje skladnosti proizvodnje iz odstavka 4.1 tega pravilnika.
 Skladnost se zagotovi, če v ustrezni skupini značilnosti iz tabele 1 v Prilogi 6 raven sprejemljive neskladnosti ni presežena. To pomeni, da število svetlobnih virov LED, ki niso skladni z zahtevo za katero koli skupino značilnosti katerega koli tipa svetlobnega vira LED, ne presega mejnih vrednosti iz ustreznih tabel 2, 3 ali 4 v Prilogi 6.
 Opomba: Vsaka posamezna zahteva za svetlobni vir LED se obravnava kot značilnost.
 PRILOGA 6
 VZORČENJE IN RAVNI SKLADNOSTI ZA PROIZVAJALČEVE ZAPISE O PRESKUSIH
 Tabela 1
 Značilnosti
 Skupina značilnosti
 Skupina (1) zapisov o preskusih različnih tipov svetilk
 Najmanjši 12-mesečni vzorec na skupino (1)
 Sprejemljiva raven neskladnosti za vsako skupino značilnosti
 (%)
 označevanje, berljivost in trajnost
 vsi tipi z enakimi zunanjimi merami
 315
 1
 zunanje mere svetilke (brez podnožja/podlage)
 vsi tipi iste kategorije
 200
 1
 mere podnožja in podlage
 vsi tipi iste kategorije
 200
 6,5
 mere v zvezi s svetlečo površino in notranjimi deli (2)
 vse svetilke enakega tipa
 200
 6,5
 Začetne vrednosti, moč, barva in svetlobni tok (2)
 vse svetilke enakega tipa
 200
 1
 porazdelitev normirane svetilnosti ali skupnega svetlobnega toka
 vse svetilke enakega tipa
 20
 6,5
 Meje sprejemljivosti, ki temeljijo na različnem številu rezultatov preskusa za vsako skupino značilnosti, so navedene v tabeli 2 kot največja dovoljena raven neskladnosti. Meje temeljijo na ravni sprejemljivosti z 1-odstotno neskladnostjo, s predvideno verjetnostjo sprejemljivosti vsaj 0,95.
 Tabela 2
 Število rezultatov preskusa za vsako značilnost
 Meje sprejemljivosti
 20
 0
 21 - 50
 1
 51 - 80
 2
 81 - 125
 3
 126 - 200
 5
 201 - 260
 6
 261 - 315
 7
 316 - 370
 8
 371 - 435
 9
 436 - 500
 10
 501 - 570
 11
 571 - 645
 12
 646 - 720
 13
 721 - 800
 14
 801 - 860
 15
 861 - 920
 16
 921 - 990
 17
 991 – 1 060
 18
 1 061 – 1 125
 19
 1 126 – 1 190
 20
 1 191 – 1 249
 21
 Meje sprejemljivosti, ki temeljijo na različnem številu rezultatov preskusa za vsako skupino značilnosti, so navedene v tabeli 3 kot največja dovoljena raven neskladnosti. Meje temeljijo na ravni sprejemljivosti s 6,5-odstotno neskladnostjo, s predvideno verjetnostjo sprejemljivosti vsaj 0,95.
 Tabela 3
 Število svetilk v zapisniku
 Mejna vrednost
 20
 3
 21 – 32
 5
 33 – 50
 7
 51 – 80
 10
 81 – 125
 14
 126 – 200
 21
 201 - 213
 22
 214 - 227
 23
 228 - 240
 24
 241 - 254
 25
 255 - 268
 26
 269 - 281
 27
 282 - 295
 28
 296 - 308
 29
 309 - 322
 30
 323 - 336
 31
 337 - 349
 32
 350 - 363
 33
 364 - 376
 34
 377 - 390
 35
 391 - 404
 36
 405 - 417
 37
 418 - 431
 38
 432 - 444
 39
 445 - 458
 40
 459 - 472
 41
 473 - 485
 42
 486 - 499
 43
 500 - 512
 44
 513 - 526
 45
 527 - 540
 46
 541 - 553
 47
 554 - 567
 48
 568 - 580
 49
 581 - 594
 50
 595 - 608
 51
 609 - 621
 52
 622 - 635
 53
 636 - 648
 54
 649 - 662
 55
 663 - 676
 56
 677 - 689
 57
 690 - 703
 58
 704 - 716
 59
 717 - 730
 60
 731 - 744
 61
 745 - 757
 62
 758 - 771
 63
 772 - 784
 64
 785 - 798
 65
 799 - 812
 66
 813 - 825
 67
 826 - 839
 68
 840 - 852
 69
 853 - 866
 70
 867 - 880
 71
 881 - 893
 72
 894 - 907
 73
 908 - 920
 74
 921 - 934
 75
 935 - 948
 76
 949 - 961
 77
 962 - 975
 78
 976 - 988
 79
 989 - 1 002
 80
 1 003 – 1 016
 81
 1 017 - 1 029
 82
 1 030 - 1 043
 83
 1 044 - 1 056
 84
 1 057 - 1 070
 85
 1 071 - 1 084
 86
 1 085 - 1 097
 87
 1 098 - 1 111
 88
 1 112 - 1 124
 89
 1 125 - 1 138
 90
 1 139 - 1 152
 91
 1 153 - 1 165
 92
 1 166 - 1 179
 93
 1 180 - 1 192
 94
 1 193 - 1 206
 95
 1 207 - 1 220
 96
 1 221 - 1 233
 97
 1 234 - 1 249
 98
 Meje sprejemljivosti, ki temeljijo na različnem številu rezultatov preskusa za vsako skupino značilnosti, so navedene v tabeli 4 kot odstotek rezultatov, s predvideno verjetnostjo sprejemljivosti vsaj 0,95.
 Tabela 4
 Število rezultatov preskusa za vsako značilnost
 Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov.
 Sprejemljiva raven neskladnosti 1 %
 Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov.
 Sprejemljiva raven neskladnosti 6,5 %
 1 250
 1,68
 7,91
 2 000
 1,52
 7,61
 4 000
 1,37
 7,29
 6 000
 1,30
 7,15
 8 000
 1,26
 7,06
 10 000
 1,23
 7,00
 20 000
 1,16
 6,85
 40 000
 1,12
 6,75
 80 000
 1,09
 6,68
 100 000
 1,08
 6,65
 1 000 000
 1,02
 6,55
 (1) Ocena na splošno zajema serijsko izdelane svetlobne vire LED iz posameznih tovarn. Proizvajalec lahko združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti.
 (2) Pri svetlobnem viru LED z več svetilnimi funkcijami veljajo podatki skupine značilnosti (mere, moč, barva in svetlobni tok) za vsak posamezni element.
 PRILOGA 7
 MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREGLEDE NAKLJUČNIH VZORCEV, KI JIH OPRAVI HOMOLOGACIJSKI ORGAN
 1. Splošno
 Zahteve glede skladnosti se štejejo za izpolnjene z vidika fotometričnih, geometrijskih, vizualnih in električnih lastnosti, če se upoštevajo določena dovoljena odstopanja za proizvodnjo svetlobnih virov LED z ustreznega podatkovnega lista iz Priloge 1 in ustreznega podatkovnega lista za podnožja.
 2. Skladnost serijsko izdelanih svetlobnih virov LED se ne izpodbija, če so rezultati skladni s Prilogo 8 k temu pravilniku.
 3. Če rezultati niso skladni s Prilogo 8 k temu pravilniku, se skladnost izpodbija in od proizvajalca se zahteva uskladitev proizvodnje z zahtevami.
 4. Če se uporabi odstavek 3. te priloge, se v dveh mesecih iz zadnje proizvodne serije naključno izbere dodatni vzorec, ki vključuje 250 svetlobnih virov LED.
 PRILOGA 8
 SKLADNOST, POTRJENA S PREGLEDOM NAKLJUČNIH VZORCEV
 O potrditvi ali zavrnitvi skladnosti se odloča glede na vrednosti iz tabele 1. Pri vsaki skupini značilnosti se svetlobni viri LED sprejmejo ali zavrnejo glede na vrednosti iz tabele 1 (*)
 Tabela 1
 1 %
 (1)
 6,5 % (1)
 Sprejeto
 Zavrnjeno
 Sprejeto
 Zavrnjeno
 Velikost prvega vzorca: 125
 2
 5
 11
 16
 Če je število neskladnih enot večje od 2 (11) in manjše od 5 (16), se izbere drugi vzorec s 125 enotami in oceni 250 enot.
 6
 7
 26
 27
 (*)
 Predlagani sistem je zasnovan za ocenjevanje skladnosti svetlobnih virov LED glede na sprejemljivo raven neskladnosti 1 % oziroma 6,5 % in temelji na načrtu dvojnega vzorčenja za običajno preverjanje iz publikacije IEC 60410: Načrti in postopki vzorčenja za preverjanje lastnosti.
 (1) Svetlobni viri LED se pregledajo in rezultati preskusa se zabeležijo glede na skupine značilnosti iz tabele 1 v Prilogi 6.


text:
 8.4.2019
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 L 97/13
 ΑΠΟΦΑΣΗ αριθ. 65/2018 ΤΗΣ ΜΕΙΚΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ ΠΟΥ ΣΥΣΤΑΘΗΚΕ ΣΤΟ ΠΛΑΙΣΙΟ ΤΗΣ ΣΥΜΦΩΝΙΑΣ ΑΜΟΙΒΑΙΑΣ ΑΝΑΓΝΩΡΙΣΗΣ ΜΕΤΑΞΥ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΚΟΙΝΟΤΗΤΑΣ ΚΑΙ ΤΩΝ ΗΝΩΜΕΝΩΝ ΠΟΛΙΤΕΙΩΝ ΤΗΣ ΑΜΕΡΙΚΗΣ
 της 20ής Μαρτίου 2019
 όσον αφορά την καταχώριση φορέων αξιολόγησης της συμμόρφωσης στο τομεακό παράρτημα για τον τηλεπικοινωνιακό εξοπλισμό και την ηλεκτρομαγνητική συμβατότητα [2019/558]
 Η ΜΕΙΚΤΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ,
 Έχοντας υπόψη τη συμφωνία αμοιβαίας αναγνώρισης μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και των Ηνωμένων Πολιτειών της Αμερικής, και ιδίως τα άρθρα 7 και 14,
 Εκτιμώντας ότι εναπόκειται στη μεικτή επιτροπή να λάβει απόφαση για να καταχωριστεί ένας ή περισσότεροι φορείς αξιολόγησης της συμμόρφωσης σε τομεακό παράρτημα,
 ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ:
 1.
 Ο φορέας αξιολόγησης της συμμόρφωσης που εμφανίζεται στο προσάρτημα Α προστίθεται στον κατάλογο φορέων αξιολόγησης της συμμόρφωσης στη στήλη «Πρόσβαση της ΕΚ στην αγορά των ΗΠΑ» στο τμήμα V του τομεακού παραρτήματος για τον τηλεπικοινωνιακό εξοπλισμό.
 2.
 Ο φορέας αξιολόγησης της συμμόρφωσης που εμφανίζεται στο προσάρτημα Α προστίθεται στον κατάλογο φορέων αξιολόγησης της συμμόρφωσης στη στήλη «Πρόσβαση της ΕΚ στην αγορά των ΗΠΑ» στο τμήμα V του τομεακού παραρτήματος για την ηλεκτρομαγνητική συμβατότητα.
 3.
 Το συγκεκριμένο πεδίο της καταχώρισης των φορέων αξιολόγησης της συμμόρφωσης που εμφανίζονται στα προσαρτήματα Α και Β, ως προς τα προϊόντα και τις διαδικασίες αξιολόγησης της συμμόρφωσης, έχει συμφωνηθεί από τα μέρη και θα επικαιροποιείται από αυτά.
 Η παρούσα απόφαση, που εκδίδεται εις διπλούν, υπογράφεται από αντιπροσώπους της μεικτής επιτροπής οι οποίοι εξουσιοδοτούνται να ενεργούν για λογαριασμό των μερών όσον αφορά την τροποποίηση της συμφωνίας. H παρούσα απόφαση αρχίζει να ισχύει από την ημερομηνία κατά την οποία τίθεται η τελευταία των εν λόγω υπογραφών.
 Εξ ονόματος των Ηνωμένων Πολιτειών Αμερικής
 James C. SANFORD
 Υπογράφηκε στην Ουάσινγκτον στις 21 Φεβρουαρίου 2019.
 Εξ ονόματος της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 Ignacio IRUARRIZAGA
 Υπογράφηκε στις Βρυξέλλες στις 20 Μαρτίου 2019.
 ΠΡΟΣΑΡΤΗΜΑ A
 Φορείς αξιολόγησης της συμμόρφωσης των ΗΠΑ οι οποίοι προστίθενται στον κατάλογο των φορέων αξιολόγησης της συμμόρφωσης στη στήλη «Πρόσβαση των ΗΠΑ στην αγορά της ΕΚ» στο τμήμα V του τομεακού παραρτήματος για τον τηλεπικοινωνιακό εξοπλισμό
 PCTEST Engineering Laboratory, Inc.
 7185 Oakland Mills Road
 Columbia, Maryland 21046
 Ηνωμένες Πολιτείες
 ΠΡΟΣΑΡΤΗΜΑ Β
 Φορείς αξιολόγησης της συμμόρφωσης των ΗΠΑ οι οποίοι προστίθενται στον κατάλογο των φορέων αξιολόγησης της συμμόρφωσης στη στήλη «Πρόσβαση των ΗΠΑ στην αγορά της ΕΚ» στο τμήμα V του τομεακού παραρτήματος για την ηλεκτρομαγνητική συμβατότητα
 PCTEST Engineering Laboratory, Inc.
 7185 Oakland Mills Road
 Columbia, Maryland 21046
 Ηνωμένες Πολιτείες