text:
 30.12.2015
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 344/15
 ELi-ANDORRA ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2015,
 11. detsember 2015,
 millega asendatakse Euroopa Majandusühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe liide, mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid [2015/2468]
 ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahel sõlmitud kokkulepet, (1) eriti selle artiklit 11,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Euroopa Majandusühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahel sõlmitud kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe”) artiklis 11 on osutatud kokkuleppe liitele (edaspidi „liide”), mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid.
 (2)
 Kokkuleppe artikli 17 lõikes 8 on sätestatud, et ühiskomitee võib võtta vastu otsuse kõnealuse liite sätete muutmise kohta.
 (3)
 Selleks et parandada ettevõtjate õiguskindlust ja tagada kokkuleppe ühetaoline kohaldamine kokkuleppeosaliste poolt, tuleks liidet muuta, et võtta arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikust konventsioonist (2) (edaspidi „konventsioon”) tulenevaid päritolureeglite muudatusi Euroopa – Vahemere piirkonnas.
 (4)
 Selleks, et tagada kokkuleppe nõuetekohane toimimine, peaks ühiskomitee asendama liite täies ulatuses uue versiooniga, mille ühtne tekst hõlmaks kõiki kõnealuseid sätteid, ja mis lihtsustaks ettevõtjate ja tolliasutuste tegevust,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Majandusühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe liide, mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid, asendatakse käesoleva otsuse lisas sätestatud tekstiga.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.
 Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.
 Brüssel, 11. detsember 2015
 Ühiskomitee nimel
 eesistuja
 Maria UBACH
 (1) EÜT L 374, 31.12.1990, lk 16.
 (2) ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.
 LISA
 Liide, mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid
 SISUKORD
 I JAOTIS
 ÜLDSÄTTED
 Artikkel 1
 Mõisted
 II JAOTIS
 MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS
 Artikkel 2
 Üldtingimused
 Artikkel 3
 Kahepoolne päritolu kumulatsioon
 Artikkel 4
 Täielikult teatavast riigist saadud tooted
 Artikkel 5
 Piisava töö või töötluse läbinud tooted
 Artikkel 6
 Ebapiisav töö või töötlus
 Artikkel 7
 Kvalifikatsiooniühik
 Artikkel 8
 Komplektid
 Artikkel 9
 Kõrvalised tegurid
 III JAOTIS
 TERRITORIAALSED NÕUDED
 Artikkel 10
 Territoriaalsuspõhimõte
 Artikkel 11
 Otsevedu
 Artikkel 12
 Näitused
 IV JAOTIS
 TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE
 Artikkel 13
 Tollimaksude tagastamise ja tollimaksudest vabastamise keeld
 V JAOTIS
 PÄRITOLUTÕEND
 Artikkel 14
 Üldtingimused
 Artikkel 15
 Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord
 Artikkel 16
 Liikumissertifikaadid EUR.1, mis on välja antud tagantjärele
 Artikkel 17
 Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine
 Artikkel 18
 Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine varem välja antud või koostatud päritolutõendi alusel
 Artikkel 19
 Arvestuslik eraldamine
 Artikkel 20
 Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused
 Artikkel 21
 Heakskiidetud eksportija
 Artikkel 22
 Päritolutõendi kehtivus
 Artikkel 23
 Päritolutõendi esitamine
 Artikkel 24
 Päritolutõendi nõudest vabastamine
 Artikkel 25
 Tõendavad dokumendid
 Artikkel 26
 Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine
 Artikkel 27
 Lahknevused ja vormistusvead
 Artikkel 28
 Eurodes väljendatud summad
 VI JAOTIS
 HALDUSKOOSTÖÖ KORD
 Artikkel 29
 Halduskoostöö
 Artikkel 30
 Päritolutõendi õigsuse kontroll
 Artikkel 31
 Vaidluste lahendamine
 Artikkel 32
 Karistused
 Artikkel 33
 Vabatsoonid
 VII JAOTIS
 CEUTA JA MELILLA
 Artikkel 34
 Liite kohaldamine
 Artikkel 35
 Eritingimused
 VIII JAOTIS
 LÕPPSÄTTED
 Artikkel 36
 Liite muutmine
 Lisade loetelu
 I lisa:
 Sissejuhatavad märkused II lisa loendi kohta
 II lisa:
 Nende päritolustaatuseta materjalide puhul kohaldatavate tööde või töötluste loetelu, mis annavad tootele päritolustaatuse
 III lisa:
 Liikumissertifikaadi EUR.1 ja liikumissertifikaadi EUR.1 taotluse näidised
 IV lisa:
 Päritoludeklaratsiooni tekst
 Ühisdeklaratsioonid
 Ühisdeklaratsioon San Marino Vabariigi kohta
 Ühisdeklaratsioon liites, mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid, esitatud päritolureeglite läbivaatamise kohta
 I JAOTIS
 ÜLDSÄTTED
 Artikkel 1
 Mõisted
 Käesolevas liites kasutatakse järgmisi mõisteid:
 a) „valmistamine”– igat liiki töö või töötlus, kaasa arvatud komplekteerimine või eritoimingud;
 b) „materjal”– koostisosa, toormaterjal, komponent, osa vms, mida on toote valmistamisel kasutatud;
 c) „toode”– valmistatud toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;
 d) „kaup”– nii materjalid kui ka tooted;
 e) „tolliväärtus”– 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepingu kohaselt määratud tolliväärtus;
 f) „tehasehind”– hind, mida makstakse kokkuleppeosalises asuvas tehases toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja sellest on maha arvatud kõik riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;
 g) „materjalide väärtus”– kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal, või kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse eksportivas kokkuleppeosalises;
 h) „päritolustaatusega materjalide väärtus”– selliste materjalide väärtus punkti g kohaselt, mida kohaldatakse mutatis mutandis;
 i) „lisandväärtus”– toodete tehasehind, millest on lahutatud kõikide selliste nimetatud tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis on pärit kokkuleppeosalisest, kelle puhul kohaldatakse kumulatsiooni, või kui tolliväärtus ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse eksportivas kokkuleppeosalises;
 j) „grupid” ja „rubriigid”– grupid ja neljakohalised rubriigid, mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi, käesolevas liites edaspidi „harmoneeritud süsteem” või „HS”;
 k) „klassifitseerimine”– toote või materjali klassifitseerimine teatavasse rubriiki;
 l) „saadetis”– tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa arve alusel;
 m) „territooriumid”– hõlmab ka territoriaalvesi;
 n) „kokkuleppeosaline”– üks või mitu Euroopa Liidu liikmesriiki või kõik liikmesriigid, Euroopa Liit või Andorra;
 o) „tolliasutus”– Euroopa Liidu puhul mis tahes liikmesriigi tolliasutus.
 II JAOTIS
 MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS
 Artikkel 2
 Üldtingimused
 Kokkuleppe artikli 11 lõike 1 kohaldamisel loetakse järgmised tooted kokkuleppeosalisest pärit toodeteks:
 a)
 täielikult kokkuleppeosalises saadud tooted artikli 4 tähenduses;
 b)
 kokkuleppeosalises saadud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult seal saadud, tingimusel et nad on asjaomases kokkuleppeosalises läbinud piisava töö või töötluse artikli 5 tähenduses.
 Artikkel 3
 Kahepoolne päritolu kumulatsioon
 Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, käsitletakse ühe kokkuleppeosalise päritolustaatusega materjale teisest kokkuleppeosalisest pärit materjalidena, kui need sisalduvad seal valmistatud tootes. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust tingimusel, et need on läbinud artiklis 6 nimetatud toimingutest ulatuslikuma töö või töötluse.
 Artikkel 4
 Täielikult teatavast riigist saadud tooted
 1. Täielikult kokkuleppeosalises saadud toodeteks loetakse:
 a)
 selle pinnasest või merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;
 b)
 seal koristatud taimekasvatussaadused;
 c)
 seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;
 d)
 seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted;
 e)
 sealse jahi ja kalapüügi käigus saadud tooted;
 f)
 merekalapüügisaadused ja muud väljaspool eksportiva kokkuleppeosalise territoriaalvett tema laevade poolt püütud saadused;
 g)
 tema kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted;
 h)
 seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret;
 i)
 sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;
 j)
 väljaspool kokkuleppeosalise territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, tingimusel, et kokkuleppeosalisel on selle merepõhja või selle aluspinnase kasutamise ainuõigus;
 k)
 kõik kaubad, mis on seal valmistatud üksnes punktides a–j nimetatud saadustest või toodetest.
 2. Lõike 1 punktides f ja g kasutatud mõisteid „tema laevad” ja „tema kalatöötlemislaevad” kohaldatakse üksnes selliste laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes:
 a)
 mis on registreeritud või laevaregistrisse kantud mõnes Euroopa Liidu liikmesriigis või Andorras;
 b)
 mis sõidavad Euroopa Liidu mõne liikmesriigi või Andorra lipu all;
 c)
 millest vähemalt 50 % kuulub Euroopa Liidu liikmesriigi või Andorra kodanikele või äriühingule, mille peakontor asub Euroopa Liidu liikmesriigis või Andorras ja mille juht või juhtkond, juhatuse või nõukogu esimees ning enamik mõlema organi liikmeid on Euroopa Liidu liikmesriigi või Andorra kodanikud ja – juhul, kui on tegemist täis- või osaühinguga – mille kapitalist vähemalt pool kuulub Euroopa Liidu liikmesriikidele või Andorrale või nende avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele;
 d)
 mille kapten ja juhtkonnaliikmed on Euroopa Liidu liikmesriikide või Andorra kodanikud
 ning
 e)
 mille laevaperest vähemalt 75 % on Euroopa Liidu liikmesriikide või Andorra kodanikud.
 Artikkel 5
 Piisava töö või töötluse läbinud tooted
 1. Artikli 2 kohaldamisel loetakse tooteid, mis ei ole täielikult saadud või toodetud, piisava töö või töötluse läbinuks, kui käesoleva liite II lisa loetelus esitatud tingimused on täidetud.
 Need tingimused hõlmavad toodete valmistamisel kasutatavate päritolustaatuseta materjalide puhul kohaldatavat tööd või töötlust ja neid tingimusi kohaldatakse üksnes selliste materjalide suhtes. Sellest tulenevalt, kui toodet, mis on saanud päritolustaatuse loetelus ettenähtud tingimuste täitmisega, kasutatakse teise toote valmistamisel, ei kohaldata selle suhtes teise toote suhtes kehtivaid tingimusi ega arvestata selle toote valmistamiseks kasutatud materjale teises tootes kui päritolustaatuseta materjale.
 2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib päritolustaatuseta materjale, mida käesoleva liite II lisas esitatud loetelus ettenähtud tingimuste kohaselt toote valmistamiseks ei tohi kasutada, siiski kasutada, kui
 a)
 nende koguväärtus ei ületa 10 % toote tehasehinnast,
 b)
 käesoleva lõike alusel ei ületata ühtki protsendimäära, mis on loendis seatud päritolustaatuseta materjalide suurimaks väärtuseks.
 3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse, kui artikli 6 sätetest ei tulene teisiti.
 Artikkel 6
 Ebapiisav töö või töötlus
 1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 5 tingimused on täidetud või mitte:
 a)
 toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel;
 b)
 pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine;
 c)
 pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete eemaldamine;
 d)
 tekstiili triikimine ja pressimine;
 e)
 lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;
 f)
 teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik pleegitamine, poleerimine ja glaseerimine;
 g)
 suhkru toonimine või tükkipressimine;
 h)
 puuviljade, marjade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine;
 i)
 teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine;
 j)
 tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine);
 k)
 lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kogu muu lihtne pakendamine;
 l)
 märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine toodetele või nende pakenditele;
 m)
 ühte või mitut sorti toodete segamine;
 n)
 suhkru segamine mis tahes ainega;
 o)
 toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadeks lammutamine;
 p)
 kaks või rohkem punktides a–o loetletud toimingut üheskoos;
 q)
 loomade tapmine.
 2. Et määrata kindlaks, kas tootega tehtud töö või töötlus on lõike 1 tähenduses ebapiisav, vaadeldakse kõiki kokkuleppeosalises selle tootega tehtud toiminguid koos.
 Artikkel 7
 Kvalifikatsiooniühik
 1. Käesoleva liite kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri järgi klassifitseerimisel põhiüksuseks.
 Sellest tulenevalt:
 a)
 kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku;
 b)
 kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis klassifitseeritakse samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesoleva liite sätteid iga toote suhtes eraldi.
 2. Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.
 Artikkel 8
 Komplektid
 Harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreegliga määratletud komplektil on päritolustaatus, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega. Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.
 Artikkel 9
 Kõrvalised tegurid
 Selleks et teha kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja kindlaks määrata järgmiste toote valmistamisel kasutatavate toodete päritolu:
 a)
 energia ja kütus;
 b)
 sisseseade ja varustus;
 c)
 masinad ja tööriistad;
 d)
 kaubad, mis ei kuulu ega ole ette nähtud kuuluma toote lõppkoosseisu.
 III JAOTIS
 TERRITORIAALSED NÕUDED
 Artikkel 10
 Territoriaalsuspõhimõte
 1. Kui artiklis 3 ja käesoleva artikli lõikes 3 ei ole sätestatud teisiti, peavad II jaotises sätestatud päritolustaatuse saamise tingimused olema kokkuleppeosalises täidetud katkestusteta.
 2. Kui artiklis 3 ei ole sätestatud teisiti, tuleb kokkuleppeosalisest mõnda teise riiki eksporditavate päritolustaatusega kaupade tagasitoomisel käsitada neid päritolustaatuseta kaupadena, kui tolliasutustele ei saa nõuetekohaselt tõendada, et
 a)
 tagasitoodud kaubad on samad kaubad, mis eksporditi, ning
 b)
 need ei ole kõnealuses riigis või eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud kaupade seisundi säilitamiseks.
 3. Kokkuleppeosalisest eksporditud ja hiljem sinna reimporditud materjalidega väljaspool kokkuleppeosalist toimunud töö või töötlus ei mõjuta päritolustaatuse saamist vastavalt II jaotises sätestatud tingimustele, kui
 a)
 eksporditud materjalid on täielikult saadud kokkuleppeosalises või nendega enne eksportimist tehtud töö ja töötlus on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikumad, ning
 b)
 tolliasutusele suudetakse nõuetekohaselt tõendada, et
 i)
 reimporditud kaup on saadud eksporditud materjalidega tehtud töö või töötluse teel ning
 ii)
 käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool kokkuleppeosalist tekkinud kogulisandväärtus ei ole üle 10 % selle lõpptoote tehasehinnast, millele päritolustaatust taotletakse.
 4. Lõike 3 kohaldamisel ei rakendata II jaotises sätestatud päritolustaatuse saamise tingimusi väljaspool kokkuleppeosalist toimuva töö või töötluse suhtes. Kui aga lõpptoote päritolustaatuse kindlaksmääramiseks on käesoleva liite II lisa loetelus kehtestatud reegel, mis näeb ette kõigi kasutatud päritolustaatuseta materjalide maksimaalse väärtuse, ei või asjaomase kokkuleppeosalise territooriumil kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtus koos käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool kokkuleppeosalist omandatud kogulisandväärtusega olla suurem ettenähtud protsendimäärast.
 5. Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel tähendab „kogulisandväärtus” kõiki väljaspool kokkuleppeosalist tekkivaid kulusid, sealhulgas seal kasutatud materjalide väärtust.
 6. Lõikeid 3 ja 4 ei kohaldata toodete suhtes, mis ei vasta käesoleva liite II lisa loetelus sätestatud tingimustele või mida saab pidada piisava töö või töötluse läbinuks ainult siis, kui kohaldatakse artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldisi lubatud piirmäärasid.
 7. Käesoleva artikliga hõlmatud töö või töötlus, mis toimub väljaspool kokkuleppeosalist, peab toimuma välistöötlemise korra või muu sarnase korra kohaselt.
 Artikkel 11
 Otsevedu
 1. Kokkuleppega ette nähtud sooduskohtlemist kohaldatakse üksnes käesoleva liite nõuetele vastavate toodete suhtes, mille vedu toimub otse kokkuleppeosaliste vahel. Ühe saadetise moodustavaid tooteid võib siiski vedada muude territooriumide kaudu, vajaduse korral seda kõnealustel territooriumidel ümber laadides või ajutiselt ladustades, tingimusel, et need jäävad transiit- või ladustamisriigis tolliasutuse järelevalve alla ning ei läbi muid toiminguid peale maha- või pealelaadimise või muude kauba seisundi säilitamiseks vajalike toimingute.
 2. Tõenduseks, et lõike 1 tingimused on täidetud, esitatakse importiva kokkuleppeosalise tolliasutusele:
 a)
 üksainus veodokument, mis hõlmab teekonda eksportivast kokkuleppeosalisest läbi transiidiriigi, või
 b)
 transiidiriigi tolliasutuse väljastatud tõend,
 i)
 milles on täpne toodete kirjeldus;
 ii)
 kuhu on märgitud toodete maha- ja uuesti pealelaadimise kuupäevad ning vajaduse korral laevade nimed või muud kasutatud veovahendid,
 ning
 iii)
 mis tõendab, millistel tingimustel tooted transiidiriigis olid, või
 c)
 nende puudumisel muud tõendavad dokumendid.
 Artikkel 12
 Näitused
 1. Päritolustaatusega toodete suhtes, mis saadetakse näitusele riiki, mis ei ole kokkuleppeosaline riik, ja mis pärast näitust müüakse impordiks kokkuleppeosalisse, kohaldatakse importimisel kokkuleppe sätteid, juhul kui tolliasutusele nõuetekohaselt tõendatakse, et
 a)
 eksportija on toimetanud kõnealused tooted ühe kokkuleppeosalise territooriumilt näitust korraldavasse riiki ja seal need näitusel välja pannud;
 b)
 kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud kokkuleppeosalises asuvale isikule;
 c)
 tooted on näituse ajal või vahetult pärast näitust tagasi saadetud samal kujul, nagu need näitusele saadeti, ning
 d)
 alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui sellel näitusel väljapanekuks.
 2. Päritolutõend tuleb välja anda või koostada kooskõlas V jaotise sätetega ja esitada importiva kokkuleppeosalise tolliasutusele tavalisel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda lisatõendeid näitusele väljapaneku tingimuste kohta.
 3. Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- või käsitöönäituste, -messide või muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.
 IV JAOTIS
 TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE
 Artikkel 13
 Tollimaksude tagastamise ja tollimaksudest vabastamise keeld
 1. Päritolustaatuseta materjalide suhtes, mida on kasutatud selliste kokkuleppeosalisest pärit toodete valmistamiseks, mille kohta on välja antud või koostatud päritolutõend vastavalt V jaotisele, ei kohaldata kokkuleppeosalises mingit tollimaksude tagastamist ega tollimaksudest vabastamist.
 2. Lõikes 1 sätestatud keeldu kohaldatakse tollimaksude või samaväärse toimega maksude osalise või täieliku tagastamise, vähendamise või nendest vabastamise korra suhtes, mida kohaldatakse kokkuleppeosalises toodete valmistamiseks kasutatavate materjalide suhtes, kui selline tagasimaksmine, vähendamine või maksudest vabastamine kehtib sõnaselgelt või faktiliselt juhtudel, kui nendest materjalidest valmistatud tooted eksporditakse, kuid mitte juhtudel, kui need on ette nähtud kodumaiseks kasutamiseks.
 3. Päritolutõendis märgitud toodete eksportija peab olema valmis igal ajal tolliasutuse nõudmisel esitama kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad, et asjaomaste toodete valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide eest ei ole saadud tollimaksu tagasimaksu ning et kõik nende materjalide suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud on tegelikult makstud.
 4. Lõigete 1, 2 ja 3 sätteid kohaldatakse ka artikli 7 lõikes 2 nimetatud pakendi, artiklis 8 nimetatud komplekti kuuluvate toodete suhtes, kui need on päritolustaatuseta.
 5. Käesoleva artikli lõigete 1–4 sätteid kohaldatakse ainult selliste materjalide suhtes, mille suhtes kohaldatakse käesolevat liidet.
 V JAOTIS
 PÄRITOLUTÕEND
 Artikkel 14
 Üldtingimused
 1. Kui ühest kokkuleppeosalisest pärit tooted imporditakse teise kokkuleppeosalisse, kohaldatakse nende suhtes käesoleva kokkuleppe sätteid, kui esitatakse üks järgmistest päritolutõenditest:
 a)
 liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud käesoleva liite III lisas;
 b)
 artikli 20 lõikes 1 osutatud tingimuste korral deklaratsioon (edaspidi „päritoludeklaratsioon”), mille eksportija esitab kaubaarvel, saatelehel või muus äridokumendis, kus asjaomaseid tooteid on kirjeldatud piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida. Päritoludeklaratsiooni tekst on esitatud käesoleva liite IV lisas.
 2. Olenemata lõikest 1 kohaldatakse käesoleva liite tähenduses päritolustaatusega toodete suhtes artiklis 24 nimetatud juhtudel käesoleva kokkuleppe sätteid, ilma et oleks vaja esitada käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud päritolutõendeid.
 Artikkel 15
 Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord
 1. Eksportiva kokkuleppeosalise tolliasutus annab kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 välja eksportija või tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel.
 2. Selleks täidab eksportija või tema volitatud esindaja nii liikumissertifikaadi EUR.1 kui ka taotluse vormi, mille näidised on esitatud käesoleva liite III lisas. Kõnealused vormid täidetakse ühes keeltest, milles on koostatud käesolev kokkulepe, ning kooskõlas eksportiva riigi seadustega. Kui vormid täidetakse käsitsi, tuleb kirjutada tindiga ja trükitähtedes. Toodete kirjeldus tuleb kanda selleks ette nähtud lahtrisse tühje ridu jätmata. Kui lahtrisse jääb tühja ruumi, tuleb kirjelduse viimase rea alla tõmmata rõhtjoon ja tühi ruum läbi kriipsutada.
 3. Eksportija, kes taotleb kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist, peab olema valmis igal esitama kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandnud eksportiva kokkuleppeosalise tolliasutuse taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et muud käesoleva liite nõuded on täidetud.
 4. Kui asjaomaseid tooteid saab käsitada Euroopa Liidust või Andorrast pärit toodetena ja need vastavad muudele käesoleva liite nõuetele, väljastab Euroopa Liidu liikmesriigi või Andorra tolliasutus liikumissertifikaadi EUR.1, ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist.
 5. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 välja andnud tolliasutus võtab vajalikud meetmed, et kontrollida toodete päritolustaatust ja muude käesoleva liite nõuete täitmist. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks. Ta teeb ka kindlaks, et lõikes 2 osutatud vormid on nõuetekohaselt täidetud. Eelkõige vaatab ta, kas toodete kirjeldamiseks ettenähtud lahter on täidetud nii, et sinna ei ole võimalik pettuse eesmärgil midagi lisada.
 6. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kuupäev märgitakse sertifikaadi lahtrisse 11.
 7. Tolliasutus annab liikumissertifikaadi EUR.1 eksportijale välja niipea, kui tegelik eksport on toimunud või tagatud.
 Artikkel 16
 Liikumissertifikaadid EUR.1, mis on välja antud tagantjärele
 1. Olenemata artikli 15 lõikest 7 võib liikumissertifikaadi EUR.1 erandkorras välja anda pärast asjakohaste toodete eksportimist, kui
 a)
 seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu, või
 b)
 tolliasutusele on tõendatud, et liikumissertifikaat EUR.1 anti välja, kuid importimisel ei aktsepteeritud seda tehnilistel põhjustel.
 2. Lõike 1 rakendamisel peab eksportija oma taotluses märkima kaupade liikumissertifikaadiga EUR.1 hõlmatud kaupade ekspordikoha ja -kuupäeva ning taotluse põhjused.
 3. Tolliasutus võib liikumissertifikaadi EUR.1 välja anda tagasiulatuvalt alles siis, kui on veendunud, et eksportija taotluses esitatud teave on kooskõlas vastavate dokumentide andmetega.
 4. Tagasiulatuvalt väljaantud liikumissertifikaadile EUR.1 tuleb teha järgmine ingliskeelne märge:
 „ISSUED RETROSPECTIVELY”.
 5. Lõikes 4 osutatud kanne tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 7.
 Artikkel 17
 Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine
 1. Liikumissertifikaadi EUR.1 varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda sertifikaadi väljaandnud tolliasutuselt duplikaati tema valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.
 2. Sel viisil välja antud duplikaadil peab olema järgmine ingliskeelne märge:
 „DUPLICATE”.
 3. Lõikes 2 osutatud kanne tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi lahtrisse 7.
 4. Duplikaat, millele peab olema märgitud liikumissertifikaadi EUR.1 originaali väljaandmise kuupäev, hakkab kehtima alates nimetatud kuupäevast.
 Artikkel 18
 Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine varem välja antud või koostatud päritolutõendi alusel
 Kui päritolustaatusega tooted suunatakse kokkuleppeosalises tolliasutuse kontrolli alla, võib originaalpäritolutõendi asendada ühe või mitme kaupade liikumissertifikaadiga EUR.1, et saata kõik kõnealused tooted või osa neist mujale kõnealuse kokkuleppeosalise piires. Liikumissertifikaadi EUR.1 asendussertifikaadi(d) annab välja tolliasutus, kelle järelevalve alla tooted paigutatakse.
 Artikkel 19
 Arvestuslik eraldamine
 1. Kui ühesuguste ja omavahel asendatavate päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide varude eraldi hoidmisest tekivad märkimisväärsed kulutused või olulised raskused, võib tolliasutus asjaomaste isikute kirjalikul taotlusel lubada selliste varude haldamiseks niinimetatud arvestusliku eraldamise meetodit (edaspidi „meetod”).
 2. Meetodiga peab olema võimalik tagada, et saadud või toodetud tooteid, mida võib pidada päritolustaatusega toodeteks, on teatava vaatlusperioodi jooksul sama suur hulk, kui oleks saadud kaubavarude füüsilisel eraldamisel.
 3. Tolliasutus võib lõikes 1 viidatud loa andmiseks esitada tingimusi, mida ta peab vajalikuks.
 4. Meetodit rakendatakse ja selle rakendamine registreeritakse selles riigis kohaldatavate üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel, kus toode on valmistatud.
 5. Isik, kes meetodit kasutab, võib olenevalt asjaoludest kas koostada päritolutõendi või taotleda päritolutõendit toodete kogusele, mida võib pidada päritolustaatusega toodeteks. Tolliasutuse taotlusel deklareerib kõnealune isik, kuidas neid koguseid on hallatud.
 6. Tolliasutus kontrollib loa kasutamist ja võib selle ära võtta, kui isik kasutab luba vääriti või ei täida mõnda muud käesolevas liites sätestatud tingimust.
 Artikkel 20
 Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused
 1. Artikli 14 lõike 1 punktis b nimetatud päritoludeklaratsiooni võib koostada:
 a)
 artiklis 21 määratletud heakskiidetud eksportija või
 b)
 iga eksportija iga kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot.
 2. Päritoludeklaratsiooni võib koostada, kui asjaomaseid tooteid võib pidada Euroopa Liidust või Andorrast pärit toodeteks ja kui need vastavad muudele käesoleva liite nõuetele, ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist.
 3. Eksportija, kes koostab päritoludeklaratsiooni, peab olema valmis esitama eksportiva kokkuleppeosalise tolliasutuse taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja muude käesoleva liite nõuete täitmist.
 4. Eksportija koostab päritoludeklaratsiooni, trükkides trükimasinal, tembeldades või printides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud käesoleva liite IV lisas, kasutades üht nimetatud lisas esitatud keeleversiooni kooskõlas eksportiva riigi siseriikliku õigusega. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja kasutada trükitähti.
 5. Päritoludeklaratsioonile kirjutab eksportija omakäelise originaalallkirja. Heakskiidetud eksportijalt artikli 21 tähenduses ei nõuta siiski sellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, tingimusel et ta kinnitab eksportiva kokkuleppeosalise tolliasutusele kirjalikult, et võtab endale täieliku vastutuse iga päritoludeklaratsiooni eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu ta oleks sellele käsitsi alla kirjutanud.
 6. Eksportija võib koostada päritoludeklaratsiooni siis, kui sellega hõlmatud tooted eksporditakse, või pärast eksportimist, tingimusel, et see esitatakse importivas riigis hiljemalt kahe aasta jooksul pärast sellega hõlmatud toodete importimist.
 Artikkel 21
 Heakskiidetud eksportija
 1. Eksportiva kokkuleppeosalise tolliasutus võib anda igale eksportijale (edaspidi „heakskiidetud eksportija”), kes veab sageli käesoleva liite alusel kaupu, loa täita ise päritoludeklaratsioone, olenemata kõnealuste toodete väärtusest. Eksportija, kes taotleb sellist luba, peab tolliasutusele esitama kõik tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas liites ettenähtud nõuete täitmise kontrollimiseks.
 2. Tolliasutus võib anda heakskiidetud eksportija staatuse ükskõik millistel tingimustel, mida ta peab asjakohaseks.
 3. Tolliasutus annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse päritoludeklaratsioonile.
 4. Tolliasutus kontrollib, kuidas heakskiidetud eksportija seda luba kasutab.
 5. Tolliasutus võib loa igal ajal kehtetuks tunnistada. Ta teeb seda siis, kui heakskiidetud eksportija ei esita enam lõikes 1 osutatud tagatisi või ei täida lõikes 2 osutatud tingimusi või kasutab luba muul viisil valesti.
 Artikkel 22
 Päritolutõendi kehtivus
 1. Päritolutõend kehtib neli kuud alates selle väljaandmisest eksportivas kokkuleppeosalises ning see tuleb nimetatud aja jooksul esitada importiva kokkuleppeosalise tolliasutusele.
 2. Päritolutõendeid, mis esitatakse importiva kokkuleppeosalise tolliasutusele pärast lõikes 1 sätestatud esitamistähtaja möödumist, võib sooduskohtlemise kohaldamiseks aktsepteerida, kui kõnealused dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu.
 3. Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võib importiva kokkuleppeosalise tolliasutus päritolutõendeid aktsepteerida juhul, kui tooted on neile esitatud enne kõnealuse lõpptähtaja möödumist.
 Artikkel 23
 Päritolutõendi esitamine
 Päritolutõend esitatakse importiva kokkuleppeosalise tolliasutusele selles riigis kohaldatavas korras. Selle riigi tolliasutus võib nõuda päritolutõendi tõlget. Samuti võib tolliasutus nõuda, et koos impordideklaratsiooniga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad kokkuleppe rakendamiseks ette nähtud tingimustele.
 Artikkel 24
 Päritolutõendi nõudest vabastamine
 1. Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena ning päritolutõendit ei ole vaja esitada, kui nimetatud toodete import ei ole kaubanduslikku laadi ning on deklareeritud käesoleva liite nõuete kohaselt ja kui ei teki kahtlust nimetatud deklaratsiooni õigsuses. Kui tooted saadetakse posti teel, võib selle deklaratsiooni esitada tollideklaratsioonil CN22/CN23 või sellele dokumendile lisatud paberilehel.
 2. Juhuimporti, mis koosneb eranditult toodetest, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende pereliikmete isiklikuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel.
 3. Lisaks sellele ei tohi väikepakendite puhul kõnealuste toodete koguväärtus ületada 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1 200 eurot.
 Artikkel 25
 Tõendavad dokumendid
 Artikli 15 lõikes 3 ja artikli 20 lõikes 3 osutatud dokumendid, millega tõendatakse, et liikumissertifikaadiga EUR.1 või päritoludeklaratsiooniga hõlmatud tooteid võib pidada kokkuleppeosalisest pärit toodeteks ning et need vastavad muudele käesoleva liite tingimustele, võivad olla muu hulgas järgmised:
 a)
 otsesed tõendid eksportija või tarnija poolt kõnealuste kaupade saamiseks tehtud toimingute kohta, mis sisalduvad näiteks tema arvetes või sisemises raamatupidamises;
 b)
 dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud vastavas kokkuleppeosalises, kus kõnealuseid dokumente kasutatakse siseriikliku õiguse kohaselt;
 c)
 dokumendid, mis tõendavad, et materjalid on asjaomases kokkuleppeosalises läbinud töö või töötluse, ja mis on välja antud või koostatud asjaomases kokkuleppeosalises, kus kõnealuseid dokumente kasutatakse siseriikliku õiguse kohaselt;
 d)
 liikumissertifikaadid EUR.1 või päritoludeklaratsioonid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud asjaomases kokkuleppeosalises vastavalt käesolevale liitele;
 e)
 piisavad tõendid artikli 11 kohaselt väljaspool asjaomast kokkuleppeosalist toimunud töö või töötluse kohta, mis tõendavad, et kõnealuse artikli nõuded on täidetud.
 Artikkel 26
 Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine
 1. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist taotlev eksportija säilitab artikli 15 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat.
 2. Päritoludeklaratsiooni koostanud eksportija säilitab selle päritoludeklaratsiooni koopiat ja artikli 20 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat.
 3. Eksportiva kokkuleppeosalise tolliasutus, kes annab välja liikumissertifikaadi EUR.1, säilitab artikli 15 lõikes 2 osutatud taotlust vähemalt kolm aastat.
 4. Importiva kokkuleppeosalise tolliasutus säilitab talle esitatud liikumissertifikaate EUR.1 ja päritoludeklaratsioone vähemalt kolm aastat.
 Artikkel 27
 Lahknevused ja vormistusvead
 1. Kui päritolutõendil ja dokumendis, mis esitatakse tollile toodete impordiga seotud formaalsuste täitmiseks, avastatakse väikesi erinevusi andmetes, ei muuda see asjaolu päritolutõendit iseenesest tühiseks, kui nõuetekohaselt tõendatakse, et kõnealune dokument vastab esitatud toodetele.
 2. Päritolutõendit ei tohiks tagasi lükata ilmsete vormistusvigade, näiteks trükivigade tõttu, kui kõnealused vead ei sea kahtluse alla selles dokumendis esitatud andmete õigsust.
 Artikkel 28
 Eurodes väljendatud summad
 1. Juhuks kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus kui euro, kinnitavad asjaomased kokkuleppeosalised artikli 20 lõike 1 punkti b ja artikli 24 lõike 3 sätete kohaldamiseks igal aastal eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad asjaomaste riikide omavääringus.
 2. Saadetise suhtes kohaldatakse artikli 20 lõike 1 punkti b või artikli 24 lõike 3 sätteid selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, vastavalt asjaomase riigi poolt kindlaks määratud summadele.
 3. Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse Euroopa Komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Komisjon teatab vastavad summad kõikidele asjaomastele riikidele.
 4. Riik võib eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 % võrra. Riik võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15 % suurem. Omavääringus väljendatud summa võib jätta muutmata, kui see summa konverteerimise tulemusena väheneks.
 5. Tolli allkomitee vaatab kokkuleppeosalise taotlusel eurodes väljendatud summad üle. Kõnealusel ülevaatamisel kaalub ühiskomitee asjaomaste piiride mõju tegeliku väärtuse säilitamise kasulikkust. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid.
 VI JAOTIS
 HALDUSKOOSTÖÖ KORD
 Artikkel 29
 Halduskoostöö
 1. Kokkuleppeosaliste tolliasutused esitavad üksteisele Euroopa Komisjoni kaudu templijäljendid, mida kasutatakse nende tollis kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 väljaandmiseks, ja nende tolliasutuste aadressid, kes vastutavad kõnealuste sertifikaatide ja päritoludeklaratsioonide kontrollimise eest.
 2. Selleks et tagada käesoleva liite nõuetekohane kohaldamine, abistavad kokkuleppeosalised üksteist oma pädevate tolliasutuste kaudu liikumissertifikaatide EUR.1 ja päritoludeklaratsioonide ehtsuse ning kõnealustes dokumentides esitatud teabe õigsuse kontrollimisel.
 Artikkel 30
 Päritolutõendi õigsuse kontroll
 1. Järelkontrolli päritolutõendite üle tehakse pisteliselt või siis, kui importiva kokkuleppeosalise tolliasutusel tekib põhjendatud kahtlus nende dokumentide ehtsuses, asjaomaste toodete päritolustaatuses või muude käesoleva liite nõuete täitmises.
 2. Lõike 1 rakendamisel tagastab importiva kokkuleppeosalise tolliasutus eksportiva kokkuleppeosalise tolliasutusele liikumissertifikaadi EUR.1, arve, kui see on esitatud, ja päritoludeklaratsiooni või kõnealuste dokumentide koopiad ning esitab vajaduse korral kontrollitaotluse põhjused. Kõik saadud dokumendid ja teave, mille põhjal võib oletada, et päritolutõendis esitatud andmed on ebaõiged, saadetakse kontrollitaotluse tõendamiseks.
 3. Kontrolli teostab eksportiva kokkuleppeosalise tolliasutus. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks.
 4. Kui importiva kokkuleppeosalise tolliasutus otsustab kuni kontrollitulemuste saamiseni asjaomaste toodete sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikud ettevaatusmeetmed.
 5. Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele niipea kui võimalik. Kõnealustest tulemustest peab selgesti ilmnema, kas dokumendid on ehtsad ning kas asjaomaseid tooteid võib pidada kokkuleppeosalisest pärit toodeteks ja kas need vastavad muudele käesoleva liite nõuetele.
 6. Kui põhjendatud kahtluse korral ei saada vastust kümne kuu jooksul arvates kontrollitaotluse esitamise kuupäevast või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või määrata toodete tegelikku päritolu, keeldub kontrolli taotlenud tolliasutus soodustuste andmisest, välja arvatud erandlike asjaolude korral.
 Artikkel 31
 Vaidluste lahendamine
 Kui seoses artiklis 30 osutatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, esitatakse need lahendamiseks ühiskomiteele. Kui seoses käesoleva liite tõlgendamisega tekivad muud vaidlused kui artiklis 30 nimetatud kontrollimenetlust käsitlevad vaidlused, esitatakse need lahendamiseks ühiskomiteele.
 Importija ja importiva kokkuleppeosalise tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva riigi õigusnormide kohaselt.
 Artikkel 32
 Karistused
 Sanktsioon määratakse isikule, kes toodete sooduskohtlemise saavutamiseks koostab või laseb koostada valeandmeid sisaldava dokumendi.
 Artikkel 33
 Vabatsoonid
 1. Kokkuleppeosalised võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et päritolutõendi alusel kaubastatavaid tooteid, mida transportimise ajal hoitakse nende territooriumil asuvas vabatsoonis, ei vahetata muude kaupade vastu ega tehta nendega muid toiminguid kui need, mis on ette nähtud toodete riknemise vältimiseks.
 2. Kui kokkuleppeosalisest pärit tooteid imporditakse vabatsooni päritolutõendi alusel ja need läbivad seal töö või töötluse, annavad asjaomased asutused erandina käesoleva artikli lõike 1 sätetest eksportija taotlusel välja uue liikumissertifikaadi EUR.1, kui läbitud töö või töötlus on kooskõlas käesoleva liitega.
 VII JAOTIS
 CEUTA JA MELILLA
 Artikkel 34
 Liite kohaldamine
 1. Mõiste „Euroopa Liit” ei hõlma Ceutat ja Melillat.
 2. Ceutasse ja Melillasse imporditavate Andorrast pärit toodete suhtes kohaldatakse sama tolliprotseduuri, mida kohaldatakse Euroopa Liidu tolliterritooriumilt pärit toodete suhtes Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi Euroopa ühendustega ühinemise akti protokolli nr 2 alusel. Andorra kohaldab Ceutast ja Melillast pärit ning käesoleva kokkuleppega hõlmatud toodete importimisel sama tolliprotseduuri kui toodete suhtes, mida imporditakse Euroopa Liidust ja mis on sealt pärit.
 3. Käesoleva artikli lõike 2 kohaldamisel Ceutast ja Melillast pärit toodete suhtes kohaldatakse käesolevat liidet mutatis mutandis vastavalt artiklis 35 sätestatud eritingimustele.
 Artikkel 35
 Eritingimused
 1. Kui järgmisi tooteid on veetud otseveona artikli 11 sätete kohaselt, loetakse
 1)
 Ceutast ja Melillast pärit toodeteks
 a)
 täielikult Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid;
 b)
 Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid, mille valmistamisel on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et
 i)
 nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva liite artikli 5 tähenduses, või
 ii)
 nimetatud tooted on pärit kokkuleppeosalisest, tingimusel et need on läbinud töö või töötluse, mis on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum;
 2)
 Andorrast pärit toodeteks
 a)
 täielikult Andorras saadud või toodetud tooteid;
 b)
 Andorras saadud tooteid, mille valmistamisel on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et
 i)
 nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse artikli 5 tähenduses, või
 ii)
 nimetatud tooted on pärit Ceutast ja Melillast või Euroopa Liidust, tingimusel et nad on läbinud töö või töötluse, mis on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum.
 2. Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.
 3. Eksportija või tema volitatud esindaja kirjutab „Andorra” ja „Ceuta ja Melilla” kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 2 või arvedeklaratsioonile. Ceutast ja Melillast pärit toodete puhul märgitakse lisaks sellele kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 4 või päritoludeklaratsiooni nende päritolustaatus.
 4. Hispaania tolliasutus vastutab käesoleva liite kohaldamise eest Ceutas ja Melillas.
 VIII JAOTIS
 LÕPPSÄTTED
 Artikkel 36
 Liite muutmine
 Ühiskomitee võib otsustada käesoleva liite sätete muutmise üle.
 I LISA
 SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED II LISA LOENDI KOHTA
 Märkus 1.
 Loetelus on sätestatud tingimused, millele kõik tooted peavad vastama, et neid saaks käsitada piisava töö või töötluse läbinuna käesoleva liite artikli 5 tähenduses.
 Märkus 2.
 2.1.
 Loetelu kahes esimeses veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või grupinumber ja teises veerus kõnealuse süsteemi vastava rubriigi või grupi kaubakirjeldus. Kahe esimese veeru iga kande kohta on kolmandas või neljandas veerus reegel. Kui mõnel juhul on esimese veeru kande ees „ex”, tähendab see seda, et kolmandas või neljandas veerus olev reegel kehtib üksnes rubriigi või grupi selle osa suhtes, mida teises veerus on kirjeldatud.
 2.2.
 Kui esimeses veerus on kokku paigutatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud kaubagrupi number ja seetõttu on teises veerus toodete üldkirjeldus, kohaldatakse kolmanda või neljanda veeru vastavat reeglit kõikide toodete suhtes, mis on harmoneeritud süsteemis klassifitseeritud kõnealuse grupi rubriikidesse või ükskõik millistesse esimeses veerus kokku paigutatud rubriikidesse.
 2.3.
 Kui loendis on ühe rubriigi eri toodete suhtes kehtestatud erinevad reeglid, sisaldab iga taane kõnealuse rubriigi selle osa kirjeldust, mida hõlmab kolmanda või neljanda veeru vastav reegel.
 2.4.
 Kui kahe esimese veeru kandele vastab nii kolmanda kui ka neljanda veeru reegel, võib eksportija valida, kas ta kohaldab kolmandas või neljandas veerus sätestatud reeglit. Kui neljandas veerus päritolureeglit ei ole, tuleb kohaldada kolmandas veerus sätestatud reeglit.
 Märkus 3.
 3.1.
 Käesoleva liite artikli 5 sätteid toodete kohta, mis on saanud päritolustaatuse ja mida kasutatakse muude toodete valmistamisel, kohaldatakse hoolimata sellest, kas päritolustaatus on saadud kõnealuseid tooteid kasutavas tehases või mõnes muus kokkuleppeosalise tehases.
 3.2.
 Loetelu reegliga nähakse ette päritolustaatuse saamiseks vajalik minimaalne töö või töötlus, millest ulatuslikum töö või töötlus annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlus päritolustaatust ei anna. Kui reegliga nähakse ette, et teatavas valmistamisetapis võib päritolustaatuseta materjali kasutada, on kõnealuse materjali kasutamine lubatud ka varasemas valmistamisetapis, kuid hilisemas etapis enam mitte.
 3.3.
 Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, kui reeglis kasutatakse väljendit „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest”, tähendab see, et kasutada võib kõigi rubriikide materjale (ka tootega sama rubriigi ja kirjelduse alla kuuluvaid materjale), kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti.
 Väljend „tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muudest rubriigi ... materjalidest” või „tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muudest materjalidest tootega samast rubriigist” tähendab seda, et kasutada võib tootega samasse rubriiki liigitatud materjale, välja arvatud materjalid, mille kirjeldus on sama mis loetelu 2. veerus esitatud tootekirjelduses.
 3.4.
 Kui loendis esitatud reegel näeb ette, et toodet võib valmistada rohkem kui ühest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut materjali. Kõiki nimetatud materjale kasutama ei pea.
 3.5.
 Kui loetelu reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta.
 Näide:
 Rubriigi 1904 toiduaineid käsitlev reegel, mis sõnaselgelt keelab kasutada teravilja ja teraviljasaadusi, ei takista kasutamast mineraalsoolasid, kemikaale ja muid lisaaineid, mis ei ole valmistatud teraviljast.
 Seda reeglit ei kohaldata toodete suhtes, mida võib toota sama laadi materjalist varasemas tootmisetapis, kuigi neid ei või valmistada teatavatest loetelus määratletud materjalidest.
 3.6.
 Kui loendis esitatud reeglis on antud kaks protsendimäära, mis tähistavad kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurimat võimalikku väärtust, ei tohi kõnealuseid protsendimäärasid liita. Teisisõnu ei tohi kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurim väärtus ületada kõrgemat kehtestatud protsendimäära. Peale selle ei tohi ühegi materjali väärtus ületada selle suhtes kohaldatavat protsendimäära.
 II LISA
 NENDE PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDE PUHUL KOHALDATAVATE TÖÖDE VÕI TÖÖTLUSTE LOETELU, MIS ANNAVAD TOOTELE PÄRITOLUSTAATUSE
 HS-kood
 Kauba kirjeldus
 Päritolustaatuseta materjalide puhul kohaldatav töö või töötlus, mis annab päritolustaatuse
 (1)
 (2)
 (3) või (4)
 Grupp 1
 Elusloomad
 Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud või toodetud
 Grupp 2
 Liha ja söödav rups
 Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 1 ja 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 Grupp 3
 Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud
 Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 ex grupp 4
 Piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained; välja arvatud:
 Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 0403
 Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma):
 Tootmine, mille puhul:
 —
 kõik grupi 4 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud
 —
 kõik kasutatavad rubriiki 2009 kuuluvad puuviljamahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) on päritolustaatusega ja
 —
 kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 ex grupp 5
 Mujal nimetamata loomsed tooted välja arvatud:
 Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 5 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 ex rubriik 0502
 Kodu- ja metssigade töödeldud harjased ning karvad
 Harjaste ja karvade puhastamine, desinfitseerimine, sortimine ja sirgestamine
 Grupp 6
 Eluspuud ja muud taimed, taimesibulad, -juured jms, lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal
 Tootmine, mille puhul:
 —
 kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ja
 —
 kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast ning
 Grupp 7
 Köögivili ning söödavad juured ja mugulad
 Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 Grupp 8
 Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor
 Tootmine, mille puhul:
 —
 kõik kasutatavad puuviljad, marjad ja pähklid on täielikult saadud või toodetud ja
 —
 kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 ex grupp 9
 Kohv, tee, mate ja vürtsid; välja arvatud:
 Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 9 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 0901
 Kohv (röstitud või röstimata, kofeiiniga või ilma); kohviubade kestad ja koored; ükskõik mis vahekorras kohvi sisaldavad kohviasendajad
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist.
 0902
 Tee, lõhna- või maitseainetega või ilma
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist.
 ex rubriik 0910
 Vürtsisegud
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist.
 Grupp 10
 Teravili
 Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 ex grupp 11
 Jahvatustööstuse tooted; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen; välja arvatud:
 Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad teraviljad, köögiviljad, rubriiki 0714 kuuluvad söödavad juured ja mugulad ning puuviljad, marjad ja pähklid on täielikult saadud või toodetud
 ex rubriik 1106
 Peen- ning jämejahu ja pulber rubriiki 0713 kuuluvatest kuivatatud, poetatud kaunviljadest
 Rubriiki 0708 kuuluvate kaunviljade kuivatamine ja jahvatamine
 Grupp 12
 Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt
 Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 12 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 1301
 Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid)
 Tootmine, mille puhul kasutatavate rubriiki 1301 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 1302
 Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar, taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata:
 —
 taimsed liimid ja paksendajad, modifitseeritud või mitte,
 Tootmine modifitseerimata liimidest ja paksendajatest
 —
 muud
 Valmistamine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 14
 Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted
 Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 14 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 ex grupp 15
 Loomsed või taimsed rasvad ja õlid; nende lõhustamise saadused; töödeldud toidurasvad; loomsed või taimsed vahad; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal.
 1501
 Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) ning kodulinnurasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv:
 —
 kondi- ja jäägirasv
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 0203, 0206 või 0207 kuuluv materjal või rubriiki 0506 kuuluvad kondid
 —
 muud
 Tootmine rubriiki 0203 või 0206 kuuluvast sealihast või söödavast searupsist või rubriiki 0207 kuuluvast linnulihast või söödavast linnurupsist
 1502
 Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv:
 —
 kondi- ja jäägirasv
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 0201, 0202, 0204 või 0206 kuuluv materjal või rubriiki 0506 kuuluvad kondid
 —
 muud
 Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 1504
 Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata:
 —
 tahked fraktsioonid
 Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh teistest rubriigi 1504 materjalidest
 —
 muud
 Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 ex rubriik 1505
 Rafineeritud lanoliin
 Tootmine rubriiki 1505 kuuluvast töötlemata villarasvast
 1506
 Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata:
 —
 tahked fraktsioonid
 Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh teistest rubriigi 1506 materjalidest
 —
 muud
 Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 1507 ja 1515
 Taimeõlid ja nende fraktsioonid:
 —
 soja-, maapähkli-, palmi-, kopra-, palmituuma-, babassupalmi-, tunga- ja oititsikaõli, mürtelvaha ja jaapani vaha, jojoobiõli fraktsioonid jm tehniliseks ja tööstuslikuks otstarbeks, v.a toiduainete tootmiseks mõeldud õlid
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal.
 —
 tahked fraktsioonid, välja arvatud jojoobiõli fraktsioonid
 Valmistamine muudest rubriikidesse 1507–1515 kuuluvatest materjalidest
 —
 muud
 Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud
 1516
 Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata
 Tootmine, mille puhul:
 —
 kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ja
 —
 kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 materjale võib kasutada
 1517
 Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest
 Tootmine, mille puhul:
 —
 kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ja
 —
 kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 materjale võib kasutada
 Grupp 16
 Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest
 Tootmine:
 —
 gruppi 1 kuuluvatest loomadest ja/või
 —
 mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 ex grupp 17
 Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal.
 ex rubriik 1701
 Roo- ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul, maitse- või värvainelisanditega
 Tootmine, mille puhul kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 1702
 Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell:
 —
 keemiliselt puhas maltoos ja fruktoos
 Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh teistest rubriigi 1702 materjalidest
 —
 muu suhkur tahkel kujul, maitse-, lõhna- või värvainelisandiga
 Tootmine, mille puhul kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 —
 muud
 Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on päritolustaatusega
 ex rubriik 1703
 Melass, mis on saadud suhkru ekstraheerimisel või rafineerimisel, maitse-, lõhna- või värvainelisandiga
 Tootmine, mille puhul kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 1704
 Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod
 Tootmine:
 —
 mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja
 —
 eespool esitatud piirmäära ulatuses ei ületa kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus 30 % toote tehasehinnast
 Grupp 18
 Kakao ja kakaotooted
 Tootmine:
 —
 mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja
 —
 eespool esitatud piirmäära ulatuses ei ületa kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus 30 % toote tehasehinnast
 1901
 Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduvalmistised, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata ning rubriikidesse 0401 ja 0404 kuuluvad toiduvalmistised, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda vähem kui 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt:
 —
 linnaseekstrakt
 Tootmine grupi 10 teraviljast.
 —
 muud
 Tootmine:
 —
 mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja
 —
 eespool esitatud piirmäära ulatuses ei ületa kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus 30 % toote tehasehinnast
 1902
 Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, cannelloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte:
 —
 mille massist liha, rups, kala, vähilaadsed või molluskid moodustavad 20 % või vähem
 Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult saadud või toodetud
 —
 mis sisaldavad liha, rupsi, kala, vähilaadseid või molluskeid üle 20 massiprotsendi
 Tootmine, mille puhul:
 —
 kõik kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult saadud või toodetud, ja
 —
 kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 1903
 Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena vms kujul
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 1108 kuuluv kartulitärklis
 1904
 Teravilja või teraviljatoodete paisutamise või röstimise teel saadud toiduained (nt maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad
 Tootmine:
 —
 mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriigi 1806 materjalid,
 —
 mille puhul kõik kasutatavad teraviljad ja jahu (v.a kõva nisu, kõva mais ja nende saadused) on täielikult saadud või toodetud, ja
 —
 eespool esitatud piirmäära ulatuses ei ületa kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus 30 % toote tehasehinnast
 1905
 Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad ravimikapslid, oblaadid, riispaber jm samalaadsed tooted:
 Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a grupi 11 materjalid.
 ex grupp 20
 Tooted köögi- ja puuviljadest, marjadest, pähklitest või muudest taimeosadest; välja arvatud:
 Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad puuviljad, marjad, pähklid või köögiviljad on täielikult saadud või toodetud
 ex rubriik 2001
 Jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist ja mida on töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappega
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal.
 ex 2004 ja ex 2005
 Kartul jahu, pulbri või helveste kujul, mida on töödeldud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal.
 2006
 Köögiviljad, puuviljad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatud (nõrutatud ja kuivanud, glasuuritud või suhkrustatud)
 Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 2007
 Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma
 Tootmine:
 —
 mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja
 —
 eespool esitatud piirmäära ulatuses ei ületa kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus 30 % toote tehasehinnast
 ex rubriik 2008
 —
 pähklid magusaine- või piirituselisandita
 Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate rubriikidesse 0801, 0802 ja 1202–1207 kuuluvate päritolustaatusega pähklite ja õliseemnete väärtus ületab 60 % toote tehasehinnast
 —
 maapähklivõi; teraviljapõhised segud; palmipungad; mais
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal.
 —
 muud, välja arvatud puuvili ja pähklid, mis on valmistatud muul viisil kui aurutamise või vees keetmise teel, suhkrulisandita, külmutatud
 Tootmine:
 —
 mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja
 —
 eespool esitatud piirmäära ulatuses ei ületa kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus 30 % toote tehasehinnast
 2009
 Kääritamata, piirituselisandita marjamahlad, puu- ja köögiviljamahlad (k.a viinamarjavirre), suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma
 Tootmine:
 —
 mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja
 —
 eespool esitatud piirmäära ulatuses ei ületa kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus 30 % toote tehasehinnast
 ex grupp 21
 Mitmesugused toiduained; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal.
 2101
 Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid nendest
 Tootmine:
 —
 mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja
 —
 mille puhul kogu kasutatav sigur on täielikult saadud või toodetud
 2103
 Kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; kastmelisandite segud, maitseainesegud; sinepipulber ja valmissinep:
 —
 Kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; kastmelisandite segud, maitseainesegud;
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Sinepipulbrit või valmissinepit võib kasutada
 —
 sinepipulber ja valmissinep
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist.
 ex rubriik 2104
 Supid ja puljongid, valmistised nende valmistamiseks; Supid ja puljongid, valmistised nende valmistamiseks
 Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriikidesse 2002–2005 kuuluvatest töödeldud või konserveeritud köögiviljadest
 2106
 Mujal loetlemata toiduvalmistised:
 Tootmine:
 —
 mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja
 —
 eespool esitatud piirmäära ulatuses ei ületa kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus 30 % toote tehasehinnast
 ex grupp 22
 Joogid, alkohol ja äädikas; välja arvatud:
 Tootmine:
 —
 mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja
 —
 mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused peavad olema täielikult saadud või toodetud
 2202
 Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad
 Tootmine:
 —
 mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja
 —
 mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast, ja
 —
 mille puhul kõik kasutatavad puuviljamahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) on päritolustaatusega
 2207
 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust; Denatureeritud etüül- jm alkohol, mis tahes alkoholisisaldusega
 Tootmine:
 —
 mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikidesse 2207 ja 2208 kuuluvad materjalid, ja
 —
 mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused on täielikult saadud või toodetud või kui kõik muud kasutatavad materjalid on päritolustaatusega, võib arrakit kasutada kuni 5 % mahust
 2208
 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid
 Tootmine:
 —
 mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikidesse 2207 ja 2208 kuuluvad materjalid, ja
 —
 mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused on täielikult saadud või toodetud või kui kõik muud kasutatavad materjalid on päritolustaatusega, võib arrakit kasutada kuni 5 % mahust
 ex grupp 23
 Toiduainetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud loomasööt; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal.
 ex rubriik 2301
 Vaalajahu; inimtoiduks kõlbmatu jahu, pulber ja graanulid kalast, vähkidest, limustest vm veeselgrootutest
 Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 ex rubriik 2303
 Maisitärklise tootmisjäägid (v.a kontsentreeritud leotusvedelikud), kuivaine valgusisaldusega üle 40 % massist
 Tootmine, mille puhul kogu kasutatav mais peab olema täielikult saadud või toodetud
 ex rubriik 2306
 Õlikoogid jm oliiviõli ekstraheerimise tahked jäätmed, mis sisaldavad oliiviõli üle 3 % massist
 Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad oliivid on täielikult saadud või toodetud
 2309
 Loomasöödana kasutatavad tooted
 Tootmine, mille puhul:
 —
 kogu kasutatav teravili, suhkur või melass, liha ja piim on päritolustaatusega, ja
 —
 kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 ex grupp 24
 Tubakas ja tööstuslikud tubaka aseained; välja arvatud:
 Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 24 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 2402
 Sigarid, manilla sigarid, sigarillod ja sigaretid, tubakast või tubaka aseainetest
 Valmistamine, mille puhul kasutatavast rubriiki 2401 kuuluvast töötlemata tubakast või tubakajäätmetest vähemalt 70 % massist on päritolustaatusega.
 ex rubriik 2403
 Suitsetamistubakas (ei sisalda tubaka tollimaksu)
 Valmistamine, mille puhul kasutatavast rubriiki 2401 kuuluvast töötlemata tubakast või tubakajäätmetest vähemalt 70 % massist on päritolustaatusega.
 III LISA
 LIIKUMISSERTIFIKAADI EUR.1 JA LIIKUMISSERTIFIKAADI EUR.1 TAOTLUSE NÄIDISED
 Trükkimisjuhised
 1.
 Mõlema vormi mõõdud on 210 × 297 mm; pikkuse lubatud hälve on vahemikus – 5 kuni + 8 mm. Kasutatav paber peab olema valge kirjapaber, mis ei sisalda mehaanilist puidumassi ja kaalub vähemalt 25 g/m2. Sellele peab olema trükitud roheline giljoššmustriga taust, mis muudab silmaga nähtavaks kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega teostatud võltsingud.
 2.
 Kokkuleppeosaliste pädevatel asutustel on õigus trükkida vormid ise või lasta neid trükkida selleks volitatud trükikodades. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide sellisele volitusele. Igal vormil peab olema trükikoja nimi ja aadress või tunnus, mille abil saab trükikoda identifitseerida. Vormile peab olema trükitud või muul viisil kantud seerianumber, mille järgi saab seda identifitseerida.
 MÄRKUSED
 1.
 Sertifikaadil ei tohi olla kustutusi ega ülekirjutusi. Paranduse korral kriipsutatakse valed andmed läbi ja lisatakse vajaduse korral uued andmed. Iga sellise paranduse juures peavad olema sertifikaadi täitnud isiku nimetähed ja see peab olema kinnitatud sertifikaadi välja andnud riigi või territooriumi tolliasutuse poolt.
 2.
 Sertifikaadile märgitud kaubanimetuste vahele ei tohi jätta tühja ruumi ja iga kaubanimetuse ees peab olema järjekorranumber. Viimase kaubanimetuse järele tuleb tõmmata horisontaaljoon. Kasutamata ruum tuleb läbi kriipsutada nii, et hiljem ei oleks võimalik midagi lisada.
 3.
 Kaupu tuleb kirjeldada kooskõlas kaubandustavadega ja piisavalt üksikasjalikult, et neid oleks võimalik identifitseerida.
 EKSPORTIJA DEKLARATSIOON
 Mina, allakirjutanu, teisel küljel kirjeldatud kauba eksportija,
 KINNITAN,
 et kõnealune kaup vastab lisatud sertifikaadi väljastamiseks nõutavatele tingimustele;
 TÄPSUSTAN
 järgmisi asjaolusid, mis on võimaldanud tagada kõnealuse kauba vastavuse nimetatud tingimustele:
 ...
 ...
 ...
 ...
 ESITAN
 järgmised täiendavad dokumendid (1):
 ...
 ...
 ...
 ...
 KOHUSTUN
 esitama asjaomaste asutuste taotluse korral kõik tõendid, mida kõnealused asutused võivad nõuda selleks, et välja anda lisatud sertifikaat, ja vajadusel lubama, et kõnealused asutused kontrollivad minu raamatupidamist ja eespool nimetatud kauba valmistamisprotsesse;
 TAOTLUS
 nimetatud kaupadele lisatud sertifikaadi väljaandmist.
 ...(koht),
 ...(kuupäev)
 ...
 (allkiri)
 (1) Näiteks: impordidokumendid, kauba liikumissertifikaadid, kaubaarved, tootja deklaratsioonid jm toodete kohta, mida on kasutatud samas riigis toodete valmistamisel või kaupade reeksportimisel.
 IV LISA
 PÄRITOLUDEKLARATSIOONI TEKST
 Päritoludeklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.
 Bulgaariakeelne tekst
 Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1)) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).
 Hispaaniakeelne tekst
 El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera no ... (1)) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).
 Tšehhikeelne tekst
 Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).
 Taanikeelne tekst
 Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).
 Saksakeelne tekst
 Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.
 Eestikeelne tekst
 Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.
 Kreekakeelne tekst
 Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).
 Ingliskeelne tekst
 The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.
 Prantsuskeelne tekst
 L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ... (1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).
 Horvaadikeelne tekst
 Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.
 Itaaliakeelne tekst
 L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ... (1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).
 Lätikeelne tekst
 To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).
 Leedukeelne tekst
 Šiame dokumente išvardytų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės produktai.
 Ungarikeelne tekst
 A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.
 Maltakeelne tekst
 L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).
 Hollandikeelne tekst
 De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).
 Poolakeelne tekst
 Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.
 Portugalikeelne tekst
 O abaixo-assinado, exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento (autorização aduaneira n.o ... (1)), declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).
 Rumeeniakeelne tekst
 Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autorizația vamală nr. ... (1)) declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).
 Sloveenikeelne tekst
 Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.
 Slovakikeelne tekst
 Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).
 Soomekeelne tekst
 Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa N:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).
 Rootsikeelne tekst
 Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).
 Katalaanikeelne tekst
 L'exportador dels productes determinats en el present document (Autorització duanera no ... (1)) declara que, llevat que s'indiqui el contrari, aquests productes tenen l'origen preferencial ... (2)
 ... (3).
 (koht ja kuupäev)
 ... (4).
 (Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka allakirjutaja nimi)
 (1) Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb siia kanda heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.
 (2) Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt kaupu, mis on pärit Ceutast või Melillast, peab eksportija need selgelt tähistama märkega „CM” dokumendis, mille alusel sertifikaat koostatakse.
 (3) Kui samad andmed sisalduvad dokumendis endas, võib need tähised märkimata jätta.
 (4) Kui eksportija allkirja ei nõuta, tähendab allkirjast vabastamine ka allakirjutaja nime kirjutamisest vabastamist.
 ÜHISDEKLARATSIOON SAN MARINO VABARIIGI KOHTA
 1.
 Andorra aktsepteerib San Marino Vabariigist pärit tooteid Euroopa Liidust pärit toodetena kokkuleppe tähenduses.
 2.
 Liidet, mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid, kohaldatakse mutatis mutandis lõikes 1 osutatud toodete päritolustaatuse määramiseks.
 ÜHISDEKLARATSIOON LIITES, MIS KÄSITLEB MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUST JA HALDUSKOOSTÖÖ MEETODEID, ESITATUD PÄRITOLUREEGLITE LÄBIVAATAMISE KOHTA
 1.
 Kokkuleppeosalised lepivad kokku, et vaatavad läbi liites, mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid, sisalduvad päritolureeglid ja arutavad vajalikke muudatusi, kui emb-kumb kokkuleppeosaline seda taotleb. Sellistes aruteludes võtavad kokkuleppeosalised arvesse tehnika arengut, tootmisprotsesse, hinnakõikumisi ja kõiki muid asjaolusid, mis võivad õigustada reeglite muutmist.
 2.
 Liite, mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid, II lisa kohandatakse vastavalt harmoneeritud süsteemi perioodilistele muudatustele.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 22000D0609(01)
 Afgørelse nr. 1/2000 truffet af Associeringsrådet EF-Tyrkiet den 11. april 2000 om ophævelse af afgørelse nr. 4/72 vedrørende definition af begrebet "varer med oprindelse" i Tyrkiet ved anvendelse af bestemmelserne i kapitel I i bilag 6 til tillægsprotokollen til Ankara-aftalen
 EF-Tidende nr. L 138 af 09/06/2000 s. 0026 - 0026
 Afgørelse nr. 1/2000 truffet af Associeringsrådet EF-Tyrkietden 11. april 2000om ophævelse af afgørelse nr. 4/72 vedrørende definition af begrebet "varer med oprindelse" i Tyrkiet ved anvendelse af bestemmelserne i kapitel I i bilag 6 til tillægsprotokollen til Ankara-aftalen(2000/376/EF)ASSOCIERINGSRÅDET HAR -under henvisning til aftalen af 12. september 1963 om associering mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Tyrkiet(1),under henvisning til tillægsprotokollen(2) til nævnte aftale, særlig artikel 16 i bilag 6, ogud fra følgende betragtninger:(1) Associeringsrådet EF-Tyrkiet definerede ved afgørelse truffet af Associeringsrådet EF-Tyrkiet nr. 4/72 af 29. december 1972 vedrørende definition af begrebet "varer med oprindelse" i Tyrkiet ved anvendelse af bestemmelserne i kapitel I i bilag 6 til tillægsprotokollen til Ankara-aftalen(3) begrebet "varer med oprindelse" i Tyrkiet i forbindelse med anvendelsen af bestemmelserne i bilag 6.(2) Protokol 3 til afgørelse nr. 1/98 truffet af Associeringsrådet EF-Tyrkiet den 25. februar 1998 om handelsordningen for landbrugsprodukter(4) fastlægger de oprindelsesregler, der skal anvendes i forbindelse med handel med landbrugsprodukter mellem Tyrkiet og Fællesskabet.(3) Afgørelse nr. 4/72 er ikke længere relevant og bør derfor ophæves -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Eneste artikelAfgørelse 4/72 ophæves.Udfærdiget i Luxembourg, den 11. april 2000.På associeringsrådets vegneI. CemFormand(1) EFT 217 af 29.12.1964, s. 3687/64.(2) EFT L 293 af 29.12.1972, s. 1.(3) EFT L 59 af 5.3.1973, s. 83. Afgørelsen er ændret ved afgørelse nr. 1/75 (EFT L 142 af 4.6.1975, s. 2).(4) EFT L 86 af 20.3.1998, s. 1.


type: legislation

text:
 |
 52012PC0120
 Proposta għal DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL li tirrikjedi lill-Istati Membri biex, fl-interessi tal-Unjoni Ewropea, jirratifikaw il-Konvenzjoni Internazzjonali ta’ Hong Kong tal-2009 dwar ir-Riċiklaġġ tal-Bastimenti li jkun Sikur u li Jħares l-Ambjent jew biex jaderixxu magħha /* COM/2012/0120 final - 2012/0056 (NLE) */
 MEMORANDUM
 TA’ SPJEGAZZJONI
 L-iżvilupp u l-kontinwazzjoni ta’
 prattiki ta’ żarmar tal-bastimenti li mhumiex adegwati u sikuri huwa
 kwistjoni ta' tħassib serju. Fl-aħħar tal-ħajja operattiva
 tagħhom, il-biċċa l-kbira tal-bastimenti tat-tbaħħir
 kummerċjali kbar għadhom jiżżarmaw f’faċilitajiet
 substandard fl-Asja (l-Indja, il-Pakistan u l-Bangladexx), ġeneralment
 permezz tal-metodu fejn il-bastiment jittella’ fuq ix-xatt, u b’impatti
 ambjentali u fuq is-saħħa sinifkanti.
 Is-sitwazzjoni mistennija teħżien peress
 li fis-snin li ġejjin għadd kbir ta’ bastimenti huma mistennija
 jintbagħtu biex jiġu żarmati b’konsegwenza tal-kapaċità
 eċċessiva tal-flotta dinjija li mistennija tibqa’ għal
 mill-inqas ħamsa (5) sa għaxar (10) snin. Barra minn hekk,
 il-kapaċità massima li mistennija tintlaħaq
 fir-riċiklaġġ tal-bastimenti madwar id-data tal-eliminazzjoni
 gradwali tat-tankers b’buq wieħed (2015), probbabilment essenzjalment se
 tibbenefika mill-iktar faċilitajiet substandard.
 Il-leġiżlazzjoni attwali[1]
 fil-livelli internazzjonali u Ewropej kienet ineffettiva sabiex jinġiebu
 fi tmiemhom dawn il-prattiki ta’ riċiklaġġ tal-bastimenti.
 In-nuqqas ta’ konformità ġenerali attwali
 hija marbuta ma’:
 ·
 in-nuqqas ta’ kapaċità
 tal-riċiklaġġ disponibbli fl-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni
 u l-Iżvilupp Ekonomiċi (OECD) b’mod partikolari għall-ikbar
 bastimenti kummerċjali,
 ·
 il-kompetizzjoni aggressiva u inġusta bejn
 il-faċilitajiet substandard u faċilitajiet oħra li għandhom
 standards tekniċi ogħla li kapaċi biss jokkupaw niċeċ
 tas-suq għal tipi speċjali ta’ bastimenti (bħal bastimenti
 żgħar u bastimenti tal-gvern inklużi bastimenti tal-gwerra jew
 il-flotta ta’ sidien tal-bastimenti impenjati),
 ·
 il-fatt li l-leġiżlazzjoni attwali
 mhijiex adattata għall-ispeċifiċitajiet tal-bastimenti u t-tbaħħir
 internazzjonali.
 Sabiex itejbu s-sitwazzjoni, il-Partijiet għall-Konvenzjoni ta’
 Basel, fl-2004, stiednu lill-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali (IMO)
 biex tiżviluppa rekwiżiti obbligatorji
 għar-riċiklaġġ tal-bastimenti[2].
 Il-Konvenzjoni Internazzjonali ta’ Hong Kong
 għar-Riċiklaġġ tal-Bastimenti li jkun Sikur u li
 Jħares l-Ambjent (iktar ’il quddiem magħrufa bħala l-Konvenzjoni
 ta’ Hong Kong) kienet adottata f’Mejju 2009 mill-Organizzazzjoni Marittima
 Internazzjonali. Sabiex tidħol fis-seħħ u tibda tħalli
 l-effetti, jeħtieġ li l-konvenzjoni tkun irratifikata minn għadd
 suffiċjenti ta’ stati, kemm stati tal-bandiera kbar kif ukoll stati ta’
 riċiklaġġ.
 L-Unjoni Ewropea u l-Istati Membri tagħha ikkomparaw il-livelli
 ta’ kontroll u infurzar ipprovduti mill-Konvenzjonijiet ta’ Hong Kong u Basel
 fit-totalità tagħhom. Il-konklużjoni milħuqa f’April 2010
 kienet li ‘bħala valutazzjoni preliminari u bil-perspettiva
 taċ-ċiklu tal-ħajja, jista’ jkun konkluż li l-Konvenzjoni
 ta’ Hong Kong tidher li qed tipprovdi livell ta’ kontroll u infurzar
 għall-inqas ekwivalenti għal dak ipprovdut mill-Konvenzjoni ta’ Basel
 għall-bastimenti li huma skart skont il-Konvenzjoni ta’ Basel u
 għall-bastimenti li għalihom tapplika l-Konvenzjoni ta’ Hong Kong u
 bastimenti trattati b’mod simili skont l-Artikolu 3(4) ta’ din
 il-Konvenzjoni tal-aħħar’[3].
 F’Ottubru 2011, il-Partijiet
 għall-Konvenzjoni ta’ Basel inkoraġġew li ssir ir-ratifikazzjoni
 tal-Konvenzjoni ta’ Hong Kong sabiex ikun possibbli d-dħul
 fis-seħħ tagħha[4].
 Fil-livell Ewropew,
 fl-2007, il-Kummissjoni adottat Green Paper dwar żarmar aħjar
 tal-bastimenti u Komunikazzjoni li tipproponi Strateġija tal-UE dwar
 iż-żarmar tal-bastimenti[5] fl-2008. Din l-istrateġija tipproponi miżuri li
 jtejbu kemm jista’ jkun malajr il-kundizzjonijiet għaż-żarmar
 tal-bastimenti, inkluż il-perjodu interim qabel id-dħul
 fis-seħħ tal-Konvenzjoni ta’ Hong Kong[6]. jiġifieri, il-preparazzjoni għall-istabbiliment ta’
 miżuri dwar elementi ewlenin tal-Konvenzjoni, li jinkoraġġixxu
 azzjoni industrijali volontarja, li jipprovdu assistenza teknika u
 appoġġ għall-pajjiżi li qed jiżvilupaw u li jinfurzaw
 aħjar il-leġiżlazzjoni attwali.
 Fil-konklużjonijiet tiegħu dwar
 l-istrateġija tal-UE, il-Kunsill approva l-Konvenzjoni ta’ Hong Kong, u
 enfasizza li din tirrappreżenta suċċess kbir għall-komunità
 internazzjonali, tipprovdi sistema komprensiva ta’ kontroll u infurzar
 min-“nieqa sal-qabar” u tħeġġeġ bil-qawwa kollha
 lill-Istati Membri biex jirratifikaw il-Konvenzjoni bi prijorità biex
 jiffaċilitaw id-dħul fis-seħħ tagħha malajr kemm
 jista’ jkun u biex tkun iġġenerata bidla reali u effettiva fuq l-art[7].
 2012/0056 (NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 li tirrikjedi lill-Istati Membri biex,
 fl-interessi tal-Unjoni Ewropea, jirratifikaw il-Konvenzjoni Internazzjonali
 ta’ Hong Kong tal-2009 dwar ir-Riċiklaġġ tal-Bastimenti li jkun
 Sikur u li Jħares l-Ambjent jew biex jaderixxu magħha
 IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar
 il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 192(1),
 flimkien mal-Artikolu 218(6)(a)(v) u l-ewwel subparagrafu
 tal-Artikolu 218(8) tiegħu,
 Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni
 Ewropea,
 Wara li kkunsidra l-kunsens tal-Parlament
 Ewropew,
 Billi:
 (1) Bastimenti li huma skart huma
 suġġetti fil-livell internazzjonali għall-Konvenzjoni ta’ Basel
 dwar Movimenti Transkonfinali ta’ Skart Perikoluż u r-Rimi tiegħu.
 Fil-livell Ewropew, dawn il-bastimenti huma suġġetti
 għar-Regolament KE Nru 1013/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
 tal-14 ta' Ġunju 2006 dwar vjeġġi ta' skart[8].
 Ir-Regolament jimplimenta l-Konvenzjoni ta’ Basel kif ukoll emenda[9]
 għall-Konvenzjoni adottata fl-1995 li għadha ma daħlitx
 fis-seħħ fil-livell internazzjonali u li tistabbilixxi projbizzjoni
 fuq esportazzjonijiet ta’ skart perikoluż mill-Istati Membri tal-Unjoni
 lejn pajjiżi li mhumiex membri tal-Organizzazzjoni
 għall-Kooperazzjoni u l-Iżvilupp Ekonomiku (OECD). Peress li
 bastimenti li jġorru materjali perikolużi, ġeneralment huma
 kklassifikati bħala skart perikoluż u għaldaqstant huma projbiti
 milli jkunu esportati għar-riċiklaġġ f’faċilitajiet li
 jinsabu f’pajjiżi li mhumiex membri tal-OECD.
 (2) Kienu affaċċjati
 diffikultajiet sinifikanti fil-livelli internazzjonali u Ewropej meta kien hemm
 attentat biex il-leġiżlazzjoni eżistenti tkun applikata
 għall-bastimenti.
 (3) Il-Konvenzjoni
 Internazzjonali ta’ Hong Kong tal-2009 għar-Riċiklaġġ
 tal-Bastimenti li jkun Sikur u li Jħares lill-Ambjent (minn hawn ’il
 quddiem, il-Konvenzjoni), kienet adottata fil-15 ta’ Mejju 2009
 taħt l-awspiċi tal-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali (IMO)
 bħala riżultat tad-deliberazzjonijiet tal-Konferenza Internazzjonali
 dwar ir-Riċiklaġġ tal-Bastimenti li Jkun Sikur u li Jħares
 l-Ambjent[10]..
 (4) Il-Konvenzjoni għandha
 l-għan li tiżgura li l-bastimenti, meta jkunu qed jiġu
 żarmati wara li jilħqu t-tmiem tal-ħajja operattiva
 tagħhom, ma joħolqux riskji mhux neċessarji
 għas-saħħa u s-sikurezza tal-bniedem, u għall-ambjent.
 Il-Konvenzjoni tindirizza l-kwistjonijiet kollha relatati maż-żarmar
 totali tal-bastiment kif ukoll it-tħassib imqajjem dwar il-kundizzjonijiet
 tal-impjieg u ambjentali f’ħafna mill-postijiet taż-żarmar
 tal-bastimenti fid-dinja.
 (5) Il-ġestjoni
 ambjentalment soda taż-żarmar tal-bastimenti hija prijorità
 għall-Unjoni Ewropea[11]
 u l-implimentazzjoni bikrija ta' din il-Konvenzjoni hija waħda
 mill-azzjonijiet ewlenin proposti fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni
 “Strateġija tal-UE għal żarmar aħjar tal-bastimenti”[12].
 (6) Madankollu, s’issa l-ebda
 mill-Istati Membri m’għadu rratifika l-Konvenzjoni jew aderixxa
 magħha u tliet Stati Membri biss iffirmawha. Ir-ratifika tal-Konvenzjoni
 mill-Istati Membri jew l-adeżjoni magħha se jkollha importanza
 fl-arena internazzjonali u tista' tħaffef id-dħul fis-seħħ
 tal-Konvenzjoni.
 (7) Xi dispożizzjonijiet
 tal-Konvenzjoni jaqgħu fl-ambitu tal-kompetenza esklużiva tal-Unjoni
 fir-rigward tar-riċiklaġġ tal-bastimenti.
 (8) L-Unjoni ma tistax
 tirratifika l-Konvenzjoni, minħabba li l-Istati biss jistgħu jkunu
 partijiet għaliha.
 (9) Għaldaqstant, il-Kunsill
 għandu jirrikjedi lill-Istati Membri biex jirratifikaw il-Konvenzjoni jew
 biex jaderixxu magħha fl-interessi tal-Unjoni,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Bid-dħul fis-seħħ
 tar-Regolament (UE) Nru XX tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (dwar
 ir-riċiklaġġ tal-bastimenti) biex tkun implimentata
 l-Konvenzjoni Internazzjonali ta’ Hong Kong dwar ir-Riċiklaġġ
 tal-Bastimenti li Jkun Sikur u li Jħares l-Ambjent (‘il-Konvenzjoni’),
 adottata fil-15 ta’ Mejju 2009 taħt l-awspiċi tal-Organizzazzjoni
 Marittima Internazzjonali, l-Istati Membri għandhom jirratifikaw
 il-Konvenzjoni jew jaderixxu magħha għall-partijiet li jaqgħu
 taħt il-kompetenza esklussiva tal-Unjoni.
 Artikolu 2
 L-Istati Membri għandhom jieħdu
 l-passi neċessarji biex jiddepożitaw l-istrumenti tagħhom
 tar-ratifikazzjoni tal-Konvenzjoni jew l-adeżjoni magħha
 mas-Segretarju Ġenerali tal-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali
 mingħajr dewmien, u fi kwalunkwe każ mhux iktar tard minn tliet snin
 mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni.
 Il-progress tar-ratifikazzjoni jew
 l-adeżjoni għandu jkun rivedut mhux iktar tard minn ħames snin
 mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni.
 Artikolu 3
 Din
 id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
 Magħmula fi Brussel,
 Għall-Kunsill
 Il-President
 [1] Ir-Regolament
 (KE) Nru 1013/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
 tal-14 ta’ Ġunju 2006 dwar vjeġġi ta' skart
 fil-livell Ewropew u l-Konvenzjoni ta’ Basel dwar il-Kontroll ta’ Movimenti
 Transkonfinali ta’ Skart Perikoluż u r-Rimi tiegħu fil-livell
 internazzjonali.
 [2] Deċiżjoni
 VII/26 dwar il-ġestjoni ambjentalment soda taż-żarmar
 tal-bastimenti adottata matul is-7 Konferenza tal-Partijiet
 għall-Konvenzjoni ta’ Basel.
 [3] Sottomissjoni
 mill-Unjoni Ewropea u l-Istati Membri tagħa disponibbli fuq http://archive.basel.int/ships/oewg-vii12-comments/comments/eu.doc
 [4] Deċiżjoni
 X/AA dwar iż-żarmar ambjentalment sod tal-bastimenti adottata matul
 l-10 Konferenza tal-Partijiet għall-Konvenzjoni ta’ Basel.
 [5] Komunikazzjoni
 COM(2008) 767 finali tad-19 ta’ Novembru 2008 li
 tippreżenta “Strateġija tal-UE għal żarmar aħjar
 tal-bastimenti u valutazzjoni tal-impatt tad-Dokument ta’ Ħidma
 tal-Persunal tal-Kummissjoni SEC(2008) 2846.
 [6] Il-Konvenzjoni
 ta’ Hong Kong għar-Riċiklaġġ Sikur u li Jħares
 l-Ambjent ta’ Bastimenti
 [7] Konklużjonijiet
 adottati mill-Kunsill fil-21 ta' Ottubru 2009 disponibbli fuq http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/envir/110626.pdf
 .
 [8] ĠU L
 190, 12.7.2006, p.1
 [9] Emenda
 għall-Konvenzjoni ta’ Basel (Emenda ta’ projbizzjoni) adottata
 bid-Deċiżjoni III/1 tal-Partijiet għall-Konvenzjoni ta’ Basel.
 [10] Att Finali
 tal-Konferenza (SR/CONF/45).
 [11] Konklużjonijiet
 tal-Kunsill tal-20 ta’ Novembru 2006.
 [12] COM(2008) 767
 finali.


type: wikipedia

text:
Žvirgždaičiai – miestelis Šakių rajono savivaldybėje, į rytus nuo Kudirkos Naumiesčio. Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Stovi Žvirgždaičių Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia (medinė nuo 1960 m., naujoji mūrinė nuo 2012 m.), veikia Žvirgždaičių pagrindinė mokykla, biblioteka, paštas (LT-71045).
 Pro miestelį teka Šešupės dešinysis intakas Nenupė. Miestelio pagrindiniai susisiekimo keliai – ir .
 Etimologija
 Žvirgždaičiai – asmenvardinis vietovardis, kildinamas iš asmenvardžio Žvirgždáitis (plg. pavardes Žvir̃gždas, Žvirgždáuskas).
 Istorija
 Istorijos šaltiniuose Žvirgždaičiai minimi XVIII a. pradžioje. 1917 m. įkurta parapija, iš Paluobių atvežta ir perstatyta medinė bažnyčia.
 Sovietmečiu buvo kolūkio centrinė gyvenvietė. 2022 m. patvirtintas Žvirgždaičių herbas.
 |}
 Gyventojai
 Žymūs žmonės
 Žvirgždaičiuose gimė lakūnas, karinis veikėjas, Lietuvos kariuomenės pulkininkas leitenantas Jonas Liorentas (1901–1991).
 Šaltiniai
 Nuorodos
 Istorija ir žemėlapiai