text:
ECLI:SI:UPRS:2018:I.U.2311.2017.9
 UP00013829
 denacionalizacija - rok za vložitev zahteve za plačilo odškodnine - pravočasnost zahtevka - manjvrednost objekta
 V primeru, ko je do manjvrednosti prišlo po poteku roka iz 26. člena ZDen-B in do izdaje odločbe o denacionalizaciji, s katero je bilo upravičencu vrnjena nepremičnina v naravi, je upravičenec, ki je zahtevo vložil do izdaje odločbe o denacionalizaciji, le-to vložil pravočasno.
 I. Tožbi se ugodi, delna odločba Ministrstva za okolje in prostor št. 490-31/2012/202 z dne 11. 9. 2017 se v izpodbijani 3. točki izreka odpravi in se zadeva v tem obsegu vrne istemu organu v ponovni postopek.
 1. Toženka je z izpodbijano 3. točko izreka v uvodu navedene delne odločbe zavrnila tožničino zahtevo za doplačilo odškodnine do polne vrednosti ob podržavljenju, ker se je vrednost nepremičnin iz 1. in 2. točke izreka te delne odločbe (parc. 572/19 in parc. 572/20, obe k.o. ...) do danes bistveno zmanjšala.
 2. Iz obrazložitve odločbe med drugim izhaja, da je današnja vrednost predmetnih nepremičnin za 84.447,94 DEM manjša, kot je bila v času podržavljenja, kar znaša 32,06 %. Pri zavrnitvi tožničinega zahtevka se sklicuje na 26. člen Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o denacionalizaciji (Uradni list RS št. 65/98, v nadaljevanju ZDen-B), ki tudi za denacionalizacijske postopke, ki so v teku, določa rok za uveljavitev zahtevkov iz naslova manjvrednosti nepremičnin, in sicer se je iztekel 5. 1. 1999. Ker tožnica takšnega zahtevka v navedenem roku ni vložila, ni upravičena do odškodnine do polne vrednosti.
 3. Tožnica se s takšno odločitvijo ne strinja in v tožbi med drugim navaja, da je dejstvo, da tožnica leta 1999 objektivno ni mogla biti seznanjena z vrednostnimi relacijami v obravnavanem postopku, saj toženka česa takega zaradi načina vodenja postopka v velikih časovnih zamikih ni omogočila. Vrednostne kategorije so šele iz obdobja med letom 2009 in 2011. Razlogovanje, za kakršnega se zavzema toženka, je materialnopravno nevzdržno, odločitev pa nesprejemljiva tudi v procesnem smislu. Sodišču predlaga, naj 3. točko izreka delne odločbe odpravi in toženki naloži plačilo 43.177,59 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi oziroma podrejeno, naj vrne zadevo prvostopenjskemu upravnemu organu v ponovno obravnavanje in odločanje. Predlaga tudi povrnitev stroškov postopka, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.
 4. Toženka in prizadeti stranki Republika Slovenija in Občina ... na tožbo niso odgovorile.
 6. V obravnavani zadevi sodišče presoja pravno utemeljenost zavrnitve tožničinega zahtevka za odškodnino zaradi zmanjšanja vrednosti podržavljenih in z odločbo vrnjenih nepremičnin (parceli št. 572/19 in 572/20, obe k.o. ...) iz razloga, ker je zahtevo za odškodnino vložila prepozno glede na 26. člen ZDen-B. Ob upoštevanju odločbe Ustavnega sodišča RS U-I-326/98 je rok za vložitev takih zahtevkov potekel dne 5. 1. 1999.
 7. Iz izpodbijane odločbe sicer ne izhaja, kdaj je tožnica vložila zahtevek za odškodnino zaradi bistveno zmanjšane vrednosti podržavljenega premoženja (parc. št. 572/19 in 572/20, obe k.o. ...), vrnjenega z izpodbijano odločbo. Izpodbijane odločbe že zato ni mogoče preizkusiti, kar je bistvena kršitev pravil postopka (7. točka drugega odstavka 237. člena Zakona o splošnem upravnem postopku, v nadaljevanju ZUP)
 8. Ob predpostavki, da je pravilna ugotovitev toženke, na kateri izpodbijana odločba temelji, da tožnica tega zahtevka ni vložila do navedenega roka (5. 1. 1999), saj tej ugotovitvi tožnica v tožbi izrecno ne ugovarja, pa ostaja sporno, ali so bili za vložitev zahtevka do navedenega roka (5. 1. 1999) izpolnjeni vsebinski pogoji po določbi iz 26. člena ZDen.
 9. Sodišče soglaša z razlogi organa, da je rok za vložitev zahtevkov iz naslova zmanjšanja vrednosti vrnjenih nepremičnin potekel 5. 1. 1999 ter da je navedeni rok treba šteti za materialni prekluzivni rok. Takšno razlago je razvila sodna praksa po uveljavitvi novele ZDen-B, ki je uvedla posebne roke za uveljavitev odškodnine do polne vrednosti vrnjenih nepremičnin. Ureditev 26. člena ZDen pred novelo ZDen-B posebnih rokov za uveljavitev take odškodnine namreč ni poznala.
 10. Vendar pa iz sodbe Vrhovnega sodišča X Ips 266/2014 z dne 23. 3. 2016 izhaja, da je za priznanje odškodnine po 26. členu ZDen pravno relevantna okoliščina tudi čas nastanka bistvene manjvrednosti nepremičnine. V zvezi s stališčem, da je rok iz 26. člena ZDen-B (kot rečeno, je iztekel 5. 1. 1999) materialni prekluzivni rok, tudi v primerih, ko do začetka veljavnosti novele še ni bilo odločeno s pravnomočno odločbo, Vrhovno sodišče v točki 17 citirane sodbe poudarja, da denacionalizacijskemu upravičencu ni mogoče naložiti, da zahtevek zaradi manjvrednosti vloži v trenutku, ko zanj še niso bili izpolnjeni vsebinski pogoji po določbi 26. člena ZDen.
 11. Prav to, da v trenutku sprejetja ZDen-B ni razpolagala s toliko znanimi podatki, da bi zahtevo iz naslova zmanjšanja vrednosti podržavljenega premoženja lahko opredelila, pa smiselno ugovarja tožnica v predmetni tožbi.
 12. V primeru, ko je do manjvrednosti prišlo po poteku roka iz 26. člena ZDen-B in do izdaje odločbe o denacionalizaciji, s katero je bilo upravičencu vrnjena nepremičnina v naravi, je upravičenec, ki je zahtevo vložil do izdaje odločbe o denacionalizaciji, le-to vložil pravočasno.
 13. Ker iz izpodbijane odločbe ne izhaja, kdaj je do zmanjšanja vrednosti nepremičnin, ki jo tožnica s svojim zahtevkom uveljavlja, prišlo, je sodišče tožbi ugodilo in 3. točko izpodbijane odločbe odpravilo. V ponovnem postopku reševanja zadeve bo morala toženka ugotoviti, kdaj je tožnica prvič podala odškodninski zahtevek zaradi zmanjšanja vrednosti predmetnih podržavljenih nepremičnin, na katerem temelju tožnica utemeljuje svoj odškodninski zahtevek v višini 43.177,59 EUR, kdaj je do nastanka temelja te škode (ali več) prišlo in nato ponovno odločiti v skladu s stališčem, ki ga je sodišče podalo v skladu s citirano sodbo Vrhovnega sodišča.
 14. Ker je bilo v denacionalizacijskem postopku napačno uporabljeno materialno pravo, posledično pa tudi nepopolno ugotovljeno dejansko stanje, je izpodbijana 3. točka navedene toženkine odločbe nezakonita. Sodišče jo je na podlagi 4. in 2. točke prvega odstavka 64. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) odpravilo in zadevo na podlagi tretjega odstavka istega člena vrnilo toženki v ponovni postopek. Sodišče je v skladu z določbami 59. člena ZUS-1 odločilo na seji, ker je že na podlagi tožbe, izpodbijanega akta ter upravnih spisov očitno, da je potrebno tožbi ugoditi in upravni akt odpraviti, stranki z interesom pa na tožbi niti nista odgovorili. Poleg tega tožnik v zvezi s predlaganimi dokazi (izvedeniško mnenje, zaslišanje ...) ni navedel, v zvezi s katerimi pravno pomembnimi dejstvi so predlagani. O stvari sami pa ni odločalo, ker podatki postopka za to niso dali zanesljive podlage.
 15. Ker je sodišče ugodilo tožbi in odpravilo izpodbijani upravni akt, je tožnica v skladu s tretjim odstavkom 25. člena ZUS-1 glede na opravljena procesna dejanja in način obravnavanja zadeve upravičena do povračila stroškov postopka v pavšalnem znesku v skladu s Pravilnikom o povrnitvi stroškov tožniku v upravnem sporu (v nadaljevanju Pravilnik). Ker je bila zadeva rešena na seji, tožnico pa je v postopku zastopal pooblaščenec, ki je odvetnik, se ji priznajo stroški v višini 285,00 EUR (drugi odstavek 3. člena Pravilnika), povišani za 22% DDV, torej za 62,70 EUR. Zakonske zamudne obresti od stroškov sodnega postopka tečejo od poteka roka za njihovo prostovoljno plačilo (prvi odstavek 299. člena Obligacijskega zakonika; OZ).
 Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o denacionalizaciji (1998) - ZDen-B - člen 26
 Zakon o denacionalizaciji (1991) - ZDen - člen 26
 Sklep II Ips 689/2006
 P2RvYy0yMDE1MDgxMTExNDIxMDc2


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 6.10.2007
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 235/24
 Žaloba podaná dne 15. srpna 2007 – Nizozemské království v. Komise
 (Věc T-309/07)
 (2007/C 235/45)
 Jednací jazyk: nizozemština
 Účastníci řízení
 Žalobce: Nizozemské království (zástupci: C. Wissels, M. de Grave a Y. de Vries, zmocněnci)
 Žalovaná: Komise Evropských společenství
 Návrhová žádání žalobce
 —
 zrušit rozhodnutí 2007/395 v rozsahu, v němž má Komise za to, že její schválení podle čl. 95 odst. 6 ES je nezbytné pro zachování nizozemských právních předpisů o používání chlorovaných parafinů s krátkými řetězci, které nejsou uvedeny ve směrnici 2002/45;
 —
 uložit Komisi náhradu nákladů řízení.
 Žalobní důvody a hlavní argumenty
 Uplatněné důvody a argumenty odpovídají těm, které jsou uvedeny ve věci T-234/04 Nizozemsko v. Komise (dříve C-103/04) (1).
 (1) Úř. věst. 2004, C 94, s. 30.


text:
 25.8.2014
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 282/55
 Prasība, kas celta 2014. gada 2. jūlijā – Sertrans Catalunya/Komisija
 (Lieta T-504/14)
 2014/C 282/73
 Tiesvedības valoda – spāņu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Sertrans Catalunya, SA (Barselona, Spānija) (pārstāvis – J. De Juan Casadevall, abogado)
 Atbildētāja: Eiropas Komisija
 Prasītājas prasījumi:
 —
 atcelt apstrīdēto lēmumu;
 —
 pakārtoti, gadījumā, ja SFLS tiek atzīts par valsts atbalstu, tā atgūšanu pieprasīt tikai līdz datumam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts lēmums par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, proti, 2011. gada 21. septembrim, un
 —
 piespriest Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Tiek izvirzīti tādi paši pamati un galvenie argumenti kā lietā T-500/14 Derivados del Flúor/Komisija jau izklāstītie.


type: legislation

text:
 15.3.2018
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 72/12
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) 2018/399
 z dnia 1 marca 2018 r.
 rejestrujące w rejestrze chronionych nazw pochodzenia i chronionych oznaczeń geograficznych nazwę [„Beelitzer Spargel” (ChOG)]
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 1151/2012 z dnia 21 listopada 2012 r. w sprawie systemów jakości produktów rolnych i środków spożywczych (1), w szczególności jego art. 52 ust. 2,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Zgodnie z art. 50 ust. 2 lit. a) rozporządzenia (UE) nr 1151/2012 wniosek Niemiec o rejestrację nazwy „Beelitzer Spargel” został opublikowany w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej
 (2).
 (2)
 Do Komisji nie wpłynęło żadne oświadczenie o sprzeciwie zgodnie z art. 51 rozporządzenia (WE) nr 1151/2012, nazwę „Beelitzer Spargel” należy zatem zarejestrować,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Nazwa „Beelitzer Spargel” (ChOG) zostaje zarejestrowana.
 Nazwa, o której mowa w akapicie pierwszym, określa produkt należący do klasy 1.6. Owoce, warzywa i zboża świeże lub przetworzone, zgodnie z załącznikiem XI do rozporządzenia wykonawczego Komisji (UE) nr 668/2014 (3).
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie dwudziestego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 1 marca 2018 r.
 W imieniu Komisji,
 za Przewodniczącego,
 Phil HOGAN
 Członek Komisji
 (1) Dz.U. L 343 z 14.12.2012, s. 1.
 (2) Dz.U. C 388 z 17.11.2017, s. 9.
 (3) Rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 668/2014 z dnia 13 czerwca 2014 r. ustanawiające zasady stosowania rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 1151/2012 w sprawie systemów jakości produktów rolnych i środków spożywczych (Dz.U. L 179 z 19.6.2014, s. 36).


type: wikipedia

text:
Harry Wharfedale Tennant Garnett (16 September 1851 – 27 April 1928) was an English rugby union footballer who played in the 1870s, and rugby union administrator of the 1890s. He played at representative level for England, and Yorkshire (captain), and at club level for Bradford FC (captain), and Yorkshire Wanderers, as a forward, e.g. front row, lock, or back row. Prior to Tuesday 27 August 1895, Bradford FC was a rugby union club, it then became a rugby league club, and since 1907 it has been the association football (soccer) club Bradford Park Avenue.
 Background
 Harry Garnett was born in Otley, West Riding of Yorkshire, and he died aged 76 in Wharfedale, West Riding of Yorkshire.
 Playing career
 Harry Garnett refused to wear shin pads or stockings during matches.
 International honours
 Harry Garnett won a cap for England while at Bradford FC in 1877 against Scotland.
 County honours
 Harry Garnett won caps for Yorkshire while at Bradford FC.
 Change of Code
 When Bradford FC converted from the rugby union code to the rugby league code on Tuesday 27 August 1895, Harry Garnett would have been 43. Consequently, he would have probably been too old to have been both a rugby union and rugby league footballer for Bradford FC, and as he was an RFU official , it is very unlikely that he would have gone on to have Rugby League (Northern Union) affiliations.
 Genealogical information
 Harry Garnett's marriage to Rebecca Mary Theresa (née Wardle) (born second 1⁄4 1859 in Leicester district – died fourth1⁄4 1924 in Wharfedale district) was registered during fourth 1⁄4 1880 in Strand district.
 He is not related to former Yorkshire player Terry Garnett.
 References
 External links
 Biography of Arthur Budd with an 1890–91 RFU Committee photograph including Harry Garnett
 Search for "Garnett" at rugbyleagueproject.org (RL)
 Photograph "Harry Wharfedale Tennant Garnett - Harry Wharfedale Tennant Garnett, Bradford Captain - Date: 01/01/1887" at rlhp.co.uk
 Football; the Rugby union game
 1851 births
 1928 deaths
 Bradford F.C. players
 England international rugby union players
 English rugby union players
 People from Otley
 Rugby union forwards
 Rugby union players from Leeds
 Rugby union officials
 Yorkshire County RFU players
 Yorkshire Wanderers players


type: contracts

text:
 19.5.2016
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 129/43
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 59/2015
 ze dne 20. března 2015,
 kterým se mění příloha XI (Elektronické komunikace, audiovizuální služby a informační společnost) Dohody o EHP [2016/742]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Doporučení Komise 2013/466/EU ze dne 11. září 2013 o konzistentních povinnostech nediskriminace a metodikách výpočtu nákladů s cílem podpořit hospodářskou soutěž a zlepšit podmínky pro investice do širokopásmového připojení (1) by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Příloha XI Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V příloze XI Dohody o EHP se pod nadpisem „AKTY, KTERÉ BEROU SMLUVNÍ STRANY NA VĚDOMÍ“ za bod 26 m (doporučení Komise 2010/167/EU) doplňuje nový bod, který zní:
 „26n.
 32013 H 0466: doporučení Komise 2013/466/EU ze dne 11. září 2013 o konzistentních povinnostech nediskriminace a metodikách výpočtu nákladů s cílem podpořit hospodářskou soutěž a zlepšit podmínky pro investice do širokopásmového připojení (Úř. věst. L 251, 21.9.2013, s. 13).“
 Článek 2
 Znění doporučení 2013/466/EU v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 21. března 2015 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 20. března 2015.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 251, 21.9.2013, s. 13.
 (*) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 20.7.2015
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 236/22
 Αίτηση προδικαστικής αποφάσεως την οποία υπέβαλε το Sächsisches Oberverwaltungsgericht (Γερμανία) στις 30 Μαρτίου 2015 — Bundesbeauftragter für Asylangelegenheiten κατά N
 (Υπόθεση C-150/15)
 (2015/C 236/31)
 Γλώσσα διαδικασίας: η γερμανική
 Αιτούν δικαστήριο
 Sächsisches Oberverwaltungsgericht
 Διάδικοι στην υπόθεση της κύριας δίκης
 Εκκαλών: Bundesbeauftragter für Asylangelegenheiten
 Εφεσίβλητος: N
 Έτερος διάδικος: Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της Γερμανίας
 Προδικαστικά ερωτήματα
 1)
 Πρέπει το άρθρο 9, παράγραφος 1, στοιχείο α', σε συνδυασμό με το άρθρο 10, παράγραφος 1, στοιχείο β', της οδηγίας 2011/95/EΕ (1) να ερμηνευθεί υπό την έννοια:
 α)
 ότι συντρέχει περίπτωση σοβαρής παραβιάσεως της κατοχυρωμένης από το άρθρο 10, παράγραφος 1, του Χάρτη Θεμελιωδών Δικαιωμάτων και από το άρθρο 9, παράγραφος 1, ΕΣΔΑ θρησκευτικής ελευθερίας και, ως εκ τούτου, ότι στοιχειοθετείται πράξη διώξεως δυνάμει του άρθρου 9, παράγραφος 1, στοιχείο α', της οδηγίας, όταν θρησκευτικές πράξεις ή συμπεριφορές επιτασσόμενες από δογματική διδασκαλία, την οποία ομολογεί εμπράκτως ο αιτών, και αποτελούσες βασικό στοιχείο της, ή στηριζόμενες επί των θρησκευτικών πεποιθήσεων του αιτούντος υπό την έννοια ότι ενέχουν ιδιαίτερη σημασία για τη θρησκευτική του ταυτότητα, απαγορεύονται στην οικεία χώρα καταγωγής διά της επιβολής ποινικών κυρώσεων,
 ή
 β)
 απαιτείται όπως ο αιτών, ο οποίος ομολογεί εμπράκτως μια συγκεκριμένη δογματική διδασκαλία, αποδεικνύει περαιτέρω ότι οι επιτασσόμενες από αυτή τη δογματική διδασκαλία ως βασικό στοιχείο τους θρησκευτικές πράξεις ή συμπεριφορές, οι οποίες αποτελούν στη χώρα καταγωγής του απαγορευμένη επί ποινή πράξη εκδηλώσεως της θρησκευτικής πίστεως, ενέχουν «ιδιαίτερη σημασία» για τη διατήρηση της θρησκευτικής του ταυτότητας και, υπό την έννοια αυτή, δεν μπορεί «να απέχει από αυτές»;
 2)
 Πρέπει το άρθρο 9, παράγραφος 3, σε συνδυασμό με το άρθρο 2, στοιχείο δ', της οδηγίας 2011/95/EΕ να ερμηνευθεί υπό την έννοια ότι,
 για τη διαπίστωση ότι συντρέχει δικαιολογημένος φόβος διώξεως και πραγματικός κίνδυνος (real risk) διώξεως ή απάνθρωπης ή εξευτελιστικής μεταχειρίσεως ή τιμωρίας από κάποιον από τους μνημονευόμενους στο άρθρο 6 της οδηγίας 2011/95/EΕ υπεύθυνους,
 σε σχέση με θρησκευτικές πράξεις ή συμπεριφορές επιτασσόμενες από δογματική διδασκαλία, την οποία ομολογεί εμπράκτως ο αιτών, και αποτελούσες βασικό στοιχείο της ή οι οποίες στηρίζονται επί των θρησκευτικών πεποιθήσεων του αιτούντος υπό την έννοια ότι αυτές ενέχουν ιδιαίτερη σημασία για τη θρησκευτική του ταυτότητα και απαγορεύονται στην χώρα καταγωγής του διά της επιβολής ποινικών κυρώσεων,
 α)
 απαιτείται αξιολογική εκτίμηση της σχέσεως αναλογίας μεταξύ του αριθμού των οπαδών των θρησκευτικών πεποιθήσεων του αιτούντος οι οποίοι ομολογούν εμπράκτως τη θρησκευτική τους πίστη με τον αριθμό των πράξεων διώξεως που όντως σημειώθηκαν λόγω αυτών των θρησκευτικών πράξεων στη χώρα καταγωγής του αιτούντος και συνεκτίμηση των τυχόν αβεβαιοτήτων και των τυχόν αστάθμητων παραγόντων στο πλαίσιο των πρακτικών που ακολουθεί το κράτος ως προς την άσκηση ποινικής διώξεως,
 ή
 β)
 αρκεί το γεγονός ότι μπορεί, στο πλαίσιο των πρακτικών που ακολουθούν οι κρατικές αρχές στη χώρα καταγωγής ως προς την άσκηση ποινικής διώξεως, να αποδειχθεί η εφαρμογή στην πράξη των διατάξεων που απαγορεύουν διά της επιβολής ποινικών κυρώσεων θρησκευτικές πράξεις ή συμπεριφορές επιτασσόμενες από δογματική διδασκαλία, που ομολογεί εμπράκτως ο αιτών και αποτελούσες βασικό στοιχείο της, ή στηριζόμενες επί των θρησκευτικών πεποιθήσεων του αιτούντος υπό την έννοια ότι ενέχουν ιδιαίτερη σημασία για τη θρησκευτική του ταυτότητα;
 3)
 Συνάδει διάταξη του εθνικού δικονομικού δικαίου, η οποία προβλέπει ότι το δικαστήριο της ουσίας δεσμεύεται από τις νομικές εκτιμήσεις του αναιρετικού δικαστηρίου (εν προκειμένω: άρθρο 144, παράγραφος 6, VwGO), με την αρχή της υπεροχής του δικαίου της Ένωσης, όταν το δικαστήριο της ουσίας προτίθεται να ερμηνεύσει κανόνα του δικαίου της Ένωσης κατά τρόπο διαφορετικό από ό,τι το αναιρετικό δικαστήριο, πλην όμως αυτή η ερμηνεία του δικαίου της Ένωσης δεν είναι επιτρεπτή, ακόμη και μετά την ολοκλήρωση της προδικαστικής διαδικασίας του άρθρου 267, δεύτερο εδάφιο, ΣΛΕΕ, εκ του λόγου ότι βάσει του εθνικού δικαίου η νομική εκτίμηση του αναιρετικού δικαστηρίου είναι δεσμευτική;
 (1) Οδηγία 2011/95/ΕΕ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 13ης Δεκεμβρίου 2011, σχετικά με τις απαιτήσεις για την αναγνώριση των υπηκόων τρίτων χωρών ή των απάτριδων ως δικαιούχων διεθνούς προστασίας, για ένα ενιαίο καθεστώς για τους πρόσφυγες ή για τα άτομα που δικαιούνται επικουρική προστασία και για το περιεχόμενο της παρεχόμενης προστασίας (EE L 337, σ. 9).


text:
Is í Grozny (Rúisis: Грозный; Seisnis: Соьлжа-ГIала, Sölƶa-Ġala) príomhchathair na Seisnia. Tá an chathair suite i ndeisceart na Rúise, cois Sunzha. Dar le daonáireamh na bliana 2002, bhí cónaí ar 210,720 daoine sa chathair. Sa bhliain 2008 bhí 226 101 duine ina gcónaí i nGrozny.
 Stair
 Dún
 Bhunaigh na Rúisigh an chathair sa bhliain 1818 mar dhún cogaíochta. Tar éis an chogaidh fuair an áit stádas baile. Tháinig na mílte daoine go dtí an baile ar thóir ola. In 1897 ní raibh ach 15,600 ina gcónaí sa bhaile ach i 1913 bhí níos mó ná 30,000 ann.
 Príomchathair réigiúin
 Bhunaíodh cúige féinrialaitheach na Seisneach ar 30 Samhain 1922, agus roghnaíodh Grozny mar phríomhchathair uirthi. Ba Rúisigh iad formhór mhuintir Grozny, ach bhí líon na Seisneach ann ag méadú agus iad ag teacht isteach ón réiigiún máguaird. Thóg na húdaráis a lán tithe sa chathair agus osclaíodh ollscoil agus aerfort. Faoi 1989 bhí breis is 400,000 duine ina gcónaí sa chathair.
 Daoine cáiliúla as Grozny
 Lyudmila Turishcheva
 Ramzan Kadyrov
 Macca Sagaidhpova
 An tSeisnia
 Cathracha na Rúise
 Cathracha


type: other

text:
ADHD TEST för vuxna - Godkänt av http://adhd-npf.com/
 Uploaded by ADHD and ADD
 Description: ADHD Testet, för Vuxna det är precis samma kvalitetstest som du hittar på:"http://adhd-npf.com/adhd-vuxen-test/" ADHD och ADD. Många vuxna har levt med uppmärksamhets störning/hyperaktivitet (vuxe...
 ADHD Testet, för Vuxna det är precis samma kvalitetstest som du hittar på:"http://adhd-npf.com/adhd-vuxen-test/" ADHD och ADD. Många vuxna har levt med uppmärksamhets störning/hyperaktivitet (vuxen-ADHD) utan att förstå det. Hur kommer det sig? Det kan bero på att symtomen ofta misstolkas som tecken på ett stressigt liv. Om du under större delen av ditt liv känt denna typ av påfrestning, kan det vara så att du har vuxen-ADHD är ett tillstånd som din läkare kan hjälpa till med att utreda och behandla. Följande frågeformulär kan fungera som utgångspunkt fäör att hjÃ¤lpa dig känna igen tecken/symtom på vuxen-ADHD, men det är inte tänkt att ersätta konsultation hos läkare eller annan specialist. En korrekt diagnos kan endast sttällas genom en klinisk bedömmning. Oavsett svaren på dessa frågor uppmanas du att diskutera eventuella funderingar kring utredning och behandling av vuxen-ADHD med din läkare. Denna screeningsdel ur Själlvrapportskalan (ASRS-VI.I) är avsedd för personer som är 18 år eller äldre. Copyright WHO. Testet är Godkänt av kvalitetsgruppen på: ADHD och ADD http://adhd-npf.com/adhd-history/
 Vuxen-ADHD Självrapportskala (ASRS-v1.
 1) Instruktioner till Symtom-checklistan
 Frågorna på baksidan är tänkta att stimulera en dialog mellan dig och dina patienter och att hjälpa till att bekräfta om de uppvisar ADHD-symtom. Beskrivning: Symtom-checklistan är ett instrument som består av de arton kriterierna enligt DSM-IVTR. Sex av de arton frågorna har visat sig vara de som är mest prediktiva av ADHD-symtom. Dessa sex frågor utgör grunden för ASRS Screener v1.1 och utgör även del A av Symtom-checklistan. Del B av Symtom-checklistan innehåller de återstående tolv frågorna. Instruktioner: Symtom 1. 2. Be patienten fylla i både del A och B av Symtom-checklistan genom att markera med ett kryss i den ruta som bäst motsvarar förekomsten av varje symtom. Lägg ihop värdena för del A. Om fyra eller fler kryss är markerade i de mörkt skuggade rutorna inom del A uppvisar patienten symtom som i hög grad överensstämmer med ADHD hos vuxna och motiverar vidare utredning. Symtomfrekvensen som markerats i del B ger ytterligare tecken och kan fungera som en vägvisning vad det gäller patientens symtom. Notera särskilt de kryss som hamnar inom det skuggade området. De frekvensbaserade svarsalternativen uppvisar större känslighet för vissa frågor. Inget totalvärde eller diagnostisk sannolikhet används för dessa tolv frågor. Det har visat sig att de sex frågorna under del A är de som är mest prediktiva för störningen och fungerar bäst som screening instrument.
 Funktionsnedsättning: 1. 2. 3. Gå igenom hela Symtom-checklistan med dina patienter och gör en bedömning av graden av funktionsnedsättning förknippad med symtomen. Beakta arbeta/skola, den sociala omgivningen och familjeförhållanden. Frekvensen av symtom står ofta i relation till symtomens allvar. Därför kan checklistan vara vägledande i bedömningen av funktionsnedsättningar. Om dina patienter har frekventa symtom kan det var idé att be dem förklara hur dessa problem har påverkat deras förmåga att sköta arbetet, hemmet eller komma överens med andra människor, såsom make/maka/sambo.
 Sjukdomshistoria: 1. Gör en bedömning av förekomsten av dessa symtom eller liknande symtom i barndomen. Vuxna med ADHD har inte nödvändigtvis fått diagnosen som barn. För att göra en bedömning av patientens historia, sök efter tecken på tidiga och ihållande problem med uppmärksamhet eller självkontroll. Vissa betydande symtom bör ha funnits i barndomen, men en fullständig sjukdomsbild är inte nödvändig.
 Vuxen-ADHD Självrapportskala (ASRS-v1.1) - Symtom-checklista
 Patientens namn Dagens datum Mycket ofta Del A Del B Aldrig Ibland Sällan
 Besvara frågorna nedan genom att skatta dig själv med hjälp av skalan till höger. För varje fråga, sätt ett kryss i den ruta som bäst beskriver hur du har känt och betett dig de senaste 6 månaderna. Lämna gärna den ifyllda checklistan till din läkare vid dagens besök så att ni tillsammans kan gå igenom resultatet. 1. Hur ofta har du svårigheter med att avsluta de sista detaljerna i en uppgift/ett projekt när de mer krävande momenten har avklarats? 2. Hur ofta har du svårigheter med att få ordning på saker och ting när du ska utföra en uppgift som kräver organisation? 3. Hur ofta har du problem att komma ihåg avtalade möten, t ex läkarbesök, eller åtaganden? 4. Hur ofta händer det att du undviker eller skjuter på att sätta igång med en uppgift som kräver mycket tankemöda? 5. Hur ofta händer det att du sitter och plockar med något, eller skruvar på dig och rör händer eller fötter när du är tvungen att sitta en längre stund? 6. Hur ofta känner du dig överaktiv och tvungen att hålla igång, som om du gick på högvarv? 7. Hur ofta händer det att du gör slarvfel när du arbetar med en tråkig eller svår uppgift? 8. Hur ofta händer det att du har svårt att hålla kvar uppmärksamheten när du utför tråkigt eller monotont arbete? 9. Hur ofta händer det att du har svårt att koncentrera dig på vad folk säger, även när de pratar direkt till dig? 10. Hur ofta händer det att du förlägger eller har svårt att hitta saker hemma eller på arbetet? 11. Hur ofta händer det att du distraheras av händelser eller ljud i din omgivning? 12. Hur ofta händer det att du lämnar din plats under möten eller i andra situationer där du förväntas sitta kvar? 13. Hur ofta händer det att du känner dig rastlös eller har svårt att vara stilla? 14. Hur ofta händer det att du har svårt att gå ner i varv och koppla av när du har en stund över? 15. Hur ofta händer det att du kommer på dig med att prata för mycket i sociala sammanhang? 16. Hur ofta händer det att du avslutar meningar åt dem du talar med, innan de själva hinner avsluta dem? 17. Hur ofta händer det att du har svårt att vänta på din tur i situationer då det krävs? 18. Hur ofta händer det att du avbryter/stör andra när de är upptagna?


text:
Vito Bratta (Staten Island, Nova Iorque, 1 de julho de 1961) foi o guitarrista e compositor da banda White Lion (1983-1992).
 Após a dissolução do White Lion, Bratta produziu um álbum para o CPR banda pela Atlantic Records. Bratta não esteve envolvido na indústria musical, a qualquer título desde 1994. Ele disse ser actualmente a viver em sua casa da infância em Staten Island com sua mãe idosa.
 Vito foi eleito por 6 vezes o melhor guitarrista do mundo de glam metal (1985 - 1991) segundo a Rolling Stones.
 Guitarristas dos Estados Unidos
 Naturais de Staten Island


text:
 20.6.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 237/29
 Iarraidh ar réamhrialú ón Tribunale di Bolzano (an Iodáil) a taisceadh an 8 Márta 2022 – Imeachtaí coiriúla in aghaidh Daoine anaithnide
 (Cás C-178/22)
 (2022/C 237/38)
 Teanga an cháis: an Iodáilis
 An chúirt a rinne an tarchur
 Tribunale di Bolzano
 Páirtí sna príomhimeachtaí
 Daoine anaithnide
 An cheist a tharchuirtear
 An gcuirtear cosc le hAirteagal 15(1) de Threoir 2002/58/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 12 Iúil 2002 (1) ar fhoráil den dlí náisiúnta amhail an fhoráil atá in Airteagal 132 de Fhoraithne Reachtach Uimh. 196 an 30 Meitheamh 2003 (an Cód Príobháideachais), ar leasaíodh mír 3 di le Dlí Foraithne Uimh. 132 an 30 Meán Fómhair 2021, a tiontaíodh maille le leasuithe i nDlí Uimh. 178 an 23 Samhain 2021 agus, ina leagan reatha, dá bhforáiltear mar a leanas:
 3.
 Laistigh den tréimhse coinneála arna leagan síos le dlí, má tá dóthain fianaise ann go ndearnadh cion a fhorordaítear leis an dlí pionós príosúnacht saoil nó pionós príosúnacht nach lú ná trí bliana, arna gcinneadh i gcomhréir le hAirteagal 4 den Chód um Nós Imeachta Coiriúil, nó cion i leith bagairt agus ciapadh nó suaitheadh a chur ar dhaoine trí theileafóin, i gcás ina bhfuil an bhagairt, an ciapadh agus an suaitheadh tromchúiseach, féadfar sonraí a fháil, i gcás inarb ábhartha chun na fíorais a shuí, le réamhúdarú na Cúirte, trí ordú réasúnaithe, arna iarraidh sin ón ionchúisitheoir poiblí nó le hiarratas ó ionadaí dlíthiúil an chosantóra, duine atá faoi imscrúdú, duine díobhálaithe agus aon páirtí príobháideach eile?
 (1) Treoir 2002/58/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 12 Iúil 2002 maidir le sonraí pearsanta a phróiseáil agus maidir le cosaint príobháideachais san earnáil cumarsáide leictreonaí (Treoir um príobháideachas agus cumarsáid leictreonach) (IO 2002,L 201, lch. 37).


text:
 11.2.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 40/9
 RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 125/2014
 af 10. februar 2014
 om gennemførelse af artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) nr. 714/2013
 RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 af 27. december 2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (1), særlig artikel 2, stk. 3, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Rådet vedtog den 25. juli 2013 gennemførelsesforordning (EU) nr. 714/2013 (2) om gennemførelse af artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2580/2001, der ajourfører listen over de personer, grupper og enheder, som forordning (EF) nr. 2580/2001 finder anvendelse på (»listen«).
 (2)
 Rådet har, hvor det var praktisk muligt, forelagt alle personer, grupper og enheder en begrundelse for, hvorfor de er opført på listen.
 (3)
 I en bekendtgørelse offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende gjorde Rådet de personer, grupper og enheder, der er opført på listen, opmærksom på, at det havde besluttet at bevare dem herpå. Rådet gjorde også de pågældende personer, grupper og enheder opmærksom på, at de kan indgive en anmodning om at få Rådets begrundelse for, hvorfor de er opført på listen, medmindre begrundelsen allerede er meddelt dem.
 (4)
 Rådet har foretaget en gennemgang af listen som krævet i artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2580/2001. Det har i den forbindelse taget hensyn til de bemærkninger, som de pågældende har indgivet til Rådet.
 (5)
 Rådet har konkluderet, at der ikke længere er grund til at bevare en bestemt gruppe på listen.
 (6)
 Rådet har også konkluderet, at de andre personer, grupper og enheder, der er opført på listen, har været involveret i terrorhandlinger som omhandlet i artikel 1, stk. 2 og 3, i fælles holdning 2001/931/FUSP (3), at der er truffet en afgørelse om dem af en kompetent myndighed som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i nævnte fælles holdning, og at de fortsat bør være omfattet af de specifikke restriktive foranstaltninger, der er fastsat i forordning (EF) nr. 2580/2001.
 (7)
 Listen bør ajourføres i overensstemmelse hermed, og gennemførelsesforordning (EU) nr. 714/2013 bør ophæves —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Den liste, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2580/2001, findes i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Gennemførelsesforordning (EU) nr. 714/2013 ophæves.
 Artikel 3
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2014.
 På Rådets vegne
 C. ASHTON
 Formand
 (1) EFT L 344 af 28.12.2001, s. 70.
 (2) Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 714/2013 af 25. juli 2013 om gennemførelse af artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1169/2012 (EUT L 201 af 26.7.2013, s. 10).
 (3) Rådets fælles holdning 2001/931/FUSP af 27. december 2001 om anvendelse af specifikke foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme (EFT L 344 af 28.12.2001, s. 93).
 BILAG
 Liste over personer, grupper og enheder, jf. artikel 1
 1. PERSONER
 1.
 ABDOLLAHI, Hamed (alias Mustafa Abdullahi), født den 11. august 1960 i Iran. Pasnr.: D9004878
 2.
 AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, født i Al Ihsa (Saudi-Arabien), saudiarabisk statsborger
 3.
 AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, født den 16. oktober 1966 i Tarut (Saudi-Arabien), saudiarabisk statsborger
 4.
 ARBABSIAR, Manssor (alias Mansour Arbabsiar), født den 6. eller 15. marts 1955 i Iran. Iransk og amerikansk statsborger. Pasnr.: C2002515 (Iran); pasnr.: 477845448 (USA). Nationalt ID-nr.: 07442833, udløbsdato den 15. marts 2016 (amerikansk kørekort)
 5.
 BOUYERI, Mohammed (alias Abu ZUBAIR, alias SOBIAR, alias Abu ZOUBAIR), født den 8. marts 1978 i Amsterdam (Nederlandene) — medlem af »Hofstadgroep«
 6.
 FAHAS, Sofiane Yacine, født den 10. september 1971 i Algier (Algeriet) — medlem af »al-Takfir« og »al-Hijra«
 7.
 IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, Ahmed, alias SA-ID, alias SALWWAN, Samir), Libanon, født i 1963 i Libanon, libanesisk statsborger
 8.
 MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem, alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith, alias WADOOD, Khalid Adbul), født den 14. april 1965 eller den 1. marts 1964 i Pakistan. Pasnr.: 488555
 9.
 SHAHLAI, Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala'i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla'i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), født cirka 1957 i Iran. Adresser: 1) Kermanshah, Iran, 2) Mehran militærbase, Ilamprovinsen, Iran
 10.
 SHAKURI, Ali Gholam, født cirka 1965 i Teheran, Iran
 11.
 SOLEIMANI, Qasem (alias Ghasem Soleymani, alias Qasmi Sulayman, alias Qasem Soleymani, alias Qasem Solaimani, alias Qasem Salimani, alias Qasem Solemani, alias Qasem Sulaimani, alias Qasem Sulemani), født den 11. marts 1957 i Iran. Iransk statsborger. Pasnr.: 008827 (iransk diplomatpas), udstedt 1999. Titel: generalmajor.
 2. GRUPPER OG ENHEDER
 1.
 »Abu Nidal Organisation« — »ANO« (alias »Fatah Revolutionary Council«, alias »Arab Revolutionary Brigades«, alias »Black September« (»Sorte September«), alias »Revolutionary Organisation of Socialist Muslims«)
 2.
 »al-Aqsa Martyrs' Brigade« (»al-Aqsa-Martyrernes Brigade«)
 3.
 »al-Aqsa eV«
 4.
 »al-Takfir« og »al-Hijra«
 5.
 »Babbar Khalsa«
 6.
 »Det Filippinske Kommunistparti«, herunder »New People's Army« – »NPA«, Filippinerne
 7.
 »Gama’a al-Islamiyya« (alias »al-Gama’a al-Islamiyya«) (»Islamisk Gruppe« – »IG«)
 8.
 »İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi« — »IBDA-C« (»Great Islamic Eastern Warriors Front«)
 9.
 »Hamas«, herunder »Hamas-Izz al-Din al-Qassem«
 10.
 »Hizballah Military Wing« (Hizbollahs militære gren) (alias »Hezbollah Military Wing«, alias »Hizbullah Military Wing«, alias »Hizbollah Military Wing«, alias »Hezballah Military Wing«, alias »Hisbollah Military Wing«, alias »Hizbu'llah Military Wing«, alias »Hizb Allah Military Wing«, alias »Jihad Council« (og alle de enheder, der refererer til den, herunder den eksterne sikkerhedsorganisation))
 11.
 »Hizbul Mujahideen« – »HM«
 12.
 »Hofstadgroep«
 13.
 »Holy Land Foundation for Relief and Development«
 14.
 »International Sikh Youth Federation« – »ISYF«
 15.
 »Khalistan Zindabad Force« – »KZF«
 16.
 »Det Kurdiske Arbejderparti« — »PKK« (alias »KADEK«, alias »KONGRA-GEL«)
 17.
 De Tamilske Tigre (LTTE)
 18.
 »Ejército de Liberación Nacional« (»Den Nationale Befrielseshær«)
 19.
 Palæstinensisk Islamisk Jihad (PIJ)
 20.
 »Popular Front for the Liberation of Palestine« (»Folkefronten til Palæstinas Befrielse«) – »PFLP«
 21.
 »Popular Front for the Liberation of Palestine — General Command« (»Folkefronten til Palæstinas Befrielse — Generalkommandoen«) (alias »PFLP — General Command«)
 22.
 »Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia« — »FARC« (»Colombias Væbnede Revolutionære Styrker«)
 23.
 »Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi« — »DHKP/C« (alias »Devrimci Sol« (»Revolutionary Left«), alias »Dev Sol«) (»Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party«)
 24.
 »Sendero Luminoso« — »SL« (»Den Lysende Sti«)
 25.
 »Teyrbazen Azadiya Kurdistan« — »TAK« (alias »Kurdistan Freedom Falcons«, alias »Kurdistan Freedom Hawks«).


text:
 17.12.2011
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 370/15
 2011 m. spalio 27 d. Teisingumo Teismo (šeštoji kolegija) sprendimas byloje Europos Komisija prieš Graikijos Respubliką
 (Byla C-601/10) (1)
 (Valstybės įsipareigojimų neįvykdymas - Direktyvos 92/50/EEB ir 2004/18/EB - Viešojo paslaugų pirkimo sutartys - Papildomos kadastro ir miestų planavimo paslaugos - Derybų procedūra nepaskelbus konkurso)
 2011/C 370/25
 Proceso kalba: graikų
 Šalys
 Ieškovė: Europos Komisija, atstovaujama M. Patakia ir D. Kukovec
 Atsakovė: Graikijos Respublika, atstovaujama S. Chala ir D. Tsagkaraki
 Dalykas
 Valstybės įsipareigojimų neįvykdymas — 1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyvos 92/50/EEB dėl viešojo paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (OL L 209, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 6 sk. 1 t., p. 322) 8 straipsnio ir 11 straipsnio 3 dalies bei 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (OL L 134, p. 114; 2004 specialusis leidimas lietuvių k., 6 sk., 7 t., p. 132) 20 straipsnio ir 31 straipsnio 4 dalies pažeidimas — Sutarties sudarymas nepaskelbus konkurso — Sutartis dėl papildomų kadastro ir miestų planavimo paslaugų — Vasiliko, Kasandros, Egnatijo ir Aretuso savivaldybės.
 Rezoliucinė dalis
 1.
 Per derybų procedūrą nepaskelbus konkurso sudarydama sutartis dėl papildomų kadastro ir miestų planavimo paslaugų, kurios nenumatytos pradinėje Vasiliko, Kasandros, Egnatijo ir Aretuso savivaldybių sutartyje, Graikijos Respublika neįvykdė įsipareigojimų pagal 1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyvos 92/50/EEB dėl viešojo paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo, iš dalies pakeistos 1997 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/52/EB, 8 straipsnio ir 11 straipsnio 3 dalį ir 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo 20 straipsnį bei 31 straipsnio 4 punktą.
 2.
 Graikijos Respublika padengia bylinėjimosi išlaidas.
 (1) OL C 63, 2011 2 26.


text:
 22.3.2014
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 85/11
 Talba għal deċiżjoni preliminari mressqa min-Nejvyšší soud (Ir-Repubblika Ċeka) fit-12 ta’ Diċembru 2013 — L vs M, R u K
 (Kawża C-656/13)
 2014/C 85/19
 Lingwa tal-kawża: iċ-Ċek
 Qorti tar-rinviju
 Nejvyšší soud
 Partijiet fil-kawża prinċipali
 Rikorrent: L
 Konvenuti: M, R u K
 Domandi preliminari
 (1)
 L-Artikolu 12(3) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2201/2003 (1), tas-27 Novembru 2003, dwar il-ġurisdizzjoni u r-rikonoxximent u l-infurzar ta’ sentenzi fi kwistjonijiet matrimonjali u kwistjonijiet ta’ responsabbilità tal-ġenituri, u li jirrevoka r-Regolament (KE) Nru 1347/2000 (iktar il quddiem ‘ir-Regolament Brussell IIa’) għandu jiġi interpretat fis-sens li jibbaża ġurisdizzjoni għal proċedura ta’ responsabbiltà tal-ġenituri anki meta ma hemm ebda proċeduri relatati pendenti (jiġifieri “proċedimenti minn barra dawk imsemmija fil-paragrafu 1”)?
 Fil-każ ta’ risposta affermattiva għall-ewwel domanda:
 (2)
 L-Artikolu 12(3) tar-Regolament Brussell IIa għandu jiġi interpretat fis-sens li aċċettazzjoni espressa jew b’xi mod mhux ekwivoka tfisser ukoll sitwazzjoni fejn il-parti li ma bdietx il-proċeduri tippreżenta l-att promotur tagħha fl-istess kawża, iżda sussegwentement, waqt l-ewwel att li għandha tagħmel, issostni n-nuqqas ta’ ġurisdizzjoni fil-proċeduri mibdija qabel mill-parti l-oħra?
 (1) ĠU Edizzjoni Speċjali bil-Malti, Kapitolu 19, Vol. 6, p. 243.


text:
 1.2.2016
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 38/34
 2015 m. lapkričio 17 d.Raad van State (Nyderlandai) pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą byloje J. N./Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid
 (Byla C-601/15)
 (2016/C 038/47)
 Proceso kalba: nyderlandų
 Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas
 Raad van State
 Šalys pagrindinėje byloje
 Apeliantas: J. N.
 Kita apeliacinio proceso šalis: Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid
 Prejudicinis klausimas
 Ar 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/33/ES, kuria nustatomos normos dėl tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo (OL L 180), 8 straipsnio 3 dalies e punktas yra suderinamas su Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (OL L 303/01, 2007) 6 straipsniu:
 1)
 kai trečiosios šalies pilietis buvo sulaikytas pagal šios direktyvos 8 straipsnio 3 dalies e punktą ir pagal 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/32/ES dėl tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo bendros tvarkos (OL L 180) 9 straipsnį jis turi teisę likti valstybės narės teritorijoje, kol pirmojoje instancijoje bus priimtas sprendimas dėl jo prašymo suteikti prieglobstį, ir
 2)
 atsižvelgiant į su Chartija susijusius išaiškinimus (OL L 303/02, 2007), kad apribojimai, kurie gali būti teisėtai taikomi 6 straipsnyje numatytoms teisėms, negali viršyti pagal pačią ŽTK 5 straipsnio 1 dalies f punkto formuluotę leidžiamų ribų, ir į Europos Žmogaus Teisių Teismo dėl pastarosios nuostatos pateiktą išaiškinimą, visų pirma 2015 m. rugsėjo 22 d. Sprendime Nabil ir kt./Vengrija, 62116/12, pagal kurį prieglobsčio prašytojo sulaikymas nesuderinamas su minėta ŽTK nuostata, jei toks sulaikymas nebuvo taikytas siekiant išsiųsti?


text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2017 01 26
 COM(2017) 45 final
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų panaudojimo siekiant suteikti pagalbą Jungtinei Karalystei, Kiprui ir Portugalijai
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamente (ES, EURATOMAS) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa
 1
 , ypač jo 10 straipsnyje, numatyta galimybė panaudoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas neviršijant viršutinės metinės 500 000 000 EUR (2011 m. kainomis) ribos ir viršijant atitinkamų finansinės programos išlaidų kategorijų ribas.
 Fondo lėšų gavimo sąlygos išsamiai išdėstytos Tarybos reglamente (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiančiame Europos Sąjungos solidarumo fondą, su pakeitimais, padarytais 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 661/2014.
 Remiantis Jungtinės Karalystės, Kipro ir Portugalijos pateiktomis paraiškomis ir atsižvelgiant į bendros žalos sąmatą, Fondo pagalba skaičiuojama taip:
 Nelaimė
 Bendra tiesioginė žala
 (mln. EUR)
 Taikoma regioninės nelaimės riba
 (mln. EUR)
 Taikoma didelės nelaimės riba
 (mln. EUR)
 2,5 % bendros tiesioginės žalos, nesiekiančios didelės nelaimės ribos
 (EUR)
 6 % bendros tiesioginės žalos, viršijančios didelės nelaimės ribą
 (EUR)
 Bendra siūlomos pagalbos suma
 (EUR)
 Jungtinė Karalystė. Potvyniai 2016 m. (regioninė nelaimė)
 2 412,042
 626,764
 nėra duomenų
 60 301 050
 -
 60 301 050
 Kipras. Sausra ir gaisrai 2016 m. (didelė nelaimė)
 180,803
 nėra duomenų
 101,412
 2 535 300
 4 763 460
 7 298 760
 Portugalija. Madeiros gaisrai 2016 m. (regioninė nelaimė)
 157,000
 40,850
 nėra duomenų
 3 925 000
 -
 3 925 000
 IŠ VISO
 71 524 810
 Išnagrinėjusi minėtas paraiškas
 2
 ir atsižvelgdama į didžiausią galimą iš Fondo skirti paramą ir asignavimų perskirstymo mastą, Komisija siūlo iš Europos Sąjungos solidarumo fondo iš viso panaudoti 71 524 810 EUR sumą.
 Komisija pateiks taisomojo biudžeto projektą, kad į 2017 m. biudžetą būtų įtraukti specialieji įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai.
 Nepavykus susitarti, pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
 3
 11 punktą bus inicijuojama trišalio dialogo procedūra.
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų panaudojimo siekiant suteikti pagalbą Jungtinei Karalystei, Kiprui ir Portugalijai
 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
 atsižvelgdami į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą
 4
 , ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,
 atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
 5
 , ypač į jo 11 punktą,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – Fondas) tikslas – suteikti Sąjungai galimybę greitai, veiksmingai ir lanksčiai reaguoti nelaimės atvejais, kad būtų parodytas solidarumas su gaivalinių nelaimių ištiktų regionų gyventojais;
 (2)didžiausia Fondo metinė suma neturi viršyti 500 000 000 EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013
 6
 10 straipsnyje;
 (3)2016 m. vasario 26 d., po potvynių, 2015 m. gruodžio mėn. – 2016 m. sausio mėn. padariusių žalos 11 regionų
 7
 , Jungtinė Karalystė pateikė paraišką panaudoti Fondo lėšas. Paraiškoje Jungtinės Karalystės valdžios institucijos pabrėžė, kad žalos įvertinimas neužbaigtas ir kad atitinkami duomenys yra tik preliminarūs. Galutinė paraiškos byla buvo užpildyta 2016 m. rugsėjo 22 d.;
 (4)2016 m. rugsėjo 5 d. dėl didelės sausros, prasidėjusios 2015 m. spalio mėn., ir laukinės augmenijos gaisrų 2016 m. birželio 18 ir 19 d. pasekmių Kipras pateikė paraišką panaudoti Fondo lėšas;
 (5)2016 m. rugsėjo 21 d., po laukinės augmenijos gaisrų, siautėjusių Madeiros saloje 2016 m. rugpjūčio 8–13 d., Portugalija pateikė paraišką panaudoti Fondo lėšas;
 (6)Jungtinės Karalystės, Kipro ir Portugalijos paraiškos tenkina finansinio įnašo teikimo iš Fondo lėšų sąlygas, nustatytas Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 4 straipsnyje;
 (7)todėl Fondo lėšos turėtų būti panaudotos siekiant Jungtinei Karalystei, Kiprui ir Portugalijai suteikti finansinį įnašą;
 (8)kad Fondo lėšos būtų panaudotos kuo greičiau, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo jo priėmimo dienos,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 2017 finansinių metų Sąjungos bendrajam biudžetui iš Europos Sąjungos solidarumo fondo skiriami tokie įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai:
 a) Jungtinei Karalystei skiriama 60 301 050 EUR suma;
 b) Kiprui skiriama 7 298 760 EUR suma;
 c) Portugalijai skiriama 3 925 000 EUR suma.
 2 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
 Jis taikomas nuo [jo priėmimo data]**.
 8Priimta Briuselyje
 Europos Parlamento vardu
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 Pirmininkas
 (1)
 OL L 347, 2013 12 20, p. 884.
 (2)
 2017 m. sausio 13 d. Pranešimas Komisijai C(2017) 124 dėl Jungtinės Karalystės ir 2017 m. sausio 24 d. Pranešimas C(2017) 358 dėl Kipro ir Portugalijos.
 (3)
 OL C 373, 2013 12 20, p. 1.
 (4)
 OL L 311, 2002 11 14, p. 3.
 (5)
 OL C 373, 2013 12 20, p. 1.
 (6)
 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).
 (7)
 UKC2-Nortumberlandas, UKD1-Kambrija, UKD3-Didysis Mančesteris, UKD4-Lankašyras, UKE2-Šiaurės Jorkšyras, UKE4-Vakarų Jorkšyras, UKL1-Vakarų Velsas ir Slėniai, UKM2-Rytų Škotija, UKM3-Pietvakarių Škotija, UKM5-Šiaurės Rytų Škotija ir UKN0-Šiaurės Airija.
 (8)
 Parlamentas įrašo datą prieš paskelbiant Oficialiajame leidinyje.


text:
The 2nd Annual Maya Awards (Indonesian: Piala Maya 2013) was an award ceremony honoring the best in Indonesian films of 2013. The ceremony was held in Hotel Umaniara De'Brawijaya, Kebayoran Baru, South Jakarta, on December 21, 2013.
 Awards
 The number of awards being given increased from the previous year to 29 competitive categories with 3 special awards. The following categories were not present previously:
 Best Original Screenplay (previously Best Screenplay)
 Best Adapted Screenplay (previously Best Screenplay)
 Best New Actor (previously Best New Performer)
 Best New Actress (previously Best New Performer)
 Best Segment in an Omnibus (previously Best Omnibus Film)
 Winners and nominees
 Winners are listed first and signified in bold letters.
 Best Feature Film
 Sokola Rimba
 9 Summers 10 Autumns
 Belenggu
 Finding Srimulat
 Hari Ini Pasti Menang
 Habibie & Ainun
 Laura & Marsha
 Noah: Awal Semula
 Something in the Way
 What They Don't Talk About When They Talk About Love
 Best Director
 Mouly Surya (What They Don't Talk About When They Talk About Love)
 Dinna Jasanti (Laura & Marsha)
 Ifa Isfansyah (9 Summers 10 Autumns)
 Riri Riza (Sokola Rimba)
 Upi Avianto (Belenggu)
 Best Actor in a Leading Role
 Reza Rahadian (Habibie & Ainun)
 Abimana Aryasatya (Belenggu)
 Ikranagara (Sang Kiai)
 Joe Taslim (La Tahzan)
 Vino G. Bastian (Rumah dan Musim Hujan)
 Best Actress in a Leading Role
 Julia Perez (Gending Sriwijaya)
 Adinia Wirasti (Laura & Marsha)
 Prisia Nasution (Sokola Rimba)
 Ratu Felisha (Something in the Way)
 Ririn Ekawati (Kisah 3 Titik)
 Best Actor in a Supporting Role
 Alex Komang (9 Summers 10 Autumns)
 Agus Kuncoro (Gending Sriwijaya)
 Didi Petet (Madre)
 Landung Simatupang (Rumah dan Musim Hujan)
 Mathias Muchus (Hari Ini Pasti Menang)
 Best Actress in a Supporting Role
 Ayushita (What They Don't Talk About When They Talk About Love)
 Christine Hakim (Sang Kiai)
 Dewi Irawan (9 Summers 10 Autumns)
 Imelda Therinne (Belenggu)
 Jajang C. Noer (Ruman dan Musim Hujan)
 Best Young Performer
 Jefan Nathanio (Tampan Tailor)
 Bintang Panglima (Leher Angsa)
 Coboy Junior (Coboy Junior: The Movie)
 Nyungsang Bungo (Sokola Rimba)
 Shafil Hamdi Nawara (9 Summers 10 Autumns)
 Best New Actor
 Reza Nangin (Cinta tapi Beda)
 Anggun Priambodo (What They Don't Talk About When They Talk About Love)
 Natalius Chendana (3Sum)
 Ronny P. Tjandra (3Sum)
 Zhendy Zain (Hari Ini Pasti Menang)
 Best New Actress
 Lina Marpaung/Mak Gondut (Demi Ucok)
 Christy Mahanani (Vakansi yang Janggal dan Penyakit Lainnya)
 Karina Salim (What They Don't Talk About When They Talk About Love)
 Maryam Supraba (Kisah 3 Titik)
 Geraldine Sianturi (Demi Ucok)
 Best Original Screenplay
 Swastika Nohara (Hari Ini Pasti Menang)
 Mouly Surya (What They Don't Talk About When They Talk About Love)
 Sammaria Simajuntak (Demi Ucok)
 Teddy Soeriaatmadja (Something in the Way)
 Upi Avianto (Belenggu)
 Best Adapted Screenplay
 Ifa Isfansyah, Iwan Setyawan, Fajar Nugros (9 Summers 10 Autumns)
 Donny Dhirgantoro, Hilman Mutasi, Sunil Soraya (5 cm)
 Ginatri S. Noer & Ifan Adriansyah Ismail (Habibie & Ainun)
 Riri Riza (Sokola Rimba)
 Ve Handojo, Key Mangunsong, Indra Herlambang, Ilya Sigma, Priesnanda Dwisatria (Rectoverso)
 Best Cinematography
 Yunus Pasolang (What They Don't Talk About When They Talk About Love)
 Ipung Rahmat Syaiful (Habibie & Ainun)
 Roy Lolang (Laura & Marsha)
 Yudi Datau (5 cm)
 Yadi Sugandi (Rectoverso)
 Best Costume Design
 Retno R. Damayanti (Habibie & Ainun)
 Andhika Dharmapermana (Belenggu)
 Gemailia Gea Geriantiana (Sang Kiai)
 Liza Masitha, Khairiyyah Sari, Auguste Soesastro (9 Summers 10 Autumns)
 Retno R. Damayanti (Gending Sriwijaya)
 Best Makeup & Hairstyling
 Retno R. Damayanti, Joy Revfa, Rezani Ramli (Habibie & Ainun)
 Danny Boris Saragi & Sarwo Edi Kocom (Sang Kiai)
 Jerry Oktavianus (9 Summers 10 Autumns)
 Kumalasari (Belenggu)
 Retno R. Damayanti (Gending Sriwijaya)
 Best Sound Design
 Khikmawan Santosa (Hari Ini Pasti Menang)
 Khikmawan Santosa (Belenggu)
 Satrio Budiono (Gending Sriwijaya)
 Satrio Budiono (Sokola Rimba)
 Khikmawan Santosa (What They Don't Talk About When They Talk About Love)
 Best Art Direction
 Iqbal Marjono (Belenggu)
 Aek Bewava (Legend of Trio Macan)
 Ario Anindito (Finding Srimulat)
 Frans X. R. Paat (Sang Kiai)
 Rico Marpaung (Cinta dalam Kardus)
 Best Film Score
 Indra Lesmana (Adriana)
 Aghi Narottama & Bemby Gusti (Laura & Marsha)
 Aksan Sjuman (Sokola Rimba)
 Ananda Sukarlan (Hari Ini Pasti Menang)
 Ricky Lionardi (Rectoverso)
 Tya Subiakto (Habibie & Ainun)
 Yovial Tri Purnomo Viegie (Sagarmatha)
 Zeke Khaselli & Yudi Arfani (What They Don't Talk About When They Talk About Love)
 Best Editing
 Cesa David Lukmansyah, Aline Jusria, Faesal Rizal (Noah: Awal Semula)
 Aline Jusria (Laura & Marsha)
 Cesa David Lukmansyah & Ryan Purwoko (Rectoverso)
 Sastha Sunu (5 cm)
 Wawan I. Wibowo (Belenggu)
 Best Special Effects
 Adam Howarth (Sang Kiai)
 Andi Manoppo (Belenggu)
 Cindy Suryadji (Gending Sriwijaya)
 Eltra Studio (Moga Bunda Disayang Allah)
 Mahadhika Caesar, Rivai Chen, Revi M. (Hari Ini Pasti Menang)
 Best Poster Design
 Gamaliel Budiharga (Vakansi yang Janggal dan Penyakit Lainnya)
 Coboy Junior: The Movie
 Laura & Marsha
 Rectoverso
 Refrain
 Best Theme Song
 "Cinta Sejati" composed by Melly Goeslaw, performed by Bunga Citra Lestari (Habibie & Ainun)
 "Bernyanyi Untukmu" composed and performed by Andien (Pintu Harmonika)
 "Cinta dalam Kardus" composed and performed by Endah N Rhesa (Cinta dalam Kardus)
 "Di Atas Awan" composed and performed by Nidji (5 cm)
 "Firasat" composed by Dewi Lestari, performed by Raisa (Rectoverso)
 "Lenggang Puspita" composed by Guruh Soekarnoputra, remixed by Winky Wiryawan (Finding Srimulat)
 "Summertime" composed and performed by Diar (Laura & Marsha)
 Best Documentary
 400 Words (Ismail Basbeth)
 Canggung (Tunggul Banjaransari)
 Di Balik Frekuensi (Ucu Agustin)
 Dongeng Sebuah Batik (Onny Pahlevi)
 Mangga Golek Matang di Pohon (Tonny Trimarsanto)
 Nasionalisme dalam Onggokan Piringan Hitam (Andika Widyantoro)
 Rock in Solo (Edmond Waworuntu)
 Orang Rimba yang Tak Punya Hutan (Primaha Genta S.)
 Best Short Film
 Dino (Edward Gunawan)
 Dilarang Menyontek (M. Ihsan Fadli)
 Halaman Belakang (Yusuf Radjamuda)
 Hanacaraka (Yasin Hidayat)
 Kamis Ke-300 (Happy Salma)
 Langka Receh (Eka S. & Miftakhatun)
 Lawuh Boled (Misyatun)
 Mulih (Fajar Martha Santosa)
 Pohon Penghujan (Andra Fembrianto)
 Umbul (Himawan Pratista)
 Best Short Animated Film
 Sang Supporter (Wiryadi Darmawan)
 Booster (Eko Junianto)
 Dance On (Rama York)
 Moriendo (Andrey Pratama)
 Petualangan Banyu dan Elektra Menyalakan Kota (Greeneration, Komunitas Sahabat Kota, WWF)
 Best Segment in an Omnibus
 "Malaikat Juga Tahu" (Rectoverso; directed by Marcella Zalianty)
 "Curhat buat Sahabat" (Rectoverso; directed by Olga Lidya)
 "Otot" (Pintu Harmonika; directed by Ilya Sigma)
 "Rawa Kucing" (3Sum; directed by Andri Cung)
 "With or Without" (Wanita Tetap Wanita; directed by Reza Rahadian)
 Best Actor in an Omnibus
 Lukman Sardi (Rectoverso; Malaikat Juga Tahu segment)
 Barry Prima (Pintu Harmonika; Skors segment)
 Donny Damara (Pintu Harmonika; Otot segment)
 Indra Birowo (Rectoverso; Curhat buat Sahabat segment)
 Winky Wiryawan (3Sum; Insomnights segment)
 Best Actress in an Omnibus
 Dewi Irawan (Rectoverso; Malaikat Juga Tahu segment)
 Acha Septriasa (Rectoverso; Curhat buat Sahabat segment)
 Aline Adita (3Sum; Rawa Kucing segment)
 Jenny Zhang (Pintu Harmonika; Piano segment)
 Karina Salim (Pintu Harmonika; Otot segment)
 Best Regional Film
 Nagasari (Christopher Hanno & Eduardus Pradipto, West Java)
 Marginal (M. Riedho Pratama, North Sumatra)
 Negeri di Bawah Awan (Ipong Wijaya, Papua)
 Best Film Review
 Imam Santoso, for "Protes dari Orang Rimba" (Sokola Rimba)
 A. Humaidy, for "Cinta Klasik dengan Intrik yang Tak Menarik" (Cinta tapi Beda)
 Elbert Reyner, for "Definisi Cinta yang Konkret" (Rectoverso)
 Fuad Misbah, for "Cinta dan Aturan Leluhur" (Mursala)
 Theresia Agustina, for "Habibie & Ainun" (Habibie & Ainun)
 Special awards
 Non-narrative Documentary Feature: Febian Nurrahman Saktinegara (Epic Java).
 Most Promising Young Director: Misyatun (Lawuh Boled).
 Best DVD Release: Catatan Harian Si Boy.
 Multiple wins and nominations
 The following films received multiple awards:
 The following films receive multiple nominations:
 References
 External links
 Maya Awards (Indonesia)
 2013 film awards


text:
Solsystemet består af Solen og de himmellegemer, som den binder til sig gennem sin gravitation. Solsystemet har sin oprindelse i et gravitationelt kollaps af en gigantisk gas- og støvsky for 4,6 milliarder år siden. Det blev dannet af en stor og meget kold gassky, der bestod af hydrogen og helium samt ganske små mængder af andre grundstoffer.
 Rundt om Solen kredser en række objekter i en næsten flad, elliptisk skive. Med undtagelse af Solen finder man det meste af Solsystemets masse i de otte planeter med omløbsbaner, der næsten er cirkulære. De fire indre planeter er Merkur, Venus, Jorden og Mars, som kaldes klippeplaneter og de består hovedsageligt af sten og metal. De fire ydre planeter er Jupiter, Saturn, Uranus og Neptun, som kaldes gaskæmper og de består hovedsageligt af brint og helium. Disse planeter er meget tungere og større end klippeplaneterne.
 Der findes to områder med småplaneter. Asteroidebæltet, som ligger mellem Mars og Jupiter, består af mindre stykker, som har visse ligheder med klippeplaneterne, da størstedelen består af sten og metal. Kuiperbæltet, som ligger udenfor Neptuns omløbsbane, består hovedsageligt af frossen vand, ammoniak og metan. I disse bælter findes der fem specielle objekter: Ceres, Pluto, Haumea, Makemake og Eris, som kaldes som dværgplaneter, da de anses at være tilstrækkeligt store til at være blevet runde som en konsekvens af egen gravitation. På en afstand af 0,8-1,6 lysår fra Solen antager man, at der findes hvad man kalder Oortskyen, som formodes at være kilden til de langperiodiske kometer.
 I Solsystemet findes der grupper af mindre stykker såsom kometer, kentaur-asteroider, interstellart medium som findes i dette område mens solvinden, plasma fra Solen, skaber en gasboble i det interstellare medium som også kaldes heliosfæren. Dette strækker sig ud til midten af det område, som kaldes spredningsskiven, et område i udkanten af Kuiperbæltet.
 Seks af planeterne og fire af dværgplaneterne har naturlige satellitter eller måner i omløbsbaner rundt om sig. Alle de fire ydre planeter har en planetring bestående af is og grus rundt om sig. En enkelt af dværgplaneterne, Haumea, har ligeledes en planetring. De nærmeste stjerner er inden for den såkaldte Local Bubble, med den nærmeste Proxima Centauri på 4,25 lysår.
 Solsystemets opdagelse og udforskning
 I en stor del af menneskehedens tidlige historie kendte kun et fåtal til Solsystemets eksistens, som vi kender det i dag. Den almindelige opfattelse var, at Jorden lå stationært i universets midte og var noget helt andet end de formodede guddommelige eller åndelige objekter, der bevægede sig på himlen. For eksempel spekulerede den indiske astronom, Aryabhata, og den græske filosof, Aristarchos, i det heliocentriske verdensbillede, hvilket vil sige, at de mente at Solen var i centrum, og Jorden bevægede sig rundt om solen. Men det var astronomen Nicolaus Kopernikus i 1500-tallet, der som den første kunne udvikle en matematisk model, som forudsagde de forskellige himmellegemers bevægelser i Solsystemet. I 1600-tallet kunne de berømte astronomer Galileo Galilei, Johannes Kepler og Isaac Newton bygge videre på Copernicus' model, hvilket efterhånden førte til almen accept af, at Jorden bevæger sig rundt om Solen, og at de andre planeter styres af de samme fysiske love, som også gælder for Jorden.
 Forbedringer af de første primitive teleskoper medførte en acceleration af opdagelser af såvel større som mindre himmellegemer i Solsystemet, deriblandt planeterne Uranus og Neptun samt utallige asteroider. I nyere tid har bedre udstyr givet mulighed for mere detaljerede studier af Solsystemets himmellegemer, herunder deres overfladestrukturer, såsom bjerge, dale og nedslagskratere samt vejrfænomener som støvskyer, is-formationer og sandstorme.
 Solsystemets dannelse og udvikling
 Der findes talrige teorier om solsystemets dannelse og udvikling med udgangspunkt i astronomi, fysik, geologi og planetologi. Med rumalderen blev menneskets forståelse heraf forfinet med billeder og effekter fra andre dele af solsystemet samtidig med, at kernefysikken gav det første indblik i de processer, som skabte stjernerne og ledte til de første teorier om deres dannelse og ødelæggelse. Ved hjælp af radiometrisk datering kan videnskaben estimere solsystemets alder til 4,6 milliarder år. Til sammenligning er de ældste sten på Jorden omkring 3,9 milliarder år gamle. Så gamle sten er sjældne, da Jordens overflade konstant ændres af erosion, vulkansk aktivitet og pladetektonik. For at beregne solsystemets alder er man nødt til at anvende meteoritter, som blev dannet under fortætningen af Solens nebula. De ældste meteoritter er beregnet til at være 4,6 milliarder år gamle, og derfor må solsystemet ligeledes være mindst 4,6 milliarder år gammelt. Oprindeligt troede man, at planeterne var dannet i eller nær ved de baner, hvor de nu befinder sig. Imidlertid er dette synspunkt ændret drastisk i slutningen af det 20. århundrede og starten af det 21.. Solsystemet så meget anderledes ud umiddelbart efter dannelsen med fem objekter af mindst en størrelse svarende til Merkur i det indre solsystem (i modsætning til de nuværende fire), med det ydre solsystem langt mere kompakt end nu og Kuiper-bæltet begyndende meget tættere på Solen end nu, et fænomen man betegner som orbitalmigration. Denne orbitalmigration hænger sammen med ”Det Store Bombardement” hvorunder kometer, asteroider og andre "snavsede snebolde", himmellegemer, der for 4,1 til 3,85 milliarder år siden bombarderede Jorden og de andre indre planeter og bidrog med det meste af Jordens hydrosfære. Det er stadig et helt åbent spørgsmål om det store bombardement har haft en direkte indflydelse på det aller-tidligste liv - for eksempel som at plante livet på Jorden eller som den aller-første masseudslettelse.
 Struktur
 Det dominerende himmellegeme i Solsystemet er Solen, en hovedseriestjerne i spektralklasse G2, som indeholder 99,86% af Solsystemets totale kendte masse og har den dominerende gravitation. Jupiter og Saturns, de to største himmellegemer i bane rundt om Solen, står tilsammen for over 90% af Solsystemets resterende masse.
 De fleste større objekter i en bane rundt om Solen ligger nær ekliptika. Planeterne ligger meget tæt på ekliptika mens kometer og objekter i Kuiperbæltet ofte har større vinkler til den.
 Samtlige planeter og de fleste øvrige objekter i Solsystemet har en bane rundt om Solen som følger Solens rotation. Der findes dog undtagelser som eksempelvis Halleys komet.
 Keplers love beskriver forskellige objekters omløbsbaner rundt om Solen. Ifølge disse bevæger alle objekter sig langs en ellipse med Solen i det ene brændpunkt (se himmelmekanik).
 Objekter tæt på Solen (med kortere halv storakse) har kortere år end objekter længere væk. I en elliptisk omløbsbane varierer afstanden til Solen i løbet af objektets år. Det nærmeste punkt i forhold til Solen kaldes for perihel mens punktet længst borte kaldes aphel. Hvert objekt bevæger sig hurtigst ved perihel og langsomst ved aphel. Planeternes omløbsbaner er næsten cirkelrunde, mens mange kometer, asteroider og kuiperbælteobjekter følger mere eller mindre langstrakte elliptiske baner.
 For at kunne illustrere Solsystemet i samme billede vises planeternes baner ofte med lige stor afstand fra hinanden. I virkeligheden øges afstanden jo længere ud i Solsystemet man bevæger sig. Som eksempel befinder Venus sig cirka 0,33 au fra Merkur, mens Saturn befinder sig 4,3 au længere ude end Jupiter og Neptuns 10,5 au fra Uranus. Man har forsøgt at finde en sammenhæng mellem disse afstande (Bodes lov), men ingen model er blevet accepteret.
 De fleste planeter i Solsystemet har egne systemer med måner, for kæmpeplaneterne kan det minde om miniature solsystemer. Visse af månerne er næsten lige store eller til og med større end den mindste planet Merkur. De fleste befinder sig i en såkaldt bunden rotation, hvor den ene side af månen hele tiden er vendt mod planeten. Jordens måne er et eksempel på dette. De fire største planeter har endda planetringe som mest består af små finkornede partikler som bevæger sig rundt om planeten.
 Terminologi
 Uformelt inddeles Solsystemet sommetider i separate områder. Det indre solsystem omfatter de fire klippeplaneter og asteroidebæltet. Det ydre solsystem ligger uden for asteroidebæltet, med de fire gaskæmper. Siden opdagelsen af Kuiperbæltet anses de yderste dele, uden for Neptun, som et selvstændigt område (de trans-neptunske objekter).
 Klassificeringen af objekter som kredser om Solen er: planeter, dværgplaneter, småplaneter og kometer. En planet er et himmellegeme som kredser omkring Solen og har tilstrækkelig masse til at blive en kugle samt rense sin omløbsbane for mindre objekter. Gennem denne definition har Solsystemet otte kendte planeter: Merkur, Venus, Jorden, Mars, Jupiter, Saturn, Uranus og Neptun. Pluto lever ikke op til denne definition da den ikke har renset det omgivende Kuiperbælte for andre mindre himmellegemer. En dværgplanet er et himmellegeme i omløbsbane rundt om Solen som er stor nok til blive kugleformet gennem sin egen gravitation men som ikke har renset sine omgivelser for planetesimaler og ikke er en satellit. Gennem denne definition har Solsystemet fem kendte dværgplaneter: Ceres, Pluto, Haumea, Makemake og Eris. Andre objekter som kan blive klassificeret som dværgplaneter er Sedna, Orcus, og Quaoar. Dværgplaneter med omløbsbaner længere ude end Neptuns kaldes for "plutoider". Øvrige objekter i omløbsbane kaldes småplaneter eller kometer.
 I den planetære astronomi anvendes termerne gas, is og sten/klippe for at betegne de forskellige typer af materiale som findes i Solsystemet. Sten/klippe anvendes for at beskrive materiale med højt smeltepunkt (højere end 500 K), såsom silikater. Sådant materiale er dominerende i det indre solsystem blandt klippeplaneterne og asteroiderne. Med gas menes materiale med lavt smeltepunkt, som for eksempel brint, helium og ædelgas. Disse materialer dominerer mellemregionen hvor Jupiter og Saturn mest består af sådant materie. Med is mener man vand, metan, ammoniak og kuldioxid som har smeltepunkter på op til nogle få hundrede grader kelvin. De fleste af gaskæmperne, satellitterne, planeterne Uranus og Neptun samt det store antal mindre objekter som findes udenfor Neptuns omløbsbane består mest af sådant stof. Med betegnelsen flygtigt stof menes materiale med et lavt smeltepunkt (mindre end nogle hundrede grader Kelvin), inklusive både gas og is som i forskellige former kan findes flere steder i Solsystemet.
 Solen
 Solen er stjernen i Solsystemet, og det er rundt om den de øvrige dele af Solsystemet kredser. Dens store masse på 332.830 jordmasser giver dens kerne en densitet, som er høj nok til at opretholde fusion. Fusionen afgiver enorme mængder energi til rummet gennem elektromagnetisk stråling, såsom synligt lys.
 99.87% af Solsystemets masse findes i Solen, 0.1% i Jupiter og 0.03% i Saturn. Disse tre tal giver tilsammen 100.00% - så alle de andre planeter og andre objekter bidrager tilsammen med mindre end en hundrededel af en procent til Solsystemets samlede masse.
 Solen klassificeres som en type G2 gul dværg. Den er dog relativt stor og lysstærk, og Solen er større end 85 procent af stjernerne i Mælkevejen.
 Gennem klassificering i det såkaldte Hertzsprung-Russell-diagram, en graf som viser lysstyrken af stjerners overfladetemperatur, fremgår det, at Solen ligger præcis i midten af den såkaldte hovedserie. Stjerner, som er varmere og mere lysstærke, er usædvanlige, mens køligere og lyssvage er mere almindelige.
 At Solen befinder sig i midten af den såkaldte hovedserie betyder, at den er en stjerne, der endnu ikke har opbrugt det forråd af brint, som anvendes ved fusion. Tidligere i sin historie lyste den med 70 procent af den styrke den har i dag.
 Solen er en metal-rig (population I-stjerne) og er således en "ung" stjerne. Derfor indeholder den flere bestanddele, som er tungere end brint og helium ("metaller" i astronomisk sprogbrug) end ældre population II stjerner.
 De bestanddele, som er tungere end brint og helium, blev til i kernen af ældgamle eksploderede stjerner, så den første generation af stjerner måtte dø, inden universet kunne beriges med disse atomer. De ældste stjerner indeholder få metaller, mens nyere stjerne har flere. Det høje metalindhold (metalliciteten) menes at have været afgørende for, at Solen har udviklet et planetsystem, da planeter formes gennem akkretion af metaller.
 Interstellart medium
 Sammen med lys stråler der også en kontinuerlig strøm af ladede partikler (plasma) som kaldes solvinden. Denne strøm af partikler spredes ud fra Solen med en hastighed på cirka 1,5 millioner kilometer i timen, hvilket skaber en tung atmosfære (heliosfæren) der gennemtrænger Solsystemet op til mindst 100 au (se Heliopause). Dette er kendt som det interstellare medium. Geomagnetiske storme på Solens overflade, som eksempel soludbrud og koronaudkastninger, forstyrrer heliosfæren og skaber rumvejret.
 Den største struktur i heliosfæren er det interplanetariske magnetfelt, der har spiralform som følge af den påvirkning, Solens roterende magnetfelt har på det interplanetariske medie.
 Jordens magnetfelt forhindrer dens atmosfære i at forsvinde på grund af solvinden. Venus og Mars har intet magnetfelt og solvinden får deres atmosfærer til gradvist at forsvinde ud i rummet. Når de ladede partikler fra Solen fanges af jordens magnetfelt, accelereres de, og når partiklerne i solvinden kolliderer med partikler i jordens atmosfære vises det som polarlys. Eftersom accelerationen mest sker i visse områder af magnetosfæren optræder polarlyset hovedsageligt i ringformede områder rundt om Jordens to magnetiske poler.
 Kosmisk stråling har sit udspring udenfor Solsystemet. Heliosfæren beskytter delvis Solsystemet, og planeternes magnetfelt giver også en vis beskyttelse. Mængden af kosmisk stråling og styrken af Solens magnetfelt varierer på meget lange tidsskalaer, men variationens størrelse er uvis.
 I det interplanetariske medie findes mindst to skiveformede områder med kosmisk støv. Den første, den interplanetariske støvsky, ligger i den indre del af Solsystemet og er årsag til Zodiakallyset på stjernehimmelen, når Solens stråler reflekteres af støvet. Støvskyen blev sandsynligvis dannet ved kollisioner i asteroidebæltet og de nærliggende planeter. De andre områder med støv strækker sig fra omkring 10 au op til omkring 40 au og er sandsynligvis skabt af lignende kollisioner i Kuiperbæltet.
 Det indre solsystem
 Det indre solsystem er den traditionelle benævnelse for den region som består af klippeplaneterne og asteroiderne. Objekter i det indre solsystem ligger meget tæt på Solen og består mest af silikater og metaller. Radius af hele regionen er mindre end afstanden mellem Jupiter og Saturn.
 De indre planeter
 De fire indre planeter, kaldet klippeplaneterne, har høj densitet med en sammensætning som domineres af sten- materiale, få eller ingen måner og ingen ringsystemer. De består mest af mineraler med en højt smeltepunkt, som eksempel silikater som dominerer planeternes skorper og kappe, og metaller som jern og nikkel, der findes i deres kerner. Tre af de fire indre planeter (Venus, Jorden og Mars) har en betydende atmosfære og samtlige har en rig og varierende geologi med nedslagskratere og vulkaner.
 Merkur
 Merkur (0,4 au) er den planet som ligger tættest på Solen, og er den mindste planet (0,055 jordmasser). Merkur har ingen måne og dens eneste kendte geologiske struktur foruden nedslagskratere er klipper og dale som sandsynligvis blev dannet i dens tidlige historie. Merkurs næsten ubetydelige atmosfære består af atomer som spredes dertil fra Solen af solvinden. Den relativt store jernkerne og tynde kappe kan ikke forklares, hypotesen er at de ydre lag forsvandt fra planeten efter en enorm kollision med et andet planetarisk objekt.
 Temperatur: -180° C til 349° C. Rotationstid: 58,65 timer. Omløbstid om Solen: 88 (jorddøgn).
 Venus
 Venus (0,7 au) har næsten samme størrelse som Jorden (0,815 jordmasser). Venus er på mange måder som Jorden da den har en tyk silikatkappe, en jernkerne, en betydende atmosfære og geologisk aktivitet. Men der findes også store forskelle; Venus er mere tør end Jorden og dens atmosfære er næsten 90 gange tættere. Venus har ingen måne og er den varmeste planet i Solsystemet med en overfladetemperatur på over 400 °C. Den høje temperatur skyldes mængden af drivhusgasser, mest kuldioxid, i atmosfæren. Der findes ingen definitive beviser på at Venus stadig er geologisk aktiv, men den har intet magnetfelt som skulle forhindre at atmosfæren skulle forsvinde ud i rummet. Dette skulle kunne betyde at atmosfæren regelbundet fortykkes af vulkanudbrud.
 Temperatur: 465° C. Rotationstid: 243 jorddøgn. Omløbstid om Solen: 224,7 jorddøgn.
 Jorden
 Jorden (1 au) er den største og mest kompakte af de indre planeter. Jorden er den eneste af planeterne, hvor det kan konstateres den har geologisk aktivitet og er den eneste planet som har liv. Dens flydende hydrosfære er unik for klippeplaneter og Jorden er også den eneste planet hvor pladetektonik er observeret. Jordens atmosfære adskiller sig markant fra de andre planeter eftersom tilstedeværelsen af levende organismer har forandret atmosfæren til at indeholde 21 procent ilt. Månen er Jordens eneste naturlige satellit og den eneste større måne knyttet til en klippeplanet i Solsystemet.
 Temperatur: -89° C til 57,7° C. Rotationstid: 23 timer og 56 minutter. Omløbstid om Solen: 365 dage og 5 timer (et år).
 Mars
 Mars' afstand til Solen veksler mellem 207 og 249 mio. km, med en gennemsnitsafstand på 1,5 au (228 mio. km) Diameteren er lidt over halvdelen af Jordens, mens massen kun er 0,107 jordmasser. Det giver en tyngdekraft på 38 % af Jordens. Mars har en tynd atmosfære der primært består af kuldioxid. Dens overflade er fyldt med vulkaner (som eksempel Olympus Mons) og dybe kløfter (som eksempelvis Valles Marineris), der viser at geologisk aktivitet har foregået nyligt (2 mio. år). En stor del af overfladen har et tykt lag rødt støv som blandt andet indeholder meget jern hvilket giver Mars den røde farve. Mars har to små måner (Phobos og Deimos), som menes at være asteroider, som er indfanget af Mars' gravitation.
 Overfladetemperaturer: -140° C til 20° C. Rotationstid: 24 timer og 37 min (1 sol; mars-døgn). Omløbstid om Solen: 687 (jorddøgn).
 Asteroidebæltet
 Asteroider er mindre himmellegemer som består af ikke flygtigt stof såsom sten og metaller (:en: Refractory (planetary science)) .
 Medlemmerne af asteroidebæltet ligger i omløbsbaner mellem Mars og Jupiter, fra 2,3 til 3,3 au, fra Solen. De menes at være rester fra den tid Solsystemet blev dannet. Påvirkning fra Jupiters gravitation har gjort at materialet i bæltet aldrig har kunnet samles og blive til en planet.
 Asteroider kan være fra hundrede kilometer i diameter til at have mikroskopisk størrelse. Alle asteroider er klassificerede som småplaneter, kun Ceres har status som dværgplanet. Vesta og Hygieia kan dog blive klassificeret som dværgplaneter hvis man kan påvise at de har opnået hydrostatisk ligevægt, det vil sige at deres form (tæt på kugleform) er et resultat af småplanetens egen gravitation.
 Asteroidebæltet indeholder millioner af objekter med en størrelse på over en kilometer i diameter. På trods af det så er den totale masse sandsynligvis kun en brøkdel af Jordens. Bæltet har, trods det store antal objekter, meget tomt rum. Rumsonder passerer gennem bæltet jævnligt uden at sammenstød er sket. Himmellegemer med en størrelse på mellem 10-4 til 10 meter kaldes meteoroider.
 Ceres
 Ceres (2,77 au) er det største himmellegeme i asteroidebæltet. Den har en diameter på lige under 1000 km, hvilket anses som tilstrækkelig stor til at dens egen gravitation kan give den kugleform, hvilket gør den til en dværgplanet. Massen af Ceres udgør omtrent en tredjedel af den samlede masse i asteroidebæltet. Da Ceres blev opdaget i 1800-tallet betragtedes den først som en almindelig planet. Den blev omklassificeret til asteroide i 1850 da flere nye asteroider blev opdaget. I 2006 blev den klassificeret som dværgplanet.
 Pluto
 Percival Lowell startede i 1905 med at lede efter den 9. planet udenfor Neptun. Han nåede dog ikke selv at finde Pluto da han døde. 13 år efter hans død fandt en amatørastronom ved navn Clyde Tombaugh, som så begyndte i 1929 at ekliptika, og det var den forskning der i 1930, der fik Clyde Tombaugh til at finde Pluto. Pluto er meget lille i forhold til vores solsystems 8 andre planter, hvis vi kigger på massen og diameteren. Så vidt vi ved, så er der syv måner, der er større end Pluto, Jorden's egen måne er større en Pluto.
 Selvom vi har kendt til Pluto i 75 år kender vi stadig ikke meget til den, modsat de andre plantere i vores solsystem. Pluto har stadig ikke haft besøg af menneskeskabte rumsonder og på grund af afstanden til Pluto er det begrænset hvad der er muligt at måle fra jorden af.
 Pluto var det vi fandt på jagten efter plantet x, Pluto skulle have forklare nogle af de afvigelser i Neptuns bane, man fandt dog hurtigt ud af at Pluto ikke var hvad vi havde forventet.
 Afstand fra solen:
 Min. 4.436.824.613 km
 Maks. 7.375.927.931 km
 Det ydre solsystem
 Den ydre region i Solsystemet er hjemsted for gaskæmperne og deres satellitter er sommetider lige så store som de mindre planeter. Mange kortperiodiske kometer og Kentaur-asteroiderne har deres omløbsbaner her. De faste objekter her består ofte af et større andel flygtigt materiale (såsom vand, ammoniak, metan) end hvad de stenrige medlemmer i det indre solsystem gør.
 De ydre planeter
 De fire ydre planeter, eller gaskæmperne, udgør 99 procent af al den masse, som findes i omløbsbane rundt om Solen. Jupiter og Saturn består mest af brint og helium, mens Uranus og Neptun har en større andel is. Det er blevet foreslået, at de to sidstnævnte skulle tilhøre en kategori, der skulle hedde "iskæmper", men dette er endnu ikke en alment accepteret definition. Alle fire har ringe, men det er kun Saturns ringe som er nemme at observere fra Jorden.
 Jupiter
 Jupiter (5,2 au) har, med sine 318 jordmasser, 2,5 gange så meget masse som alle de andre planeter tilsammen. Jupiter består hovedsageligt af brint og helium. Jupiters høje indre varme skaber et antal halv-permanente indslag i dens turbulente atmosfære som eksempel den Store Røde Plet. Jupiter har 63 kendte måner. De fire største, Ganymede, Callisto, Io, og Europa, har en stor lighed med klippeplaneterne, som eksempel vulkansk aktivitet og en varm kerne. Ganymede, den største af Solsystemets måner, er større end Merkur.
 Temperatur: -150° C. Rotationstid: 10 timer. Omløbstid om Solen: 12 år.
 Saturn
 Saturn (9,5 au) karakteriseres af dens udbredte ringsystem men har flere ligheder med Jupiter såsom atmosfærens sammensætning og dens magnetosfære. Selvom Saturn har 60 procent af Jupiters volumen så er den med 95 jordmasser mindre end én tredjedel af Jupiters masse. Hvilket gør Saturn til den planet i Solsystemet med mindst densitet. Saturn har 62 kendte måner (og tre som endnu er ubekræftede). To af månerne: Titan og Enceladus viser tegn på geologisk aktivitet, selvom de mest består af is. Titan er større end Merkur og er den eneste måne i Solsystemet med en betydende atmosfære.
 Temperatur: -170° C. Rotationstid: 10 timer. Omløbstid om Solen: 30 år.
 Uranus
 Uranus (19,6 au) er med sine 14 jordmasser den letteste af de ydre planeter. Ulig de andre gaskæmperne så kredser den rundt om Solen liggende på siden så dens aksehældning er over 90 grader mod ekliptika. Den har en meget koldere kerne end de øvrige gaskæmper og giver meget lidt varmestråling fra sig. Uranus har 27 kendte måner hvoraf Titania, Oberon, Umbriel, Ariel og Miranda er de største.
 Temperatur: -200° C. Rotationstid: 16 timer. Omløbstid om Solen: 84 år.
 Neptun
 Trods at Neptun (30 au) er noget mindre end Uranus vejer den mere med sine 17 jordmasser og har derfor markant højere densitet. Den giver også mere stråling fra sig, dog ikke så meget som Saturn og Jupiter. Neptun har 13 kendte måner. Den største, Triton, er geologisk aktiv med gejsere med flydende kvælstof. Triton er den eneste større måne med en retrograd omløbsbane. Neptun har følgeskab af et antal småplaneter i samme omløbsbane, de såkaldte trojanske asteroider, i 1:1-baneresonans med planeten (:en:Orbital resonance).
 Temperatur: -210° C. Rotationstid: 18 timer. Omløbstid om Solen: 165 år.
 Kometer
 Kometer er mindre himmellegemer i Solsystemet, som regel kun få kilometer i diameter. De består mest af flygtig is. De har ofte kraftigt excentriske omløbsbaner med perihel ved de indre planeter og aphel udenfor Pluto. Når kometen når det indre af Solsystemet så gør nærheden til Solen at det tilisede ydre sublimerer hvilket giver den en koma, en lang hale af gas, støv og ioner som ofte er synlig med det blotte øje.
 Kortperiodiske kometer har omløbstider på mindre en 200 år og menes at stamme fra Kuiperbæltet. Langperiodiske kometer har omløbstider på tusinder af år, som eksempel Hale-Bopp, menes at stamme fra Oorts kometsky. Mange grupper af kometer såsom Kreutz Sungrazers-gruppen er blevet dannet af et større objekt. Visse kometer med hyperbelske, ikke-periodiske, omløbsbaner kan være blevet dannet udenfor Solsystemet, men det er svært at bestemme deres eksakte omløbsbaner. Ældre kometer som har mistet det meste af deres flygtige materiale, på grund af at Solen har varmet dem op, bliver ofte kategoriseret som asteroider.
 Kentaurer
 Kentauerne er isrige, kometlignende himmellegemer med en halv storakse som er større en Jupiters (5,5 au) og mindre en Neptuns (30 au). Den største kendte centaur, 10199 Chariklo, har en diameter på omkring 250 km. Den første kentaur som blev opdaget, 2060 Chiron, har været klassificeret som en komet (95P/Chiron) eftersom den har en koma ligesom kometer når de er tættere på Solen. Deres omløbsbaner tager dem ofte tæt på de store planeter hvilket på længere sigt gør at deres omløbsbaner bliver ustabile og rykker sig nærmere Solen eller kastes ud af Solsystemet.
 Solsystemet i galaksen
 Solsystemet befinder sig i galaksen Mælkevejen, en bjælkespiralgalakse med en diameter på cirka 100.000 lysår, som indeholder cirka 200 milliarder stjerner. Vores sol befinder sig i en af Mælkevejens ydre spiralarme, som kaldes for Orion-armen eller den lokale arm. Vi befinder os mellem 25.000 og 28.000 lysår fra galaksens centrum og bevæger os med en hastighed af cirka 220 kilometer per sekund, hvilket indebærer at det tager 225-250 millioner år at nå en omgang rundt i galaksen. Denne rotationstid kaldes for Solsystemets galaktiske år. Solapex, retningen af Solens bevægelse gennem det interstellare rum, er omtrent mod stjernebilledet Herkules og stjernen Vegas nuværende position.
 Solsystemets position i galaksen har højst sandsynligt haft en afgørende påvirkning på livets udvikling på Jorden. Omløbsbanen er næsten cirkulær og har cirka samme hastighed som spiralarmene hvilket indebærer at vi meget sjældent passerer igennem dem. Eftersom tætheden af potentielt farlige supernovaer er betydeligt større i spiralarmene har dette givet jorden lange perioder af interstellar stabilitet hvor livet har kunnet udvikles. Solsystemet befinder sig også i sikker afstand fra de kaotiske regioner i galaksens midte hvor nærliggende stjerner ville kunne kaste kometer i Oortsskyen mod de indre dele af Solsystemet, og i værste fald kunne flytte planeterne fra deres baner. Den intensive stråling i denne region ville også kunne indvirke negativt på udviklingen af komplekst liv. Til og med i Solsystemets nuværende position har man spekuleret i, at nylige supernovaer kan have påvirket livet negativt under de seneste 35.000 år ved at slynge dele af stjerner mod Solen i form af radioaktivt stof og større kometlignende himmellegemer.
 Se også
 Det Store Bombardement
 Eksterne henvisninger
 Solsystemet Tycho Brahe Planetarium
 Solsystemet rummet.dk
 Solsystemet Rundetaarn.dk
 Solsystemet...fra altings oprindelse til livets opståen. Geologisk museum
 Mytologiske navne i solsystemet rumfart.dk
 Our solar system Windows to the Universe
 Basics of Space Flight-The Solar System NASA
 Overskueligt solsystem Josh Worth
 Kilder/referencer