text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52008PC0388
 Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 s cílem zvýšit výkonnost a udržitelnost evropského leteckého systému {SEK(2008) 2093} {SEK(2008) 2094} /* KOM/2008/0388 konečném znení - COD 2008/0127 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 25.6.2008KOM(2008) 388 v konečném znění2008/0127 (COD)NÁVRH NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 s cílem zvýšit výkonnost a udržitelnost evropského leteckého systému(předložená Komisí) {SEK(2008) 2093}{SEK(2008) 2094}2008/0127 (COD)NÁVRH NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES)kterým se mění nařízení (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 s cílem zvýšit výkonnost a udržitelnost evropského leteckého systému (Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[1],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[2],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[3],vzhledem k těmto důvodům:(1) Provádění společné dopravní politiky vyžaduje účinný systém letecké dopravy, který by umožňoval bezpečný, pravidelný a udržitelný provoz služeb letecké dopravy a usnadňoval tak volný pohyb zboží, osob a služeb.(2) Přijetím nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe[4], nařízení (ES) č. 550/2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi[5], nařízení (ES) č. 551/2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi[6] a nařízení (ES) č. 552/2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu[7] (první balíček právních předpisů o jednotném evropském nebi) byl stanoven pevný právní základ pro hladký a bezporuchový, interoperabilní a bezpečný systém uspořádání letového provozu (ATM).(3) Aby bylo možné dokončit vytváření jednotného evropského nebe, je nezbytné přijmout dostatečná opatření na úrovni Společenství, zejména pak zvýšit výkonnost evropského leteckého systému v klíčových oblastech, jako jsou bezpečnost, kapacita, efektivita letů a nákladů a životní prostředí v rámci vyšších cílů zajištění bezpečnosti.(4) V reakci na silnou poptávku odvětví, členských států a dalších zúčastněných stran po zjednodušení a zvýšení účinnosti regulačního rámce pro letectví v Evropě byla v listopadu 2006 založena Skupina na vysoké úrovni pro budoucí regulační rámec evropské letecké dopravy (dále jen „skupina na vysoké úrovni“). Tato skupina, složená ze zástupců většiny skupin zúčastněných stran, předložila v červenci 2007 zprávu obsahující soubor doporučení, která mají vést ke zlepšení výkonnosti a řízení evropského leteckého systému.(5) Rada Evropské unie na svém zasedání dne 7. dubna 2008 vyzvala Komisi, aby v souladu s doporučeními skupiny na vysoké úrovni vypracovala všeobecný systémový přístup v souladu s konceptem od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání ( gate-to-gate ) za účelem zvýšení bezpečnosti, zlepšení ATM a zvýšení účinnosti nákladů.(6) Nařízení Rady (ES) č. 219/2007 ze dne 27. února 2007 o založení společného podniku na vytvoření evropského systému nové generace pro uspořádání letového provozu (SESAR)[8] požaduje, aby byl vypracován a proveden hlavní plán ATM. Provedení hlavního plánu ATM vyžaduje přijetí regulačních opatření na podporu vývoje, zavedení a financování nových koncepcí a technologií. Výsledkem by měl být systém složený z plně harmonizovaných a interoperabilních složek zaručujících vysoce výkonnou leteckou dopravu v Evropě.(7) Skupina na vysoké úrovni doporučila, aby byl životnímu prostředí přikládán stejný význam jako bezpečnosti a efektivitě leteckého systému, a trvala na tom, aby zástupci odvětví a regulační orgány spolupracovali tak, aby ATM co největší měrou přispívalo k udržitelnosti.(8) Aby byl zajištěn stálý a kvalitní dozor nad poskytováním služeb v celé Evropě, měla by být zajištěna dostatečná nezávislost a dostatečné financování vnitrostátních dozorových orgánů.(9) Sociální partneři by měli být lépe informováni a konzultováni v souvislosti se všemi opatřeními, která mají dalekosáhlé sociální důsledky. Měl by být konzultován i výbor pro kolektivní vyjednávání zřízený rozhodnutím Komise č. 98/500/ES z 20. května 1998 o zřízení výborů pro kolektivní vyjednávání k podpoře dialogu mezi sociálními partnery na evropské úrovni[9].(10) K dosažení lepší výkonnosti v oblasti ATM a letových navigačních služeb (ANS) je nezbytné vytvořit rámec, který bude definovat, provádět a prosazovat závazné výkonnostní cíle v klíčových oblastech v souladu s politikou Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO). Nezanedbatelnou součástí takového rámce by měl být vhodný mechanismus pro ohlašování, zkoumání, hodnocení a šíření údajů o výkonnosti ATM a ANS a příslušné pobídky a odrazující opatření, které by podporovaly dosahování stanovených cílů.(11) Vzhledem k technickému pokroku je nezbytné upravit první balíček právních předpisů o jednotném evropském nebi.(12) Mělo by být jasně stanoveno, že členské státy nesmějí odmítnout určit poskytovatele letových navigačních služeb z důvodu, že je usazen v jiném členském státě nebo je vlastněn státními příslušníky tohoto členského státu.(13) Funkční bloky vzdušného prostoru jsou klíčovými prvky, které umožňují širší spolupráci mezi poskytovateli letových navigačních služeb s cílem zvýšit výkonnost a vytvářet součinnosti. Členské státy by měly funkční bloky vzdušného prostoru vytvořit nejpozději do konce roku 2012.(14) Pokud by zvyšování výkonnosti, především zavedení hlavního plánu ATM, překročilo v současné době dostupné prostředky, měla by být přijata opatření na financování společných projektů.(15) Zprávy Komise Eurocontrolu pro ověřování výkonnosti a závěrečná zpráva skupiny na vysoké úrovni potvrzují, že síť tratí letových provozních služeb (ATS) a strukturu vzdušného prostoru nelze budovat odděleně, neboť jednotlivé členské státy jsou nedílnou součástí Evropské sítě uspořádání letového provozu (EATMN), jak v rámci Společenství, tak mimo něj.(16) Proto by měl být pro všeobecný letový provoz zaveden postupně více integrovaný provozní vzdušný prostor.(17) Společné plánování a integrovaný provoz s cílem překonat regionální potíže by měla usnadnit evropská letová informační oblast (EFIR) zahrnující vzdušný prostor, který spadá pod pravomoc členských států.(18) Uživatelé vzdušného prostoru čelí rozdílným podmínkám přístupu ke vzdušnému prostoru Společenství a svobody pohybu v něm. Jde o důsledek absence harmonizovaných pravidel Společenství upravujících vzdušný prostor, zejména absence harmonizované klasifikace vzdušného prostoru. Komise by proto měla tato pravidla harmonizovat na základě norem ICAO.(19) EATMN by měla být navržena a realizována s ohledem na účinnost, bezpečnost a environmentální udržitelnost sítě letecké dopravy. Jak zdůraznila Komise Eurocontrolu pro ověřování výkonnosti ve své zprávě „Hodnocení iniciativ směřujících k zavedení funkčních bloků vzdušného prostoru a jejich přínosu pro zvyšování výkonnosti“, bylo by tohoto cíle nejlépe dosaženo v rámci koordinovaného uspořádání sítě letecké dopravy na úrovni Společenství.(20) Je nezbytné dosáhnout společné a harmonizované struktury vzdušného prostoru v oblasti tratí a založit stávající i budoucí organizaci vzdušného prostoru na společných zásadách, aby bylo zajištěno progresivní provádění hlavního plánu ATM, optimalizace využívání omezených zdrojů tak, aby se předešlo zbytečným nákladům na vybavenost, navrhování a uspořádání vzdušného prostoru v souladu s harmonizovanými pravidly. Za tímto účelem by měla být Komise odpovědná za přijetí potřebných pravidel a prováděcích rozhodnutí s právně závazným účinkem.(21) Skupina na vysoké úrovni doporučila vybudovat nové nebo pokročilé funkce na stávajících základech, posílit postavení Eurocontrolu a zároveň přisoudit Společenství roli jediného normotvůrce a dodržovat zásadu oddělení tvorby právních předpisů od poskytování služeb. Komise by proto měla reformovaný Eurocontrol, s nově zavedenými mechanismy pro správu a řízení, pověřit plněním úkolů vztahujících se k funkcím uvedeným v předchozím bodě odůvodnění, jež nejsou spojeny s přijetím závazných opatření s obecnou působností ani s výkonem práva politického rozhodování. Eurocontrol by měl tyto úkoly plnit nestranně a hospodárně a za plného zapojení uživatelů vzdušného prostoru a poskytovatelů letových navigačních služeb.(22) Měla by být přijata vhodná opatření ke zvýšení účinnosti uspořádání toku letového provozu s cílem pomoci stávajícím provozním jednotkám, včetně centrální jednotky Eurocontrolu pro uspořádání letového provozu, zajistit účinný letový provoz. Sdělení Komise o akčním plánu pro kapacitu letišť, efektivitu a bezpečnost letišť v Evropě[10] navíc zdůrazňuje potřebu zajistit soulad mezi letovými plány a letištními časy.(23) Nedostatek moderních, úplných, kvalitních a včasných leteckých informací ovlivňuje bezpečnost a způsobuje, že uživatelé vzdušného prostoru čelí rozdílným podmínkám přístupu ke vzdušnému prostoru Společenství a svobody pohybu v něm. Společenství by mělo vzít v úvahu hlavní plán ATM a ve spolupráci s Eurocontrolem se zasadit o modernizaci tohoto odvětví a zajistit, aby uživatelé měli k těmto údajům přístup prostřednictvím jednotného veřejného přístupového bodu, který bude nabízet ověřené a integrované informace moderní a uživatelsky přístupnou formou.(24) S cílem předejít zbytečné administrativní zátěži a překrývání ověřovacích postupů by se pro účely tohoto nařízení měla přijímat osvědčení vydaná v souladu s nařízením Evropského parlamentu a rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670/EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES[11], v případech, kdy se vztahují na složky nebo systémy.(25) Skupina na vysoké úrovni ve své závěrečné zprávě doporučila Komisi, aby program SESAR specificky upravoval definici interoperabilních postupů, systémů a výměny informací v rámci Evropy a se zbytkem světa. Jeho součástí by mělo být také vytvoření příslušných norem a stanovení nových prováděcích pravidel či specifikací Společenství v rámci jednotného evropského nebe.(26) Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[12].(27) Komisi by zejména měla být svěřena pravomoc aktualizovat opatření na základě technického nebo provozního vývoje a stanovit základní kritéria a postupy pro výkon některých funkcí při řízení sítě. Jelikož tato opatření mají obecnou působnost a jejich účelem je změna jiných než podstatných prvků tohoto nařízení nebo doplnění tohoto nařízení o nové jiné než podstatné prvky, musí být přijímána regulativním postupem s kontrolou podle článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES.(28) Pokud ze závažných naléhavých důvodů nelze dodržet obvyklé lhůty pro regulativní postup s kontrolou, měla by mít Komise možnost použít postup pro naléhavé případy stanovený v článku 5a odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES.(29) Nařízení (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 549/2004 se mění takto:1) V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Cílem iniciativy jednotné evropské nebe je zdokonalit stávající normy bezpečnosti letecké dopravy, přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy a zlepšit celkovou výkonnost systému uspořádání letového provozu (ATM) a letových navigačních služeb (ANS) pro všeobecný letový provoz v Evropě tak, aby byly splněny požadavky všech uživatelů vzdušného prostoru. Toto nařízení tento cíl naplňuje tím, že zřizuje harmonizovaný právní rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe.“2) Článek 2 se mění takto:a) Bod 8 se nahrazuje tímto:„8. „uživateli vzdušného prostoru“ rozumí provozovatelé letadel provozovaných v rámci všeobecného letového provozu;“b) Bod 10 se nahrazuje tímto:„10. „uspořádáním letového provozu (ATM)“ rozumí soubor palubních a pozemních funkcí (letových provozních služeb, uspořádání vzdušného prostoru a uspořádání toku letového provozu) nezbytných pro zajištění bezpečného a efektivního pohybu letadel po celou dobu provozu;“c) Vkládá se nový bod 13a, který zní:„13a. „hlavním plánem ATM“ rozumí plán, který schválí Rada v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 219/2007;“d) Bod 21 se zrušuje.e) Bod 22 se nahrazuje tímto:„22. „pružným užíváním vzdušného prostoru“ rozumí koncepce uspořádání vzdušného prostoru uplatňovaná v oblasti Konference evropského civilního letectví na základě „Příručky uspořádání vzdušného prostoru pro uplatnění koncepce pružného užívání vzdušného prostoru“, kterou vydal Eurocontrol;“f) Bod 25 se nahrazuje tímto:„25. „funkčním blokem vzdušného prostoru“ rozumí blok vzdušného prostoru stanovený na základě provozních požadavků a zřízený bez ohledu na státní hranice, v němž je poskytování letových navigačních služeb a dalších pomocných funkcí optimalizováno a/nebo integrováno;“g) Bod 37 se zrušuje.3) Článek 4 se nahrazuje tímto:„ Článek 4Určení a nezávislost vnitrostátních dozorových orgánů1. Členské státy podle svého uvážení a společně nebo samostatně jmenují nebo zřídí jeden či více orgánů jako svůj vnitrostátní dozorový orgán, který převezme úkoly jemu svěřené v rámci tohoto nařízení a v rámci opatření uvedených v čl. 3 odst. 1.2. Členské státy zajistí, aby při plnění úkolů uvedených v odstavci 1 byly vnitrostátní dozorové orgány alespoň funkčně nezávislé na jakémkoliv jiném veřejném či soukromém subjektu.3. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány vykonávaly své pravomoci nestranně a transparentně. Zajistí rovněž, aby nezávisle, nestranně a transparentně jednali i pracovníci vnitrostátních dozorových orgánů a osoby odpovědné za jejich řízení.4. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly k plnění svých povinností dostatečné lidské i finanční zdroje.5. Členské státy oznámí Komisi název a adresu vnitrostátního dozorového orgánu včetně změn v těchto údajích, jakož i opatření přijatá k zajištění souladu s odstavci 2, 3 a 4.“4) V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto:„4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.5. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se čl. 5a odst. 1, 2, 4 a 6 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.“5) Článek 6 se nahrazuje tímto:„ Článek 6Poradní orgán odvětvíAniž je dotčena úloha výboru a Eurocontrolu, zřídí Komise „poradní orgán odvětví“, složený z poskytovatelů letových navigačních služeb, sdružení uživatelů vzdušného prostoru, letišť, zástupců zpracovatelského průmyslu a orgánů profesního zastoupení zaměstnanců. Úlohou tohoto orgánu je poskytovat Komisi poradenství při provádění jednotného evropského nebe.“6) Článek 8 se nahrazuje tímto:„ Článek 8Prováděcí pravidla1. Komise přijme prováděcí pravidla, pokud tak výslovně stanoví toto nařízení nebo nařízení uvedená v článku 3 nebo pokud je to jinak nezbytné v zájmu dosažení cílů uvedených nařízení.2. K vytvoření prováděcích pravidel může Komise vydat Eurocontrolu pověření s vymezením úkolů, které je třeba vykonat, a jejich harmonogramem. V této souvislosti se Komise snaží co nejlépe využít ujednání, jejichž prostřednictvím Eurocontrol zajišťuje účast a konzultace všech zainteresovaných stran, pokud tato ujednání odpovídají postupům Komise v oblasti transparentnosti a konzultací a nejsou v rozporu s jejími institucionálními závazky. Komise jedná v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 2.3. Na základě práce provedené podle odstavce 2 jsou postupem podle čl. 5 odst. 3 přijímána rozhodnutí o uplatnění výsledků této práce v rámci Společenství a o lhůtách pro jejich provedení.4. Komise může v rámci postupu podle čl. 5 odst. 3 přijmout alternativní opatření k dosažení cílů dotyčného pověření:a) pokud Eurocontrol nemůže pověření, jež mu bylo vydáno podle odstavce 2, přijmout nebob) pokud Komise po konzultacích s výborem dospěje k názoru, že:i) práce vykonávaná na základě tohoto pověření nepostupuje vzhledem ke stanovené lhůtě dostatečně rychle neboii) výsledky vykonané práce nejsou dostatečné.5. Komise jedná v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3:a) pokud se rozhodne nevydat Eurocontrolu pověření podle odstavce 2 nebob) pokud prováděcí pravidla, která mají být přijata, nespadají do působnosti Eurocontrolu.“7) Článek 10 se mění takto:a) Ve druhém odstavci se druhá odrážka nahrazuje tímto:„– všechny skupiny uživatelů vzdušného prostoru,“b) Třetí pododstavec se nahrazuje tímto:„Konzultace se zúčastněnými stranami se týká zejména vývoje a zavádění nových koncepcí a technologií v rámci EATMN a obsahuje mechanismy pro vhodné zapojení konkrétního výboru pro kolektivní vyjednávání zřízeného na základě rozhodnutí Komise 98/500/ES*.“________________* Úř. věst L 225, 12.8.1998, s. 27.8) Článek 11 se nahrazuje tímto:„ Článek 11 Systém sledování výkonnosti1. Za účelem zlepšení výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě v rámci jednotného evropského nebe zřídí Komise systém sledování výkonnosti. Součástí systému jsou zejména následující prvky:a) pravidelná kontrola, sledování a měření výkonnosti letových navigačních služeb a služeb sítě a studie ad hoc určené k řešení konkrétních problémů;b) postupy a odpovědnost za sběr, ověřování, zkoumání, hodnocení a šíření údajů souvisejících s poskytováním letových navigačních služeb a funkcí sítě všemi příslušnými stranami, včetně provozovatelů letišť, koordinátorů letišť, poskytovatelů letových navigačních služeb, uživatelů vzdušného prostoru, vnitrostátních dozorových orgánů, členských států a Eurocontrolu;c) příslušné klíčové oblasti výkonnosti na základě dokumentu ICAO č. 9854 „Provozní koncepce celosvětového uspořádání letového provozu“**, upravené v případě potřeby tak, aby zohledňovaly konkrétní potřeby jednotného evropského nebe a příslušné cíle pro tyto oblasti;d) klíčové ukazatele výkonnosti pro měření výkonnosti a stanovených cílů;e) stanovení výkonnostních cílů pro celé Společenství, jejich referenčního období, trvajícího nejméně tři roky a nejdéle pět let, a příslušná konvergenční kritéria v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3;f) kritéria pro vypracování vnitrostátních nebo regionálních plánů výkonnosti vnitrostátními dozorovými orgány. Tyto plány zejména:– vycházejí z obchodních plánů poskytovatelů služeb;– řeší všechny složky nákladů vnitrostátní nebo regionální nákladové základny;– zahrnují závazné výkonnostní cíle odpovídající výkonnostním cílům pro celé Společenství;– jsou předmětem konzultace s poskytovateli letových navigačních služeb, zástupci uživatelů vzdušného prostoru, provozovateli letišť a koordinátory letišť;g) kritéria a postupy pro hodnocení, schvalování, sledování a vymáhání vnitrostátních nebo regionálních plánů výkonnosti, včetně:i) hodnocení vnitrostátních nebo regionálních plánů výkonnosti Komisí s cílem zajistit, aby alespoň společně splňovaly cíle pro celé Společenství;ii) schválení vnitrostátních či regionálních plánů výkonnosti Komisí v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3;iii) sledování provádění vnitrostátních nebo regionálních plánů výkonnosti, včetně příslušných varovných mechanismů;iv) hodnocení plnění výkonnostních cílů jednou ročně a ke konci referenčního období a stanovení nových cílů pro příští referenční období;v) nápravných opatření, včetně příslušných pobídek a/nebo odrazujících opatření, která členské státy uplatní v případě, že vnitrostátní nebo regionální cíle nejsou každoročně nebo ke konci referenčního období splněny.2. Aniž je dotčena role výboru, může Komise stanovit, že Eurocontrol nebo jiný příslušný veřejný subjekt bude působit jako „orgán pro kontrolu výkonnosti“. Úkolem orgánu pro kontrolu výkonnosti je pomáhat Komisi v provádění systému sledování výkonnosti uvedeného v odstavci 1. Komise zajistí, aby orgán pro kontrolu výkonnosti jednal při plnění úkolů, které mu Komise svěřila, nezávisle.3. Komise přijme k tomuto článku prováděcí pravidla v souladu s článkem 8.“_______________________**První vydání z roku 2005.9) V článku 12 se odstavec 4 nahrazuje tímto:„4. S ohledem na původní cíle a budoucí potřeby obsahují zprávy hodnocení výsledků, jichž bylo dosaženo pomocí opatření uskutečněných podle tohoto nařízení, včetně příslušných informací o vývoji odvětví, zejména informací týkajících se hledisek hospodářských a sociálních, hledisek ochrany životního prostředí a hledisek zaměstnaneckých a technologických, jakož i kvality služeb.“Článek 2Nařízení (ES) č. 550/2004 se mění takto:1) V článku 2 se odstavec 3 nahrazuje tímto:„3. S ohledem na funkční bloky vzdušného prostoru, které přesahují vzdušný prostor spadající pod pravomoc více než jednoho členského státu, uzavřou dotyčné členské státy dohodu o dozoru, jejž tento článek stanoví ve vztahu k poskytovatelům letových navigačních služeb poskytujícím služby, jež se k těmto blokům vztahují. Tyto členské státy se dále vynasnaží uzavřít dohodu o dozoru, jejž tento článek stanoví rovněž ve vztahu k poskytovatelům letových navigačních služeb, kteří své služby poskytují v jiném členském státě, než ve kterém mají své hlavní místo podnikání, přičemž si vzájemně uznávají úkoly, které v oblasti dohledu již plní.“2) Článek 4 se nahrazuje tímto:„ Článek 4Bezpečnostní požadavkyKomise přijme v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 rámcového nařízení prováděcí pravidla, jejichž součástí jsou příslušná ustanovení bezpečnostních předpisů Eurocontrolu (ESARR) a následné změny těchto předpisů, jež spadají do oblasti působnosti tohoto nařízení, popř. s vhodnými úpravami a zlepšeními.“3) Článek 5 se zrušuje.4) V článku 7 se odstavec 6 nahrazuje tímto:„6. Aniž jsou dotčeny články 8 a 9, zajišťuje vydané osvědčení poskytovatelům letových navigačních služeb možnost nabízet své služby členským státům, jiným poskytovatelům letových navigačních služeb, uživatelům vzdušného prostoru a letištím ve Společenství.“5) Článek 8 se mění takto:a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto:„1. Členské státy zajistí výlučné poskytování letových provozních služeb v rámci jednotlivých bloků vzdušného prostoru vztahujících se ke vzdušenému prostoru, který spadá pod jejich pravomoc. Za tímto účelem členské státy určí poskytovatele letových provozních služeb, který je držitelem osvědčení platného ve Společenství.Členský stát nesmí odmítnout jmenovat poskytovatele letových provozních služeb z důvodu, že vnitrostátní právní systém daného členského státu vyžaduje, aby poskytovatelé letových provozních služeb poskytující služby ve vzdušném prostoru spadajícím pod pravomoc daného členského státu:a) byli vlastněni přímo nebo formou většinového podílu drženého tímto členským státem nebo jeho státními příslušníky,b) měli hlavní místo podnikání nebo sídlo na území daného členského státu neboc) využívali výhradně zařízení v daném členském státě.“b) Odstavec 4 se nahrazuje tímto:„4. Ve vztahu k funkčním blokům vzdušného prostoru zřízeným v souladu s článkem 9a, které zasahují do vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc více než jednoho členského státu, určí dotyčné členské státy v souladu s odstavcem 1 nejméně jeden měsíc před zřízením daného bloku vzdušného prostoru společně jednoho nebo více poskytovatelů letových provozních služeb.“6) Vkládá se nový článek 9a, který zní:„ Článek 9aFunkční bloky vzdušného prostoru1. Členské státy přijmou veškerá opatření nezbytná k tomu, aby co nejdříve, avšak nejpozději do konce roku 2012, zřídily funkční bloky vzdušného prostoru s cílem dosáhnout maximální kapacity a účinnosti sítě uspořádání letového provozu v rámci jednotného evropského nebe, udržet vysokou úroveň bezpečnosti a přispět tak k celkové výkonnosti systému letecké dopravy a snížení jejích dopadů na životní prostředí. Členské státy mezi sebou v co nejvyšší míře spolupracují na tom, aby zajistily soulad s tímto ustanovením.2. Pro funkční bloky vzdušného prostoru platí zejména tato kritéria:a) jsou zakládány z důvodů bezpečnosti;b) umožňují optimální využití vzdušného prostoru s ohledem na plynulost toků letového provozu;c) jsou odůvodněny svou celkovou přidanou hodnotou, včetně optimálního využívání technických a lidských zdrojů na základě analýzy nákladů a přínosů;d) zajišťují hladké a pružné převzetí odpovědnosti za řízení letového provozu mezi stanovišti letových provozních služeb;e) zajišťují slučitelnost různých uspořádání vzdušného prostoru;f) splňují podmínky vyplývající z regionálních dohod uzavřených v rámci ICAO ag) dodržují regionální dohody uzavřené ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost, zejména dohody s evropskými třetími zeměmi.3. Funkční blok vzdušného prostoru se zřizuje pouze vzájemnou dohodou všech členských států, pod jejichž pravomoc spadá část vzdušného prostoru uvnitř funkčního bloku vzdušného prostoru, nebo prohlášením jednoho členského státu, pokud tento vzdušný prostor spadá zcela pod jeho pravomoc. Před zřízením funkčního bloku vzdušného prostoru poskytne (poskytnou) dotyčný členský stát (dotyčné členské státy) Komisi, ostatním členským státům a dalším zainteresovaným stranám odpovídající informace, jež umožní posoudit jeho (jejich) soulad s kritérii uvedenými v odstavci 2, a dá (dají) jim možnost k vyjádření svých připomínek.4. Pokud se funkční blok vzdušného prostoru vztahuje ke vzdušnému prostoru, který zcela nebo částečně spadá pod pravomoc dvou nebo více členských států, obsahuje dohoda, kterou byl funkční blok vzdušného prostoru zřízen, nezbytná ustanovení o způsobu, jak blok změnit a jak z bloku mohou členské státy vystoupit, včetně přechodných ustanovení.5. Jestliže mezi dvěma nebo více členskými státy vyvstanou problémy ohledně přeshraničního funkčního bloku vzdušného prostoru, který zasahuje do vzdušného prostoru spadajícího pod jejich pravomoc, mohou dotyčné členské státy tuto záležitost společně předložit výboru pro jednotné nebe, který vydá stanovisko. Toto stanovisko je určeno dotyčným členským státům. Aniž je dotčen odstavec 3, členské státy toto stanovisko zohlední při hledání řešení.6. Rozhodnutí uvedená v odstavcích 3 a 4 se oznamují Komisi za účelem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie. V takto zveřejněném oznámení se uvede den vstupu daného rozhodnutí v platnost.7. Komise přijme k tomuto článku prováděcí pravidla v souladu s článkem 8 rámcového nařízení.“7) V článku 12 se odstavec 3 nahrazuje tímto:„3. Jestliže poskytovatelé letových navigačních služeb poskytují soubor služeb, uvádějí a zveřejňují ve svých finančních účtech příslušné náklady a příjmy letových navigačních služeb členěné v souladu se systémem poplatků za letové navigační služby podle článku 14, a případně vedou konsolidované účetnictví o ostatních službách, jež nejsou letovými navigačními službami, jak by je byli povinni vést, kdyby dané služby poskytovaly samostatné podniky.“8) Článek 14 se nahrazuje tímto:„ Článek 14ObecněV souladu s požadavky článků 15 a 16 přispívá systém poplatků za letové navigační služby k větší transparentnosti při stanovování a ukládání poplatků uživatelům vzdušného prostoru a při vymáhání těchto poplatků, přispívá k efektivitě nákladů na poskytování letových navigačních služeb a k efektivitě letů a zároveň zajišťuje optimální úroveň bezpečnosti. Tento systém je rovněž v souladu s článkem 15 Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 a se systémem poplatků za traťové navigační služby, který používá Eurocontrol.“9) Článek 15 se mění takto:a) Odstavec 2 se mění takto:i) Písmeno a) se nahrazuje tímto:„a) náklady, jež se mají rozdělit mezi uživatele vzdušného prostoru, se stanoví jako náklady na poskytování letových navigačních služeb včetně příslušných úroků z kapitálových investic, odpisů majetku a nákladů na údržbu, provoz, řízení a správu;“ii) Písmeno b) se nahrazuje tímto:„b) náklady, jež je v této souvislosti třeba zohlednit, zahrnují náklady stanovené na zařízení a služby poskytované a uskutečňované podle Evropského oblastního navigačního plánu ICAO. Mohou zahrnovat i náklady, které vzniknou vnitrostátním dozorovým orgánům a/nebo uznaným organizacím, a další náklady, jež vzniknou příslušnému členskému státu a poskytovateli služeb v souvislosti s poskytováním letových navigačních služeb. Nezahrnují náklady na sankce uložené členskými státy podle článku 9 rámcového nařízení ani náklady na nápravná opatření uložená členskými státy v souladu s čl. 11 odst. 1 písm. g) bodem v) rámcového nařízení;“iii) Písmeno d) se nahrazuje tímto:„d) není povoleno vzájemné dotování mezi traťovými navigačními službami a letištními a přibližovacími službami řízení letů. Mezi různými kategoriemi letových navigačních služeb je dotování povoleno buď pouze v jedné z těchto kategorií, nebo když k tomu existují objektivní důvody, které jsou jasně vymezeny;“b) Odstavec 3 se mění takto:i) Úvodní věta se nahrazuje tímto:„Členské státy dodržují při stanovení poplatků v souladu s odstavcem 2 tyto zásady:“ii) Za písmeno b) se vkládá nový bod, který zní:„ba) poplatky se stanoví za kalendářní rok, a to nejméně na období tří, nejdéle však pěti let;“iii) Písmeno c) se nahrazuje tímto:„c) letové navigační služby mohou vynášet dostatečné příjmy, které zajišťují přiměřenou návratnost aktiv a přispívají k nezbytnému zhodnocení kapitálu;“iv) Písmeno e) se nahrazuje tímto:„e) poplatky podporují bezpečné, účinné, efektivní a udržitelné poskytování letových navigačních služeb s ohledem na vysokou úroveň bezpečnosti a efektivity nákladů a motivují k integrovanému poskytování služeb. Za tímto účelem a ve vztahu k vnitrostátním nebo regionálním plánům výkonnosti mohou vnitrostátní dozorové orgány zavést mechanismy, včetně pobídek spočívajících ve finančním zvýhodnění či znevýhodnění, s cílem pobídnout poskytovatele letových navigačních služeb a/nebo uživatele vzdušného prostoru k tomu, aby podporovali kvalitnější poskytování letových navigačních služeb, např. zvyšováním kapacity, zkracováním doby zpoždění a udržitelným rozvojem, a zároveň zachovávali optimální úroveň bezpečnosti.“c) Odstavec 4 se nahrazuje tímto:„4. Komise může v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 rámcového nařízení rozhodnout, že se poplatky využijí k financování společných projektů, jejichž cílem je pomoci určitým kategoriím uživatelů vzdušného prostoru a/nebo poskytovatelů letových navigačních služeb při zlepšování sdílené infrastruktury letové navigace, k lepšímu poskytování letových navigačních služeb a k lepšímu využívání vzdušného prostoru, zejména tam, kde je to nutné k provádění hlavního plánu ATM. V těchto rozhodnutích se uvede společný projekt a stanoví především harmonogram jeho provádění, náklady účtované uživatelům vzdušného prostoru a způsob jejich rozdělení mezi členské státy.5. Komise přijme k tomuto článku prováděcí pravidla v souladu s článkem 8 rámcového nařízení.“10) V článku 16 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:„1. Komise zajišťuje průběžný přezkum dodržování zásad a pravidel uvedených v článcích 14 a 15, přičemž jedná ve spolupráci s členskými státy. Komise usiluje o vytvoření nezbytných mechanismů pro využívání odborných znalostí Eurocontrolu a výsledky přezkumu sdílí s členskými státy, Eurocontrolem a zástupci uživatelů vzdušného prostoru.2. Komise na žádost jednoho nebo více členských států, které se domnívají, že zásady a pravidla uvedené v článcích 14 a 15 nebyly řádně uplatněny, nebo z vlastní iniciativy vyšetřuje veškerá tvrzení o údajném nedodržení či neuplatnění příslušných zásad a/nebo pravidel a výsledky svého šetření sdělí členským státům, Eurocontrolu a zástupcům uživatelů vzdušného prostoru. Do dvou měsíců od obdržení žádosti a po vyslechnutí dotyčného členského státu a konzultaci výboru pro jednotné nebe Komise v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 2 rámcového nařízení rozhodne o použití článků 14 a 15 a o tom, zda se v příslušném postupu může pokračovat.“11) Článek 17 se nahrazuje tímto:„ Článek 17Změny přílohOpatření, jejichž cílem je změna jiných než podstatných prvků příloh tak, aby zohledňovaly vývoj v oblasti technické či provozní, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 5 odst. 4 rámcového nařízení.Ze závažných naléhavých důvodů může Komise použít postup pro naléhavé případy podle čl. 5 odst. 5 rámcového nařízení.“12) V článku 18 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:„1. Vnitrostátní dozorové orgány jednající v souladu s vnitrostátními právními předpisy ani Komise nezveřejňují informace důvěrné povahy.2. Ustanovením odstavce 1 nejsou dotčena práva vnitrostátních dozorových orgánů ani Komise na zveřejňování informací v případech, kdy je to nezbytné k plnění jejich povinností. Tehdy musí být zveřejnění informací přiměřené a zohledňovat oprávněné zájmy poskytovatelů letových navigačních služeb, uživatelů vzdušného prostoru, letišť a jiných zúčastněných stran na ochraně jejich obchodního tajemství.“13) Vkládá se nový článek 18a, který zní:„ Článek 18aPřezkum1. V rámci pravidelného přezkumu podle čl. 12 odst. 2 rámcového nařízení a nejpozději čtyři roky ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost Komise dokončí výhledovou studii o podmínkách budoucího uplatnění tržních zásad na poskytování a vytváření komunikačních, navigačních, přehledových, meteorologických a leteckých informačních služeb.2. Na základě závěrů této studie a s ohledem na dosažený pokrok Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, případně doplněnou o návrh, kterým uplatňování tržních zásad rozšíří na jednu nebo více služeb uvedených v odstavci 1 nebo kterým stanoví další kroky.“Článek 3Nařízení (ES) č. 551/2004 se mění takto:1) Článek 2 se zrušuje.2) Článek 3 se nahrazuje tímto:„ Článek 3Jednotná evropská letová informační oblast (EFIR)1. Společenství a členské státy požádají ICAO o zřízení a uznání jednotné evropské letové informační oblasti (EFIR). Za tímto účelem a s ohledem na záležitosti, jež spadají do pravomoci Společenství, předloží Komise doporučení Radě v souladu s článkem 300 Smlouvy, a to nejpozději do [...][13].2. EFIR je v souladu s čl. 1 odst. 3 pojata tak, aby zahrnovala vzdušný prostor, který spadá pod pravomoc členských států, a může zahrnovat i vzdušný prostor evropských třetích zemí.3. Zřízením EFIR není dotčena povinnost členských států podle čl. 8 odst. 1 nařízení o poskytování služeb určit poskytovatele letových provozních služeb pro vzdušný prostor, který spadá pod jejich pravomoc.4. Členské státy jsou vůči ICAO v rámci zeměpisných hranic letových informačních oblastí nadále odpovědné za horní vzdušný prostor a letové informační oblasti, které jim ICAO svěřila ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost.“3) Vkládá se nový článek 3a, který zní:„ Článek 3aLetecké informace1. Aniž je dotčeno zveřejňování leteckých informací členskými státy, Komise ve spolupráci s Eurocontrolem zajistí dostupnost vysoce kvalitních leteckých informací v elektronické podobě, prezentovaných harmonizovaným způsobem a vyhovujících požadavkům všech příslušných uživatelů na jejich kvalitu a včasnost.2. Pro účely odstavce 1 Komise:a) vytváří infrastrukturu leteckých informací pro celé Společenství v podobě elektronického integrovaného zpravodajského portálu s neomezeným přístupem pro veřejnost. Tato infrastruktura integruje přístup k požadovaným údajům a poskytování těchto údajů, které zahrnují, ale neomezují se na letecké informace, informace ohlašovny letových provozních služeb (ARO), meteorologické informace a informace o uspořádání toku provozu;b) v úzké spolupráci s Eurocontrolem a ICAO podporuje modernizaci a harmonizaci poskytování leteckých informací v nejširším slova smyslu.3. Komise přijme k tomuto článku prováděcí pravidla v souladu s článkem 8 rámcového nařízení.“4) Článek 4 se nahrazuje tímto:„ Článek 4Pravidla létání a klasifikace vzdušného prostoruKomise v souladu s postupem podle článku 8 rámcového nařízení přijme prováděcí pravidla s cílem:a) zahrnout příslušná ustanovení norem ICAO a doporučených postupů týkajících se pravidel létání, popř. s vhodnými úpravami a zlepšeními;b) harmonizovat uplatňování klasifikace vzdušného prostoru ICAO, popř. s vhodnými úpravami a zlepšeními, s cílem zajistit plynulé poskytování letových navigačních služeb v rámci jednotného evropského nebe.“5) Článek 5 se zrušuje.6) Článek 6 se nahrazuje tímto:„ Článek 6Navrhování a uspořádání sítě1. Síť uspořádání letového provozu (ATM) umožňuje optimální využívání vzdušného prostoru a zajišťuje, aby uživatelé vzdušného prostoru mohli užívat upřednostňované tratě při současném zajištění co největšího přístupu ke vzdušnému prostoru a letovým navigačním službám.2. Za účelem dosažení cílů uvedených v odstavci 1 zajišťuje Komise provádění těchto funkcí:a) navrhování evropské sítě tratí ATS;b) koordinace a přidělování omezených zdrojů, zejména radiových kmitočtů a kódů radarových odpovídačů;c) další řídící funkce pro síť ATM, jak jsou popsány v hlavním plánu ATM.Komise může v rámci své kontroly a na vlastní odpovědnost svěřit Eurocontrolu úkoly související s výkonem výše uvedených funkcí, jež nevyžadují přijetí závazných opatření s obecnou působností ani výkon politického rozhodování. Tyto úkoly jsou plněny nestranně a hospodárně, s přihlédnutím k potřebám celé sítě ATM a za plného zapojení uživatelů vzdušného prostoru a poskytovatelů letových navigačních služeb.3. Opatření, jejichž cílem je úprava jiných než podstatných prvků tohoto článku jeho doplněním a jež se vztahují k vymezení základních kritérií a postupů pro výkon funkcí uvedených v odstavci 2, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 5 odst. 4 rámcového nařízení.4. Prováděcí pravidla k opatřením uvedeným v odstavci 3 se přijímají v souladu s článkem 8 rámcového nařízení. Jednotlivá opatření stanovená v těchto prováděcích pravidlech přijímá Komise. Prováděcí pravidla mohou stanovit, že ze závažných naléhavých důvodů může určitý typ rozhodnutí přijímat Eurocontrol v souladu s pokyny vydanými Komisí.5. Jiná hlediska navrhování vzdušného prostoru než ta, jež jsou uvedena v odstavci 2, se řeší na vnitrostátní nebo regionální úrovni. Proces navrhování zohlední požadavky provozu a jeho složitost a jeho součástí bude úplná konzultace se všemi skupinami dotčených uživatelů vzdušného prostoru.6. Členské státy svěří Eurocontrolu provádění činností souvisejících s uspořádáním toku letového provozu, jak stanoví prováděcí pravidlo přijaté postupem podle čl. 5 odst. 3 rámcového nařízení a v souladu s požadavky stanovenými Komisí podle článku 9.“7) V článku 9 se vkládá nový odstavec 3, který zní:„3. Prováděcí pravidla obsahují ustanovení zajišťující soulad mezi letovými plány a letištními časy a nezbytnou koordinaci s přilehlými oblastmi.“Článek 4Nařízení (ES) č. 552/2004 se mění takto:1) Vkládá se nový článek 6a, který zní:„ Článek 6aAlternativní způsob ověření shodyVztahuje-li se osvědčení vydané v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 na složky nebo systémy, považuje se pro účely článků 5 a 6 tohoto nařízení za prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti pro použití nebo prohlášení ES o ověření, pokud je jeho součástí prokázání shody s podstatnými požadavky tohoto nařízení a příslušnými prováděcími pravidly pro zajištění interoperability.“2) Článek 9 se nahrazuje tímto:„ Článek 9Změna přílohOpatření, jejichž cílem je změna jiných než podstatných prvků příloh tak, aby zohledňovaly vývoj v oblasti technické či provozní, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 5 odst. 4 rámcového nařízení.Ze závažných naléhavých důvodů může Komise využít postup pro naléhavé případy podle čl. 5 odst. 5 rámcového nařízení.“3) Příloha II se mění takto:a) V části A se první odstavec bodu 2 „Podpora nových provozních koncepcí“ nahrazuje tímto:„Síť EATMN, její systémy a její složky musí na koordinovaném základě podporovat nově schválené a platné provozní koncepce, které zlepšují kvalitu, udržitelnost a účinnost letových navigačních služeb, zejména pokud jde o bezpečnost a kapacitu.“b) Část B se mění takto:i) První odstavec bodu 3.1.2 „Podpora nových provozních koncepcí“ se nahrazuje tímto:„Systémy zpracování údajů o letu musí umožnit postupné zavádění schválených a potvrzených vyspělých provozních koncepcí pro všechny fáze letu, jak to konkrétně předpokládá hlavní plán ATM.“ii) Bod 3.2.2 „Podpora nových provozních koncepcí“ se nahrazuje tímto:„3.2.2. Podpora nových provozních koncepcíSystémy zpracování přehledových dat se musí přizpůsobovat rostoucí dostupnosti nových zdrojů přehledových informací tak, aby se zvyšovala celková kvalita služeb, jak to konkrétně předpokládá hlavní plán ATM.“iii) Bod 4.2 „Podpora nových provozních koncepcí“ se nahrazuje tímto:„4.2. Podpora nových provozních koncepcíKomunikační systémy musí podporovat zavádění schválených a potvrzených vyspělých provozních koncepcí pro všechny fáze letu, jak to konkrétně předpokládá hlavní plán ATM.“Článek 5 Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Ustanovení čl. 6 odst. 2 a 6 nařízení (ES) č. 551/2004 ve znění tohoto nařízení se použije ode dne uvedeného v příslušných prováděcích pravidlech, avšak nejpozději tři roky od vstupu tohoto nařízení v platnost.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda/předsedkyně předseda/předsedkyněLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:Nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) 549/2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe, nařízení (ES) č. 550/2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi, nařízení (ES) č. 551/2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi a nařízení (ES) č. 552/2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu.2. RÁMEC ABM / ABBOblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká:Aktivita: „Vnitrozemská, letecká a námořní doprava“Cíl: „Zajistit vytvoření vnitřního trhu dopravních služeb“3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů:06 02 03 – Bezpečnost dopravy3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:Návrhy se týkají změny právních předpisů Společenství. Doba trvání v zásadě není omezena. Z praktických důvodů se uvažuje o období od předpokládaného data přijetí (2009) do konce finančního výhledu (2013).3.3. Rozpočtové charakteristiky:Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |Nepov. | Nerozl. [14] | NE | NE | NE | č. ( ) |Nepov. | Rozl. | NE | NE | NE | č. ( ) |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | Oddíl č. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Celkem |Provozní výdaje[15] |Položky závazků (PZ) | 8.1. | a | 1,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 10,250 |Položky plateb (PP) | b | 1,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 10,250 |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[16] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Položky závazků | a+c | 1,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 10,250 |Položky plateb | b+c | 1,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | 10,250 |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[17] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | 0,117 | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,170 |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,290 |Celkové orientační finanční náklady zásahu |PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 0,117 | 1,425 | 2,542 | 2,542 | 2,542 | 2,542 | 11,710 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 0,117 | 1,425 | 2,542 | 2,542 | 2,542 | 2,542 | 11,710 |SpoluúčastPokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky):v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Spolufinancující subjekt | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkem |........................ | f |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f |4.1.2. Soulad s finančním plánemX Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[18] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmůX Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Před akcí [Rok n-1] | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuZavedení a sledování provádění právních předpisů v oblasti uspořádání letového provozu.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieRozvoj trhu letecké dopravy vyžaduje pevnou infrastrukturu. Uspořádání letového provozu je součástí této infrastruktury (společně s letišti). Účinnost této transevropské sítě vyžaduje zásah Společenství o to více, že uspořádání letového provozu představuje přirozený monopol.Právní předpisy o jednotném nebi usnadní provedení a rozvoj hlavního plánu SESAR.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMZajistit vytvoření vnitřního trhu dopravních služebKonkrétní cíle se týkají letových navigačních služeb. Jedná se o zvýšení výkonnosti sítě s cílem podpořit rozvoj civilního letectví formou regulace uspořádání letového provozu. Stávající systém nezávazných výkonnostních měření se mění na regulační systém, který podpoří výkonnost systému. Komise stanoví výkonnostní cíle, přičemž spoléhá na nezávislý orgán pro ověřování výkonnosti. Do regulačního procesu bude zapojen i výbor pro jednotné evropské nebe, zřízený stávajícími právními předpisy.5.4. Způsob provádění (orientační)( Centralizované řízení( přímo ze strany Komise( nepřímo na základě pověření pro:( výkonné agentury( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou( Sdílené nebo decentralizované řízení( spolu s členskými státy( spolu se třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Příslušné poznámky:6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systémÚčinky na výkonnost nebudou jen monitorovány, ústředním tématem reformy je ověřování a regulace výkonnosti. Jako přirozený monopol bude muset uspořádání letového provozu splnit konkrétní výkonnostní cíle. Tyto cíle budou stanoveny i v úzké spolupráci s uživateli vzdušného prostoru, kteří systém financují a jsou jeho klienty, a s poskytovateli letových navigačních služeb, kteří dodávají služby.Jednotným nebem byl vytvořen institucionální rámec, který umožňuje zúčastněným stranám, především uživatelům vzdušného prostoru, sdělovat své názory na účinnost opatření.6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante)Legislativní návrhy byly vypracovány na základě dvou zpráv. Komise požádala Komisi Eurocontrolu pro ověřování výkonnosti, aby provedla nezávislé hodnocení vlivu jednotného nebe na výkonnost systému uspořádání letového provozu.Skupina na vysoké úrovni pro budoucí regulační rámec letecké dopravy[20] naznačila, jakým politickým směrem by se návrhy měly ubírat. Skupina požadovala jednotné uplatňování „metody Společenství“, kdy se rozhodnutí přijímají na evropské úrovni hlasováním kvalifikovanou většinou a provádění se ponechává na silném partnerském vztahu mezi členskými státy a Společenstvím.6.2.2. Opatření přijatá po průběžném/následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Zprávy uvedené v bodu 6.2.1 vycházejí ze stávajících právních předpisů o jednotném nebi. Na jednotné nebe I bude tedy uplatněno hodnocení ex-post a na jednotné nebe II hodnocení ex-ante .6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníNávrhy zavádějí výroční hodnocení (v rámci pětiletých plánovacích období) s cílem regulovat výkonnost systému, a proto vyžadují intenzivní a trvalé hodnocení účinnosti právní úpravy.7. Opatření proti podvodůmNepoužije se.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiRok 2008 | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[22] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |B*, C*/AST |Zaměstnanci financovaní[23] podle čl. XX 01 02 |Ostatní zaměstnanci[24] financovaní podle čl. XX 01 04/05 |CELKEM | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 |8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akceRegulace výkonnosti si žádá intenzivní proces hodnocení výkonnosti v odvětví ATM, stanovení výkonnostních cílů na úrovni Společenství, schválení těchto obecných cílů, postup pro převedení těchto cílů stanovených pro celou síť na místní cíle, včetně konzultace s uživateli vzdušného prostoru, a přijetí místních cílů Komisí.Komise dále zajistí efektivitu funkce uspořádání sítě. To vyžaduje vypracování prováděcích pravidel a monitoring.8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)X Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen.( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP/PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP/PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP/PNR dotyčného roku8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |Další technická a administrativní pomoc |– interní (intra muros) |– externí (extra muros) |Technická a administrativní pomoc celkem |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | Rok 2008 | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci |Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 |8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference |XX 01 02 11 03 – Výbory[26] | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,290 |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace |XX 01 02 11 05 – Informační systémy |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,058 | 0,290 |Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky |[1] Úř. věst. C...[2] Úř. věst. C...[3] Úř. věst. C...[4] Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 1.[5] Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 10.[6] Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 20.[7] Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 26.[8] Úř. věst. L 64, 2.3.2007, s.1.[9] Úř. věst. L 225, 12.8.1998, s. 27. Rozhodnutí naposledy změněné nařízením Komise (ES) č. 1792/2006 (Úř. věst. L 362, 20. 12. 2006, s. 1).[10] KOM(2006) 819.[11] Úř. věst. L 79, 19.3.2008, s. 1.[12] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí změněné rozhodnutím 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).[13] Datum čtyři roky od data vstupu novelizujícího nařízení v platnost.[14] Nerozlišené položky, dále jen „NP“.[15] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[16] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[17] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05.[18] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[19] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce.[20] Skupina na vysoké úrovni pro budoucí regulační rámec letecké dopravy, 2007, „ Rámec pro podporu zvýšení výkonnosti “, Brusel, 47 s.[21] Jak je popsáno v bodě 5.3.[22] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[23] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[24] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[25] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[26] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 25.8.2014
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 282/55
 Жалба, подадена на 2 юли 2014 г. — Sertrans Catalunya/Комисия
 (Дело T-504/14)
 2014/C 282/73
 Език на производството: испански
 Страни
 Жалбоподател: Sertrans Catalunya, SA (Барселона, Испания) (представител: J. De Juan Casadevall, abogado)
 Ответник: Европейска комисия
 Искания на жалбоподателя
 Жалбоподателят иска от Общия съд:
 —
 да отмени обжалваното решение,
 —
 при условията на евентуалност и в случай, че испанската система за финансов лизинг (ИСФЛ) се приеме за незаконосъобразна държавна помощ, да разпореди възстановяване само до датата на публикуване в Официален вестник на Европейския съюз на решението за откриване на официалната процедура по разследване, а именно 21 септември 2011 г., и
 —
 да осъди Европейската комисия да заплати съдебните разноски.
 Правни основания и основни доводи
 Правните основания и основните доводи са същите като вече изложените по дело T-500/14, Derivados del Flúor/Комисия.


type: contracts

text:
 4.8.2016
 HR
 Službeni list Europske unije
 L 211/37
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 97/2015
 od 30. travnja 2015.
 o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u [2016/1280]
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/249 оd 10. veljače 2015. o produženju važenja Odluke 2006/502/EZ kojom se od država članica zahtijeva poduzimanje mjera kojima se osigurava stavljanje na tržište isključivo upaljača sigurnih za djecu i zabranjuje stavljanje na tržište upaljača-noviteta (1) treba se uključiti u Sporazum o EGP-u.
 (2)
 Prilog II. Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,
 DONIO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 U poglavlju XIX. točki 3.k (Odluka Komisije 2006/502/EZ) Priloga II. Sporazumu o EGP-u dodaje se sljedeća alineja:
 „—
 32015 D 0249: Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2015/249 od 10. veljače 2015. (SL L 41, 17.2.2015., str. 41.).”
 Članak 2.
 Vjerodostojni su tekstovi Provedbene odluke (EU) 2015/249 na islandskom i norveškom jeziku koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 1. svibnja 2015. pod uvjetom da su sva priopćenja iz članka 103. stavka 1. Sporazuma o EGP-u poslana. (*)
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu 30. travnja 2015.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 Gianluca GRIPPA
 (1) SL L 41, 17.2.2015., str. 41.
 (*) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.


type: wikipedia

text:
Η σκωτική γαελική γλώσσα (σκωτικά γαελικά: Gàidhlig IPA , Αγγλικά Gaelic IPA ή ), είναι μέλος της Γοϊδελικής υποοικογένειας της οικογένειας των Κελτικών γλωσσών, η οποία περιλαμβάνει ακόμη τα Ιρλανδικά και τη Γλώσσα Μανξ. Οι γλώσσες αυτής της υποοικογένειας προέρχονται από τα Μέσα Ιρλανδικά, ενώ η καταγωγή τους ανάγεται στην Αρχαία Ιρλανδική γλώσσα και τελικά στην Αρχαϊκή Ιρλανδική.
 Πολλές φορές η γλώσσα αναφέρεται απλώς ως Σκωτικά, ιδίως όταν συγκρίνεται με τις άλλες δύο γλώσσες της υποοικογένειας. Η Σκωτική Γαελική γλώσσα, όμως, δεν πρέπει να συγχέεται με τη Σκωτική γλώσσα (Σκωτς), μια διακριτή από τα Αγγλικά γλώσσα της υποομάδας των Αγγλικών γλωσσών της Αγγλοφριζικής οικογένειας του Γερμανικού κλάδου, ούτε και με τη Σκωτική Αγγλική γλώσσα, όρος με τον οποίο χαρακτηρίζονται οι διάλεκτοι της Αγγλικής γλώσσας οι οποίες ομιλούνται στη Σκωτία.
 Ιστορία
 Η Σκωτική Γαελική γλώσσα, όπως και η Ιρλανδική και η Γλώσσα Μανξ, αναπτύχθηκε ως ξεχωριστή γλώσσα μετά τον 12ο αιώνα. Οι κελτικές γλώσσες της Γοϊδελικής υποοικογένειας έφτασαν να αποτελούν τις γλώσσες της πλειοψηφίας στη Σκωτία, εκτοπίζοντας παλαιότερες κελτικές γλώσσες και κατά τόπους ακόμη και τα Αρχαία Αγγλικά. Ήδη, όμως, από τον 13ο αιώνα τα Γαελικά αρχίζουν να υποχωρούν από την ηπειρωτική Σκωτία. Τον 15ο αιώνα αρχίζει να εμφανίζεται η διαχωριστική γραμμή Χάιλαντ-Λόουλαντ, δηλαδή ο γλωσσολογικός διαχωρισμός σύμφωνα με τις γεωγραφικές περιοχές όπου ομιλούνταν η Γαελική γλώσσα (ορεινές περιοχές, Χάιλαντ) από τις περιοχές όπου ομιλούνταν η Αγγλική γλώσσα (πεδινές περιοχές, Λόουλαντ). Έκτοτε η γλώσσα γνωρίζει φθίνουσα πορεία, με αποτέλεσμα το 2001 να ομιλείται μόλις από το 1,2% (58.652 άτομα) του συνολικού πληθυσμού της Σκωτίας, με το μεγαλύτερο ποσοστό να βρίσκεται στα νησιά των Εξωτερικών Εβρίδων. Υπάρχουν ακόμη περίπου 34.000 άτομα στη Σκωτία τα οποία έχουν κάποια γνώση της γλώσσας, ενώ λίγο περισσότεροι από 8.000 ακόμη ομιλητές υπάρχουν στον Καναδά, στις Η.Π.Α., στην Αυστραλία και στη Νέα Ζηλανδία. Σήμερα υπάρχει ένα πρόγραμμα αναβίωσης της γλώσσας, αλλά παλαιότερα ομιλούταν σε μια αρκετά μεγαλύτερη έκταση.
 Το αλφάβητο και η νομιμοποίηση της
 Η Σκωτική Γαελική γλώσσα γράφεται με το λατινικό αλφάβητο. Χρησιμοποιούνται μόλις 18 γράμματα για να αποδώσουν γύρω στους 50 διαφορετικούς φθόγγους. Η γλώσσα αναγνωρίστηκε ως επίσημη γλώσσα στη Σκωτία με την Πράξη του Σκωτικού Κοινοβουλίου για τη Γαελική γλώσσα το 2005. Εκτός από τη διδασκαλία της στα σχολεία, υπάρχουν ακόμη και μερικοί ραδιοφωνικοί και τηλεοπτικοί σταθμοί οι οποίοι μεταδίδουν τα προγράμματά τους στη γλώσσα.
 Παραπομπές
 Εξωτερικοί σύνδεσμοι
 BBC Alba - Μουσική και ειδήσεις στη Σκωτική Γαελική γλώσσα
 Faclair Dwelly air Loidhne - Λεξικό της Σκωτικής Γαελικής γλώσσας
 Gàidhlig air an Lìon - Σύνδεσμοι σε σελίδες στην και σχετικά με την Σκωτική Γαελική γλώσσα
 Gàidhlig (Scottish Gaelic) Local Studies - Απογραφές πληθυσμού από το 1881 έως σήμερα, οι οποίες καλύπτουν όλες τις περιοχές όπου μιλιούνται κελτικές γλώσσες
 Goidelic Dictionaries Λεξικά των Γοϊδελικών γλωσσών
 Pàrlamaid na h-Alba: Gàidhlig - Το Σκωτικό Κοινοβούλιο στη Σκωτική Γαελική γλώσσα
 Γλώσσες της Αυστραλίας
 Γλώσσες του Ηνωμένου Βασιλείου
 Γλώσσες των Ηνωμένων Πολιτειών
 Γλώσσες του Καναδά
 Γλώσσες της Νέας Ζηλανδίας
 Σκωτική Γαελική γλώσσα
 Συνθετικές γλώσσες


text:
Het Albert Cameron Instituut (ACI) was een Surinaamse opleiding in Paramaribo tot onderwijzer in het kleuteronderwijs.
 Geschiedenis
 Het instituut is vernoemd naar Albert Cameron, de oud-minister van Onderwijs (NPS) van 1963 tot 1967. Het werd in 1952 opgericht.
 De animo voor het ACI liep in de tweede helft van de jaren 2010 terug toen jongeren meer belangstelling kregen voor les aan het Instituut voor Middelbaar Economisch en Administratief Onderwijs (Imeao). In 2017 stelde het hierom meerdere lokalen ter beschikking aan het Imeao. Een ander probleem waar de school in die tijd mee kampte, was het lage slagingspercentage.
 Medio 2018 besloot het ministerie van OWC om de ACI op te heffen, om zodoende lokalen vrij te maken voor leerlingen van het Imeao. De school werd in de loop van het erop volgende schooljaar overgenomen door het Surinaams Pedagogisch Instituut. Hierbij werden de leerlingen en een deel van de leerkrachten overgenomen.
 Voortgezet onderwijs in Suriname
 School in Paramaribo


text:
 12.1.2015
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 7/41
 Tužba podnesena 24. listopada 2014. – Vnesheconombank protiv Vijeća
 (Predmet T-737/14)
 (2015/C 007/46)
 Jezik postupka: španjolski
 Stranke
 Tužitelj: Bank for Development and Foreign Economic Affairs (Vnesheconombank) (Moskva, Rusija) (zastupnici: J. Viñals Camallonga i J. Iriarte Ángel, odvjetnici)
 Tuženik: Vijeće Europske unije
 Tužbeni zahtjev
 Tužitelj od Općeg suda zahtijeva da:
 —
 poništi članak 1. Odluke Vijeća 2014/512/ZVSP od 31. srpnja 2014. u dijelu koji se na njega odnosi i isključi ga iz njezina Priloga;
 —
 poništi članak 5. Uredbe Vijeća (EU) br. 833/2014 od 31. srpnja 2014. u dijelu koji se na njega odnosi i isključi ga iz njezina Priloga III.;
 —
 poništi novi članak 1. utvrđen Odlukom Vijeća 2014/659/ZVSP od 8. rujna 2014. u dijelu koji se na njega odnosi i isključi ga iz njezina Priloga I.;
 —
 poništi novi članak 5. utvrđen Uredbom Vijeća (EU) br. 960/2014 od 8. rujna 2014. u dijelu koji se na njega odnosi i isključi ga iz Priloga u koji je uvršten, i
 —
 naloži Vijeću Europske unije snošenje troškova.
 Tužbeni razlozi i glavni argumenti
 Ova se tužba podnosi protiv gore navedenih odredaba o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini, u mjeri u kojoj se odnose na tužitelja.
 U prilog osnovanosti tužbe tužitelj ističe šest tužbenih razloga.
 1.
 Prvi tužbeni razlog temelji se na neispunjenju obveze obrazlaganja jer osporavane odredbe ne sadrže nikakvo obrazloženje u pogledu tužitelja, što onemogućava adekvatnu pripremu obrane.
 2.
 Drugi tužbeni razlog temelji se na očitoj pogrešci u ocjeni činjenica na kojima se zasnivaju pobijane odredbe jer im nedostaje činjenični temelj i stvarni dokazi.
 3.
 Treći tužbeni razlog temelji se na povredi prava na djelotvoran pravni lijek u pogledu obrazloženja odredaba, nedostatka dokaza za ponuđene razloge te prava na obranu i na vlasništvo, jer nije poštovana obveza obrazlaganja niti su ponuđeni stvarni dokazi, što je utjecalo na ostala prava. Osobito su povrijeđena prava obrane, jer je Vijeće, unatoč utemeljenom i pravodobno podnesenom zahtjevu, vrlo kasno predalo spis postupka za izricanje sankcija, koji je bio kratak i jednostavan za sastaviti, onemogućivši time tužitelja da adekvatno pripremi obranu.
 4.
 Četvrti tužbeni razlog temelji se na zlouporabi ovlasti jer postoje objektivne, precizne i usklađene indicije kojima je moguće potvrditi da je Vijeće izricanjem sankcija željelo ostvariti drukčije ciljeve od onih koje navodi.
 5.
 Peti tužbeni razlog temelji se na povredi prava na vlasništvo, utoliko što je to pravo ozbiljno ograničeno bez stvarnog opravdanja i suprotno načelu proporcionalnosti.
 6.
 Šesti tužbeni razlog temelji se na povredi načela jednakog postupanja jer je bezrazložno nanesena šteta usporedivoj situaciji tužitelja na pojedinim tržištima.


text:
 18.1.2016
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 16/40
 2015. szeptember 11-én benyújtott kereset – Silver Plastics és Johannes Reifenhäuser kontra Bizottság
 (T-582/15. sz. ügy)
 (2016/C 016/50)
 Az eljárás nyelve: német
 Felek
 Felperesek: Silver Plastics GmbH & Co. KG (Troisdorf, Németország) és Johannes Reifenhäuser Holding GmbH & Co. KG (Troisdorf) (képviselők: M. Wirtz, S. Möller és W. Carstensen Rechtsanwälte)
 Alperes: Európai Bizottság
 Kérelmek
 A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:
 —
 a 2015. június 24-i AT.39563 európai bizottsági határozatot a felpereseket érintő részében semmisítse meg;
 —
 másodlagosan, a felperesekkel szemben egyetemlegesen kiszabott bírságot csökkentse olyan összegre, amely azon körülmény figyelembevételével, hogy a felperesek nem alkotnak gazdasági egységet, nem haladja meg a bírságot kiszabó határozat elfogadását megelőző utolsó teljes gazdasági év során az elsőrendű felperes által elért forgalom 10 %-át;
 —
 másodlagosan, a felperesekkel szemben egyetemlegesen kiszabott bírságot csökkentse olyan összegre, amely a Maschinenfabrik már lebonyolított különválását figyelembe véve nem haladja meg az elsőrendű, illetőleg a másodrendű felperes forgalmának 10 %-át;
 —
 másodlagosan, a felperesekkel szemben az északnyugat-európai terület vonatkozásában egyetemlegesen kiszabott bírságot csökkentse akként, hogy a bírság alapösszegét csak a polisztirol műanyag (EPS) tálcákkal elért forgalom alapulvételével határozza meg;
 —
 másodlagosan, a felperesekkel szemben az északnyugat-európai terület vonatkozásában egyetemlegesen kiszabott bírságot csökkentse akként, hogy az EPS-tálcák, illetve a polipropilén műanyag (PP) tálcák termékkategóriái esetében az eltérő jogsértési időszakok figyelembevételével külön-külön bírságösszeget határoz meg;
 —
 másodlagosan, a felperesekkel szemben egyetemlegesen kiszabott bírságot csökkentse akként, hogy a bírság alapösszegének meghatározása szempontjából figyelembe vett forgalomrészt csökkentse olyan tényezőre, amely megfelelően tükrözi azt, hogy az elsőrendű felperes által Északnyugat-Európa és Franciaország területén, másodlagosan pedig csak Északnyugat-Európa területén tanúsított magatartások tisztán információcserének, nem pedig hardcore árrögzítésnek minősíthetők, továbbá akként, hogy Északnyugat-Európa és/vagy Franciaország területe vonatkozásában eltekint a hardcore jogsértés címén alkalmazott növeléstől;
 —
 másodlagosan, a felperesekkel szemben egyetemlegesen kiszabott bírságot csökkentse akként, hogy az Északnyugat-Európa tekintetében kiszabott bírságot egyedül a Németországban elért forgalom alapján számítja ki;
 —
 másodlagosan, a felperesekkel szemben az északnyugat-európai terület vonatkozásában egyetemlegesen kiszabott bírságot csökkentse akként, hogy eltekint a hardcore jogsértés címén alkalmazott növeléstől, másodlagosan pedig akként, hogy a hardcore jogsértés címén alkalmazott növelést azon körülmény figyelembevételével mérsékli, hogy az Északnyugat-Európa területén elkövetett jogsértések az egyéb földrajzi területeken elkövetett jogsértésekhez viszonyítva egyértelműen kevésbé voltak alkalmasak a verseny korlátozására;
 —
 másodlagosan, a felperesekkel szemben Északnyugat-Európa és Franciaország területe vonatkozásában egyetemlegesen kiszabott bírságot csökkentse megfelelő összegre;
 —
 az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 A felperesek az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke szerinti eljárásban 2015. június 24-én hozott C (2015) 4336 végleges bizottsági határozat (AT.39563 – „kiskereskedelmi élelmiszer-csomagolás”-ügy) részleges megsemmisítését kérik.
 Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek hét jogalapra hivatkoznak.
 1.
 Első jogalap: az 1/2003/EK rendeletnek (1) 7. cikke (1) bekezdésének és 23. cikke (3) bekezdésének az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével összefüggésben történő megsértése
 A felperesek előadják, hogy a Bizottság az elsőrendű felperes által az északnyugat-európai (a továbbiakban: ÉNYE) térségben tanúsított magatartást helytelenül minősítette az élelmiszeripari polisztirol műanyag tálcák és polipropilén műanyag tálcák gyártása és forgalmazása területén elkövetett egységes és folyamatos jogsértés formájában megnyilvánuló hardcore árrögzítésnek.
 2.
 Második jogalap: az EUMSZ 296. cikk (2) bekezdésének és az 1/2003/EK rendelet 2. cikkének a hivatalból történő vizsgálat alapelvével összefüggésben történő megsértése
 Ennek kapcsán a felperesek azt állítják, hogy a Bizottság nem tett kellő mértékben eleget a rá háruló bizonyítási és indokolási kötelezettségnek.
 3.
 Harmadik jogalap: az EJEE 6. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint (3) bekezdésének d) pontja, továbbá az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének (2) bekezdése, valamint 48. cikke és 52. cikke értelmében alapjogi szinten biztosított eljárási jogok megsértése
 A felperesek a fegyveregyenlőséghez és a tisztességes eljáráshoz való jogaik azáltal történő megsértését kifogásolják, hogy a Bizottság többszöri kérelem ellenére megtagadta a felperesek által a mentő körülmények tekintetében megnevezett tanúk megidézését és kihallgatását, valamint egy terhelő körülményről vallomást tevő tanú keresztkérdezés formájában történő kihallgatását.
 4.
 Negyedik jogalap: az engedékenységi közlemény (2) 24., 25. és 26. pontjának megsértése
 A felperesek a fentieken kívül azt kifogásolják, hogy az ÉNYE-térséget illetően a terhükre rótt jogsértés vonatkozásában előterjesztett bizonyítékok ellenében nem részesültek bírságcsökkentésben, jóllehet ennek feltételei szerintük fennálltak.
 5.
 Ötödik jogalap: az 1/2003/EK rendelet 23. cikke (2) bekezdése első és második mondatának az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével összefüggésben történő megsértése
 A felperesek szerint a Bizottság jogellenesen indult ki abból, hogy a felperesek gazdasági egységet, ezáltal pedig a fent hivatkozott rendelkezések értelmében vett vállalkozást alkotnak.
 6.
 Hatodik jogalap: az 1/2003/EK rendelet 23. cikke (2) bekezdése második mondatának megsértése
 A felperesek előadják, hogy a Bizottság azáltal, hogy a másodrendű felperes részéről a Reifenhäuser GmbH & Co. KG Maschinenfabrikben fennálló részesedésnek a bírságot kiszabó határozat meghozatalakor már jogerősen lebonyolított megszüntetését elmulasztotta figyelembe venni, a bírság kiszámítása során pedig e különvált vállalkozás forgalmát is figyelembe vette, túllépte a bírság tekintetében az érintett vállalkozások forgalmának 10 %-ában meghatározott, jogszabályban előírt felső határt.
 7.
 Hetedik jogalap: az 1/2003/EK rendelet 23. cikke (2) bekezdése első mondata a) pontjának és (3) bekezdésének a bírságkiszabási iránymutatás (3) 19., 20. és 25. pontjával, valamint az egyenlő bánásmód elvével összefüggésben történő megsértése
 Ennek kapcsán a felperesek előadják, hogy a Bizottság a bírságot kiszabó határozattal érintett valamennyi kartell és valamennyi érintett vállalkozás tekintetében az alapösszeg meghatározásához egységesen a forgalom 16 %-os arányát, valamint egységesen a hardcore jogsértés címén alkalmazott 16 %-os növelést vett alapul, jóllehet mind az egyes kartellek szerkezete, mind pedig a vállalkozások egyedi részvétele jelentősen eltért egymástól, ami hátrányosan érintette a felpereseket.
 (1) A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16 i 1/2003/EK tanácsi rendelet (HL 2003., L 1., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 2. kötet, 205. o.).
 (2) A kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről szóló bizottsági közlemény (HL C 45., 3. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 2. kötet, 155. o.).
 (3) Az 1/2003/EK rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról szóló bizottsági iránymutatás (HL 210., 2. o.).


text:
De protesten in Wit-Rusland in 2020 en 2021 zijn een reeks lopende politieke demonstraties tegen de Wit-Russische regering en haar president Aleksandr Loekasjenko.
 Achtergrond
 Loekasjenko
 Aan het begin van de protesten was Aleksandr Loekasjenko met een ambtstermijn van 26 jaar het langstzittende staatshoofd in de voormalige Sovjet-Unie. Hij wordt wel de "laatste dictator" van Europa genoemd, omdat hij bij de voorgaande vijf verkiezingen geen serieuze uitdager had gehad. Van de vijf door Loekasjenko gewonnen verkiezingen werd alleen de eerste door internationale waarnemers op geloofwaardige wijze als vrij en eerlijk beschouwd. Onder zijn autoritaire bewind heeft de regering de oppositie regelmatig onderdrukt.
 Demonstraties
 De demonstraties, die deel uitmaken van de Wit-Russische democratiebeweging, begonnen zich voor te doen in de aanloop naar en tijdens de presidentsverkiezingen van 2020, waarin Loekasjenko een zesde ambtstermijn zocht.
 Tijdens de presidentiële campagne verklaarde presidentskandidaat Svetlana Tichanovskaja dat de bevolking van Wit-Rusland een manier moest vinden om hun stem te beschermen. Alle protesten tegen Loekasjenko waren "zonder leider".
 Loekasjenko kreeg meer publieke tegenstand te verduren tijdens de coronapandemie, waarvan hij de ernstige dreiging ontkende.
 Verkiezingen
 Bij de verkiezingen op 9 augustus 2020 had Loekasjenko één tegenkandidaat, Svetlana Tichanovskaja. Andere potentiële presidentskandidaten, onder wie haar echtgenoot Sergej Tichanovski, Viktor Babariko en Valeri Tsepkalo, waren niet toegelaten. Een aantal van hen (en hun campagneleiders inclusief die van Tichanovskaja) verbleef in de campagneperiode in hechtenis op verdenking van staatsgevaarlijke activiteiten. Op de verkiezingsdag sprak Loekasjenko dreigementen uit tegen ieder die zou proberen de regering omver te werpen. Toen zich in de exitpoll een overweldigende meerderheid voor Loekasjenko aftekende, weigerden velen dat te geloven op grond van waarnemingen bij de stembureaus. In Minsk braken protesten uit, waartegen Loekasjenko de veiligheidstroepen inzette. Loekasjenko werd door de kiescommissie tot winnaar uitgeroepen met 80% van de stemmen, tegen 9,9% voor Tichanovskaja, die te kennen gaf zich daarbij niet neer te leggen. Ook regeringen van andere landen trokken een eerlijk verloop van de verkiezingen sterk in twijfel, temeer daar internationale waarnemers en buitenlandse verslaggevers niet waren toegelaten.
 Protesten
 In de week die volgde braken heftige protesten uit, waarbij burgers massaal de straat op gingen om te protesteren tegen wat zij zagen als stembusfraude. Loekasjenko zette daartegen de politie en de veiligheidstroepen in, die repressief geweld toepasten en duizenden demonstranten arresteerden. Tichanovskaja, die protest had aangetekend tegen de uitslag, moest uitwijken naar Litouwen. Op vrijdag 14 augustus werd een deel van de arrestanten vrijgelaten, waarbij aan het licht kwam dat sommigen tijdens hun hechtenis gemarteld waren. Op dezelfde dag besloot de Europese Unie sancties in te stellen tegen Loekasjenko.
 Op 14 augustus claimde Svetlana Tichanovskaja dat ze de presidentsverkiezingen had gewonnen met 60-70% van de stemmen. Volgens Tichanovskaja waren alle Wit-Russen het erover eens dat de verkiezingen vervalst waren en dat de regering geen blijk gaf van sociaal leiderschap en respect.
 Coördinatieraad
 Ook kondigde ze de oprichting aan van een 'coördinatieraad' van de oppositie, waarin onder anderen de mensenrechtenactivist Ales Bialiatski en de schrijfster Svetlana Aleksijevitsj, winnares van de Nobelprijs voor Literatuur 2015, zitting namen. De Wit-Russische justitie reageerde door een strafrechtelijk onderzoek naar de coördinatieraad aan te kondigen.
 In de dagen die volgden stopte het politiegeweld, maar de demonstraties tegen Loekasjenko's bewind werden steeds massaler. De legitimiteit van zijn leiderschap werd openlijk in twijfel getrokken en de roep om zijn vertrek werd steeds luider. Op zondag 23 augustus vond een grote mars plaats, waaraan duizenden opposanten deelnamen. Loekasjenko en zijn vijftienjarige zoon vertoonden zich met geweren. Twee leden van de coördinatieraad, Sergej Dylevski en Olga Kovalkova, werden op 24 augustus opgepakt en per arrestantenvliegtuig weggevoerd met onbekende bestemming.
 De Russische president Poetin verklaarde op 27 augustus dat Rusland reservetroepen had gereedstaan om Loekasjenko te hulp te schieten als dat nodig mocht zijn, in het kader van het militaire verdrag tussen beide landen.
 Voortgezet protest
 Een kleine maand na de verkiezingsdag brachten de straatprotesten nog altijd duizenden mensen op de been. Over het algemeen verliepen zij vreedzaam, maar ze werden van de kant van de autoriteiten nog steeds met gewelddadig optreden en arrestaties beantwoord.
 Omdat de protesten aanhielden en met geweld werden beantwoord zonder dat er uitzicht was op een vreedzame oplossing van het conflict met de regering, richtte Svetlana Tichanovskaja zich op 4 september tot de Veiligheidsraad van de Verenigde Naties met het verzoek het brute geweld van het regime in haar land te onderzoeken. Ze vroeg om de komst van VN-waarnemers en om een speciale zitting van de Mensenrechtencommissie van de Verenigde Naties.
 Op 9 september 2020 bleken op een na alle leden van de oppositionele coördinatieraad te zijn gearresteerd, het land uitgezet of spoorloos verdwenen. Alleen Nobelprijswinnares Svetlana Aleksijevitsj was nog op vrije voeten. De indruk bestond dat zij te veel internationaal prestige genoot om te worden aangepakt. Eind september nam zij de wijk naar Berlijn, nadat ze in de weken ervoor ter bescherming was 'bewaakt' door diplomaten uit westerse landen.
 De geweldloze protesten bleven doorgaan en brachten in Minsk, maar ook in andere steden, elk weekend vele tienduizenden mensen op de been, waarvan er steeds enkele honderden (vaak hardhandig) werden gearresteerd. Hiermee was in oktober 2020 een patstelling bereikt, zonder toenadering tussen de regering van Loekasjenko en de oppositie, waarvan de leiders waren gearresteerd of uitgeweken. Wel waren de EU-landen het eens geworden over sancties tegen Wit-Russische overheidsfunctionarissen. Tichanovskaja riep het buitenland op om druk te blijven uitoefenen.
 Op 10 oktober 2020 had Loekasjenko een onaangekondigd, langdurig gesprek met een aantal gevangengenomen oppositieleiders. Of dit beschouwd kon worden als een doorbraak, was niet duidelijk. Volgens hem waren ze geen politiek gevangenen (want die waren er niet in Wit-Rusland), maar waren ze opgesloten omdat ze een misdrijf hadden gepleegd.
 Later in dezelfde maand kende het Europees Parlement de Sacharovprijs voor de vrijheid van denken toe aan de vrouwen en mannen van de Wit-Russische oppositie.
 Impasse
 De impasse duurde echter voort en nog steeds gingen elk weekend vele tienduizenden demonstranten de straat op, van wie velen werden opgepakt. De verwachting dat politie, leger en veiligheidsdiensten zouden overlopen naar de oppositie, was vooralsnog niet uitgekomen.
 Op de eis van de demonstranten om een onderzoek in te stellen naar de vermeende verkiezingsfraude werd niet ingegaan. Toen de wekelijkse protesten van duizenden Wit-Russen nog steeds doorgingen, pasten de veiligheidsdiensten een nieuwe tactiek toe door op 8 november 2020 honderden opposanten preventief op te pakken.
 Later dat najaar verhardde zich de houding van de autoriteiten opnieuw en werden steeds zwaardere wapens ingezet om de demonstranten te verjagen en op te pakken.
 Op 13 november 2020 viel in Minsk voor het eerst een dode bij de protesten. De demonstrerende kunstenaar Raman Bandarenka stierf in het ziekenhuis nadat hij twee dagen eerder door gemaskerde mannen was mishandeld. Op de plaats waar dat gebeurde, werd een gedenkplek ingericht, die een week later door de veiligheidstroepen werd vernietigd. Svetlana Tichanovskaja noemde Bandarenka een held "die stierf door de onmenselijkheid en de terreur van het regime". In een tv-interview benadrukte Loekasjenko dat hij de protesten als illegaal beschouwde. Bandarenka zou niet het slachtoffer zijn van politiegeweld, maar van een handgemeen dat hij had gehad met burgers. De Europese Unie noemde de acties van de Wit-Russische autoriteiten "afschuwelijk en schaamteloos".
 De demonstraties op zondag in Minsk en andere steden gingen de rest van het jaar 2020 nog door, maar er leek geen beweging te komen in de ontstane patstelling tussen regering en oppositie, zodat zich bij de protestbeweging een vorm van defaitisme begon te openbaren.
 2021
 Hoewel Tichanovskaja de opposanten had opgeroepen hun krachten te sparen tot na de koude winter, waren er begin 2021 nog steeds beperkte demonstraties op zondag. In februari 2021, een half jaar na de verkiezingen, was Loekasjenko's presidentschap onaangetast. De Wit-Russische mensenrechtenorganisatie Viasna stelde vast dat in dat halve jaar 33.000 aanhoudingen op politieke gronden waren verricht, waarbij de meeste aangehouden demonstranten celstraffen tot 25 dagen of geldboetes opgelegd hadden gekregen. De meesten van de 239 politiek gevangenen van dat moment waren veroordeeld tot gevangenisstraffen van twee tot vijf jaar. Er waren 1000 gevallen van marteling gedocumenteerd. Voor advocaten was het soms onmogelijk contact te krijgen met hun cliënten en de verdediging in de rechtszaal werd bemoeilijkt.
 Twee Wit-Russische journalisten die voor het Poolse Belsat TV verslag hadden gedaan van de rouwbijeenkomst voor de in november omgekomen demonstrant Bandarenka werden op 18 februari veroordeeld tot twee jaar gevangenisstraf. Dit leidde tot protest van de Poolse president Andrzej Duda en de EU. In het algemeen bestond de indruk dat Loekasjenko de opstand met succes had onderdrukt, al was zijn internationale isolement (afgezien van Rusland) vergroot.
 Na een winterpauze van enkele maanden vond op 28 maart 2021 weer een grote demonstratie plaats, die door de oproerpolitie hardhandig werd beantwoord. Doordat de Wit-Russische media beperkt waren in hun mogelijkheden en buitenlandse journalisten werden geweerd, was het moeilijk om de omvang van het protest te meten. Volgens mensenrechtenorganisaties waren er meer dan 200 arrestanten.
 De aandacht vanuit het buitenland voor de protestbeweging leek weg te ebben, toen een onverwachte actie van Loekasjenko's veiligheidsdienst grote internationale verontwaardiging veroorzaakte. Op 23 mei 2021 werd Ryanair-vlucht 4978 onderweg van Griekenland naar Litouwen, onder bedreiging van een MiG-29-straaljager tot landen gedwongen op de Nationale Luchthaven Minsk. Daar werd een passagier gearresteerd met het argument dat hij op de terroristenlijst stond. Het was de kritische Wit-Russische journalist Roman Protasevitsj, oprichter van het nieuwskanaal Nexta dat regelmatig verslag deed van de protestacties en de overheidsreacties daarop. Oppositieleider Tichanovskaja eiste een onderzoek door de internationale luchtvaartautoriteiten en nieuwe sancties tegen de Wit-Russische overheid. Ze verklaarde dat Loekasjenko’s regime de levens van de passagiers in gevaar had gebracht en dat niemand die over het land vloog nog veilig was. EU-functionarissen en regeringsleiders keurden de 'ongekende daad van staatsterrorisme' in krachtige bewoordingen af en bespraken sancties tegen deze 'luchtpiraterij'.
 In interviews wees Tichanovskaja erop dat Loekasjenko gebruik had gemaakt van de impasse in de internationale belangstelling en dat de repressie groter was dan ooit. In dezelfde week pleitte zij in een ontmoeting met de Nederlandse premier Mark Rutte en minister van buitenlandse zaken Sigrid Kaag voor vergaande Europese sancties tegen Wit-Rusland.
 Viktor Babariko, de oppositieleider die in 2020 was opgepakt nadat hij zich kandidaat had gesteld bij de presidentsverkiezingen, werd in juli 2021 veroordeeld tot veertien jaar cel. Enkele dagen later werd de onafhankelijke nieuwssite Nasha Niva door de autoriteiten offline gehaald op beschuldiging stukken met verboden inhoud te hebben gepubliceerd. De redactieburelen werden doorzocht en journalisten zouden zijn gearresteerd.
 Twee leden van de coördinatieraad die in 2020 een vredelievende overdracht van de macht had willen organiseren, werden in september 2021 veroordeeld tot langdurige gevangenisstraffen: Maria Kolesnikova, die geweigerd had zich het land uit te laten zetten, tot elf jaar en Maxim Znak tot tien jaar.
 Wit-rood-witte vlag
 Het symbool van de demonstranten is de voormalige wit-rood-witte vlag van het land. Loekasjenko legde hiermee een verband tussen de demonstranten en de nazi-collaborateurs in de Tweede Wereldoorlog. Deze gebruikten de wit-rood-witte vlag namelijk ook om zich af te zetten tegen de Sovjet-Unie. Tijdens de protestacties van 2020-2021 kon alleen al het dragen van rood-witte kleding leiden tot arrestatie.
 Geschiedenis van Wit-Rusland
 Politiek in 2020
 Opstand