text:
 Viktigt rättsligt meddelande
 |
 52008PC0803
 Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1083/2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden i fråga om vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen /* KOM/2008/0803 slutlig - AVC 2008/0233 */
 SVBryssel den 26.11.2008KOM(2008) 803 slutlig2008/0233 (AVC)Förslag tillRÅDETS FÖRORDNINGom ändring av förordning (EG) nr 1083/2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden i fråga om vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningenMOTIVERING1. Bakgrund |110 | Motiv och syfteDen kris utan motstycke som drabbat de internationella finansmarknaderna innebär stora utmaningar för gemenskapen. Det behövs en snabb reaktion för att motverka de negativa effekterna på ekonomin i dess helhet. Kommissionen vill därför agera tillsammans med medlemsstaterna för att stödja investeringar som kan stimulera tillväxten och sysselsättningen. Detta var syftet med meddelandet ”Från finanskris till återhämtning: ram för åtgärder på EU-nivå” som kommissionen antog den 29 oktober 2008. |120 | Allmän bakgrundDet finns anledning att frukta att finanskrisen får en stor negativ effekt på realekonomin, bl.a. på grund av bankernas svårigheter och de hårdare kreditvillkoren (högre räntor och striktare urval av låntagare) som kan komma att påverka både hushållens konsumtion och företagens investeringar, stödet till innovation, den tekniska och industriella utvecklingen och följaktligen även BNP-tillväxten och sysselsättningen.Kommissionens senaste ekonomiska prognoser visar på en kraftig minskning av EU:s tillväxt, som kan sjunka till 1,4 % för 2008 (vilket är hälften så mycket som 2007), 0,2 % för 2009 och 1,1 % för 2010. Dessa dystra ekonomiska utsikter kommer troligen att påverka de offentliga finanserna. Om politiken inte ändras kan budgetunderskotten komma att öka, från mindre än 1 % av BNP 2007 till 2,6 % år 2010. Det är dock svårt att göra tillförlitliga prognoser för de offentliga finanserna, särskilt vad gäller skuldsättningen, på grund av osäkerheten kring vad de räddningsåtgärder som medlemsstaterna redan vidtagit får för budgetkonsekvenser.För att bekämpa effekterna av krisen har medlemsstaterna börjat vidta omfattande åtgärder, både individuellt och inom en samordnad strategi på europeisk och internationell nivå. I USA har staten beslutat att på grundval av individuella bedömningar nationalisera de företag som råkat i svårigheter, efter att i början av oktober ha beslutat att staten skulle ta över osäkra krediter för 700 miljarder US-dollar. I Europa annonserades under samma period olika nationella planer för 1 700 miljarder euro, omfattande återfinansieringsgarantier men även kapitaltillskott och nationaliseringar.Kommissionen har velat bidra till den debatt som inletts inom EU och med internationella partner om hur man bäst ska ha hantera den pågående finanskrisen och dess socioekonomiska effekter. Den har bl.a. tillsammans med medlemsstaterna undersökt det utrymme som finns för att skynda på investeringsprojekt och tidigarelägga betalningar till medlemsstaterna.För att åstadkomma detta är sammanhållningspolitiken det effektivaste och lämpligaste instrumentet för att stödja realekonomin. Med ett budgetanslag på 347 miljarder euro för perioden 2007–2013, varav 250 miljarder euro avsatts för att i första hand användas för att uppnå målen i Lissabonstrategin, gör kommissionen en stor insats för stabila finanser och därmed även för de offentliga investeringarna i EU:s medlemsstater och regioner. |130 | Gällande bestämmelserDe allvarliga återverkningarna på den europeiska ekonomin väntas minska den potentiella tillväxttakten på medellång sikt och reducera den faktiska tillväxten avsevärt under 2009 och 2010. Enligt de senaste prognoserna kommer flera av medlemsstaterna att drabbas av en konjunkturnedgång. Dessa dystra ekonomiska utsikter kommer att påverka medlemsstaternas offentliga finanser på ett mycket negativt sätt. Det är därför risk att genomförandet av sammanhållningspolitiken utsätts för stora störningar, eftersom det krävs nationell samfinansiering för att strukturfonderna ska ställa medel till förfogande.Vissa nu gällande bestämmelser borde anpassas för att man ska kunna påskynda genomförandet av investeringsprojekt och tillhandahållandet av gemenskapsmedel till gagn för EU:s medlemsstater och regioner. Bland dessa kan man nämna bestämmelserna om förhandsfinansiering och om utgiftsdeklaration, dels i samband med återbetalning av förskott inom ramen för statligt stöd enligt artikel 87 i fördraget, dels i samband med större projekt, samt bestämmelserna om stödberättigande utgifter och om finansieringstekniska instrument. |141 | Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områdenEj tillämpligt. |2. Samråd med berörda parter och konsekvensanalys || Samråd med berörda parter |219 | Det behövs en snabb insats för att myndigheternas åtgärder för att motverka finanskrisens negativa effekter på realekonomin ska vara effektiva. Eftersom läget är akut har det inte funnits tid att samråda med medlemsstaterna. Syftet med de föreslagna åtgärderna är att påskynda genomförandet av programmen, men vissa av dem innebär också förenklingar. Medlemsstaterna har flera gånger framfört att de skulle vilja se en fortsättning på det arbete som inleddes med översynen av artikel 55 i den allmänna förordningen. Europaparlamentet och Europeiska revisionsrätten har också flera gånger framfört att de skulle vilja förenkla de förordningar som styr fonderna. || Extern experthjälp |229 | Någon extern experthjälp har inte behövts. |230 | KonsekvensanalysAlla möjligheter för att påskynda genomförandet, även genom att förenkla vissa administrativa förfaranden, har diskuterats. Det här förslaget kompletterar en rad ändringar som gjorts på annat sätt än genom ändring av lagstiftningen och som syftar till att göra det möjligt för medlemsstaterna att dra full nytta av den flexibilitet som finns, och om så krävs ändra eller förenkla programmen för att anpassa dem efter de nya omständigheterna. Kommissionen uppmanar också medlemsstaterna att färdigställa beskrivningarna av sina förvaltnings- och kontrollsystem. På så sätt kan de själva påskynda valideringen av dem och möjliggöra en snabbare hantering av de mellanliggande finansiella transaktionerna i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning.Denna vilja att förenkla förvaltningen av fonderna kommer skynda på genomförandet av programmen, bl.a. genom att de får större ekonomiska resurser vid starten.Ett snabbare genomförande av de operativa programmen skulle bidra till att man snabbare kan återvända till en normal ekonomisk situation när krisen väl närmar sig sitt slut. Att öka förskotten till stödmottagarna inom de program som redan är godkända skulle ge extra likviditet åt myndigheter på alla nivåer. Sådana förskott skulle också bidra till att öka sammanhållningspolitikens effekter på realekonomin. |3. Rättsliga aspekter |305 | Sammanfattning av den föreslagna åtgärdenDe ändringar av förordning (EG) nr 1083/2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden som kommissionen föreslagit syftar till att motverka de negativa effekterna av den ekonomiska krisen i sin helhet, för att på kort sikt påskynda genomförandet av fonderna till gagn för realekonomin, bl.a. genom ett ökat stöd till de små och medelstora företagen.Förslagen till ändringar rör fyra områden:En utvidgning av tillämpningsområdet för artikel 44 om finansieringstekniska instrument till att gälla EIB:s och EIF:s stöd till medlemsstaterna för att förbereda och genomföra operativa program.En ändring av artikel 56 om stödberättigande utgifter i syfte att klarlägga möjligheterna att ersätta allmänna omkostnader med schablonbelopp och att tillåta bidrag in natura som bidragsberättigande utgifter för inrättande av eller bidrag till fonder.En ändring av bestämmelserna om utgiftsdeklarationer: För större projekt för att avskaffa förbudet att låta utgifter för större projekt ingå i ansökningar om mellanliggande betalningar innan hela projektet godkänts av kommissionen, samt för statligt stöd enligt artikel 87 i fördraget för att avskaffa den gräns på 35 % för de förskott som stödbeviljande organ betalar ut så att förskotten kan uppgå till 100 %, medan övriga villkor förblir oförändrade.En ökning av den tredje delbetalningen av förhandsfinansieringen (2009) med två procentenheter för strukturfonderna för medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare och införande av en tredje delbetalning (2009) på 2,5 % för strukturfonderna för medlemsstater som ingick i Europeiska unionen före den 1 maj 2004. I fråga om målet europeiskt territoriellt samarbete, en ökning med två procentenheter för 2009 om minst en medlemsstat som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare deltar i programmet. Dessa extra resurser som kommer att finnas tillgängliga i början av året bör snabbt överföras till stödmottagarna, samtidigt som principen om sund ekonomisk förvaltning respekteras. |310 | Rättslig grundI rådets förordning (EG) nr 1083/2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 som antogs den 11 juli 2006 fastställs gemensamma regler för de tre fonderna. I förordningen, som bygger på principen att Europeiska kommissionen och medlemsstaterna delar på ansvaret för förvaltningen, fastställs ett nytt programplaneringsförfarande och nya standarder för förvaltning, inbegripet ekonomisk förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering av projekten. |329 | SubsidiaritetsprincipenFörslaget är förenligt med subsidiaritetsprincipen eftersom det syftar till att bistå medlemsstaterna i deras arbete med att bekämpa effekterna av den pågående finanskrisen genom att förstärka deras roll i den delade förvaltningen av fonderna. || ProportionalitetsprincipenFörslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |331 | Eftersom förslaget enbart gäller fem artiklar i den allmänna förordningen är det möjligt att koncentrera diskussionerna till några bestämmelser av huvudsakligen teknisk natur och att genomföra översynen snabbt, vilket är enda sättet att begränsa den tidsperiod då rättsläget är oklart och att snabbt kunna bidra till den ekonomiska återhämtningen i EU.Av hänsyn till principerna om likabehandling och rättssäkerhet bör endast ändringen av artikel 56.2 gälla retroaktivt, från den 1 augusti 2006 vilket var den dag då förordning (EG) nr 1083/2006 trädde i kraft. |332 | Tack vare de föreslagna förenklingarna begränsas den finansiella och administrativa bördan för medlemsstaterna. || Val av regleringsform |341 | Föreslagen regleringsform: förordning. |342 | Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl:Kommissionen har undersökt hela det manöverutrymme som förordningarna om fonderna medger för att påskynda genomförandet av investeringsprojekt och tillhandahållandet av gemenskapsmedel till gagn för EU:s medlemsstater och regioner. Utöver en rad ändringar som gjorts på annat sätt än genom ändring av lagstiftningen och som läggs fram i meddelandet av den 26 november 2008 föreslår kommissionen en ändring av fem artiklar i den allmänna förordningen. Syftet med dessa ändringar är att göra det lättare att ställa gemenskapsmedel till förfogande för att starta projekt, för att på så sätt påskynda genomförandet av investeringarna och deras effekter på realekonomin. |4. Budgetkonsekvenser || De föreslagna extra förskotten för 2009 uppgår till 6,3 miljarder euro i betalningar. Övriga föreslagna ändringar kan påskynda de mellanliggande betalningarna. |2008/0233 (AVC)Förslag tillRÅDETS FÖRORDNINGom ändring av förordning (EG) nr 1083/2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden i fråga om vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningenEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 161.3,med beaktande av kommissionens förslag [1],med beaktande av Europaparlamentets samtycke [2],med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [3],med beaktande av Regionkommitténs yttrande [4], ochav följande skäl:(1) Den kris utan motstycke som drabbat de internationella finansmarknaderna innebär stora utmaningar för gemenskapen. Det behövs en snabb reaktion för att motverka de negativa effekterna på ekonomin i dess helhet, och framför allt för att stödja investeringar som kan stimulera tillväxten och sysselsättningen.(2) Den rättsliga ramen för programperioden 2007–2013 har antagits med syfte att ytterligare förenkla programplaneringen och förvaltningen av fonderna, effektivisera stödet från fonderna och öka subsidiariteten vid genomförandet.(3) Det behövs en anpassning av vissa bestämmelser i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 [5] för att göra det lättare att ställa gemenskapsmedel till förfogande för att starta operativa program samt projekt som får stöd inom ramen för dessa program, för att på så sätt påskynda genomförandet av investeringarna och deras effekter på ekonomin.(4) Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska investeringsfonden (EIF) bör få större möjligheter att hjälpa medlemsstaterna att förbereda och genomföra operativa program.(5) Med hänsyn till den roll som fördragen tilldelar EIB och EIF som finansieringsinstitut för gemenskapen borde det vara möjligt att tilldela dem kontrakt direkt när finansieringsteknisk verksamhet genomförs, t.ex. holdingfonder, genom deras försorg.(6) För att förenkla förfarandet vore det lämpligt att ange på vilka villkor allmänna omkostnader kan behandlas som utgifter vid genomförandet av insatserna.(7) För att underlätta användningen av finansieringstekniska instrument, särskilt på området hållbar stadsutveckling, vore det lämpligt att tillåta att bidrag in natura behandlas som bidragsberättigande utgifter för inrättande av eller bidrag till fonder.(8) I samband med statligt stöd enligt artikel 87 i fördraget vore det lämpligt att mjuka upp villkoren för hur stor del av de utbetalade förskotten som får ingå i utgiftsdeklarationen, för att stödja företagen och särskilt de små och medelstora företagen.(9) För att påskynda genomförandet av större projekt bör man tillåta att utgifter för större projekt som ännu inte antagits av kommissionen får ingå i utgiftsdeklarationen.(10) I syfte att öka medlemsstaternas disponibla medel bör bestämmelserna om förhandsfinansiering ändras, för att de operativa programmen ska kunna starta snabbt i dessa kristider.(11) En förskottsbetalning redan i början av de operativa programmen bör kunna säkerställa ett jämnt kassaflöde och underlätta utbetalningarna till stödmottagarna när operativa program genomförs. För att påskynda genomförandet av de operativa programmen bör bestämmelser därför fastställas om förskottsbetalningar för strukturfonderna på 7,5 % (för medlemsstater som ingick i Europeiska unionen före den 1 maj 2004) och på 9 % (för medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare).(12) Av hänsyn till principerna om likabehandling och rättssäkerhet bör endast ändringen av artikel 56.2 gälla retroaktivt, från den 1 augusti 2006 vilket var den dag då förordning (EG) nr 1083/2006 trädde i kraft.(13) Förordning (EG) nr 2006/1083 bör därför ändras i enlighet med detta.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Förordning (EG) nr 1083/2006 ska ändras på följande sätt:1. I artikel 44 ska andra stycket ändras på följande sätt:a) Led b ska ersättas med följande:”b) När avtalet inte utgör ett offentligt tjänstekontrakt i den mening som avses i lagstiftningen för offentlig upphandling är det förenligt med fördraget att bevilja stöd som för detta ändamål definieras som ett direkt ekonomiskt bidrag genom donation till ett finansinstitut utan krav på inbjudan att lämna förslag, om detta sker i enlighet med nationell lagstiftning.”b) Följande led ska läggas till som led c:”c) Tilldelning av kontrakt direkt till EIB eller EIF.”2. I artikel 46.1 ska följande stycke läggas till som andra stycke:”EIB och EIF får, på begäran av medlemsstaterna, delta i de tekniska stödåtgärder som nämns i första stycket.”3. Artikel 56.2 ska ersättas med följande:”2. Med avvikelse från punkt 1 får bidrag in natura, avskrivningskostnader och allmänna omkostnader behandlas som utgifter som betalats av stödmottagare för genomförandet av insatserna på de villkor som anges i tredje stycket i denna punkt.Med avvikelse från punkt 1 får bidrag in natura, när det gäller finansieringstekniska instrument och enligt artikel 78.6 första stycket, behandlas som en utgift för inrättande av eller bidrag till fonder eller holdingfonder på de villkor som anges i tredje stycket i denna punkt.De utgifter som nämns i första och andra stycket ska uppfylla följande villkor:a) Utgifterna ska vara stödberättigande enligt de regler för stödberättigande som fastställts i enlighet med punkt 4.b) Utgiftsbeloppet ska styrkas med fakturor eller andra bokföringsunderlag med motsvarande tillförlitlighet.c) För bidrag in natura får samfinansieringen från fonderna inte överskrida de totala bidragsberättigande utgifterna exklusive värdet av sådana bidrag.Med avvikelse från tredje stycket b får de allmänna omkostnader som nämns i första stycket i denna punkt redovisas med ett schablonbelopp i samband med stöd. Beräkningen av schablonbeloppet ska ske enligt en metod som fastställts på förhand och som är rättvis, skälig och verifierbar.”4. Artikel 78 ska ändras på följande sätt:a) Punkt 2 b ska utgå.b) Punkt 4 ska ersättas med följande:”4. När kommissionen inte beviljar något ekonomiskt bidrag till ett större projekt i enlighet med artikel 41.3 ska den utgiftsdeklaration som görs efter det att kommissionen antagit sitt beslut korrigera tidigare utgiftsdeklarationer i enlighet därmed.”5. I artikel 82.1 andra stycket ska a, b och c ersättas med följande:"”a) För de medlemsstater som ingick i Europeiska unionen före den 1 maj 2004: år 2007 2 % av bidraget från strukturfonderna till det operativa programmet, år 2008 3 % av bidraget från strukturfonderna till det operativa programmet och år 2009 2,5 % av bidraget från strukturfonderna till det operativa programmet.b) För de medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare: år 2007 2 % av bidraget från strukturfonderna till det operativa programmet, år 2008 3 % av bidraget från strukturfonderna till det operativa programmet och år 2009 4 % av bidraget från strukturfonderna till det operativa programmet.c) Om ett operativt program omfattas av målet europeiskt territoriellt samarbete och om åtminstone en av deltagarna är en medlemsstat som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare: år 2007 2 % av bidraget från Eruf till det operativa programmet, år 2008 3 % av bidraget från Eruf till det operativa programmet och år 2009 4 % av bidraget från Eruf till det operativa programmet.”Artikel 2Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.Artikel 1.3 ska dock tillämpas från och med den 1 augusti 2006. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.Utfärdad i Bryssel den [...]På rådets vägnarOrdförandeFINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKTDetta dokument ska åtfölja och komplettera motiveringen. När man fyller i finansieringsöversikten bör man därför inte upprepa uppgifter som finns i motiveringen, samtidigt som man inte får göra avkall på läsbarheten. Se den särskilda vägledning som utarbetats för de olika rubrikerna nedan innan detta formulär fylls i.1. FÖRSLAGETS BENÄMNINGFörslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr .../2009 om ändring av förordning (EG) nr 1083/2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden i fråga om vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen2. BERÖRDA DELAR I DEN VERKSAMHETSBASERADE FÖRVALTNINGEN/BUDGETERINGENPolitikområde/ verksamhet som berörs:Regionalpolitik: verksamhet 13.03Sysselsättning och socialpolitik: verksamhet 04.023. BERÖRDA BUDGETRUBRIKER3.1. Budgetrubriker (driftsposter och tillhörande poster för tekniskt och administrativt stöd (före detta B/A-poster)) – nummer och benämningDe nya åtgärderna i förslaget kommer att genomföras under 2009 under följande budgetrubriker:– 13 03 16 Konvergens– 13 03 18 Regional konkurrenskraft och sysselsättning– 13 03 19 Europeiskt territoriellt samarbete– 04 02 17 Konvergens– 04 02 19 Regional konkurrenskraft3.2. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå och påverka budgetenBudgetkonsekvensen rör betalningar som kommer att genomföras inom budgeten för 2009, i form av förskott som kommer att betalas ut så snart som möjligt, sedan förslaget till ändring av rådets förordning 1083/2006 har antagits. Eftersom det är osäkert när ansökningarna om mellanliggande betalningar kommer att lämnas in och när medlemsstaterna kommer att genomföra det förfarande som fastställs i artikel 71 i rådets förordning nr 1083/2006 kommer det föreslagna förskottet att finansieras genom betalningar som redan ingår i budgeten. Mot bakgrund av hur långt medlemsstaterna hunnit i genomförandet av ansökningarna om mellanliggande betalningar och intygen om att ovannämnda förfarande respekteras kommer kommissionen att under 2009 på nytt undersöka behovet av extra betalningsbemyndiganden. Vid behov kommer den att föreslå budgetmyndigheten lämpliga åtgärder.3.3. Budgettekniska uppgifterBudgetrubrik | Typ av utgifter | Nya | Bidrag från Eftaländer | Bidrag från ansökande länder | Rubrik i budgetramen |13 03 16 | Oblig. utg./Icke-oblig. utg. | Icke-oblig. utg. | NEJ | NEJ | NEJ | nr 1b |13 03 18 | Oblig. utg./Icke-oblig. utg. | Icke-oblig. utg. | NEJ | NEJ | NEJ | nr 1b |13 03 19 | Oblig. utg./Icke-oblig. utg. | Icke-oblig. utg. | NEJ | NEJ | NEJ | nr 1b |13 04 02 | Oblig. utg./Icke-oblig. utg. | Icke-oblig. utg. | NEJ | NEJ | NEJ | nr 1b |04 02 17 | Oblig. utg./Icke-oblig. utg. | Icke-oblig. utg. | NEJ | NEJ | NEJ | nr 1b |04 02 19 | Oblig. utg./Icke-oblig. utg. | Icke-oblig. utg. | NEJ | NEJ | NEJ | nr 1b |4. SAMMANFATTNING AV RESURSBEHOVEN4.1. Finansiella resurser4.1.1. Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndigandenInga ytterligare medel äskas för 2009 ännu, eftersom det är osäkert när ansökningarna om mellanliggande betalningar kommer att lämnas in och när medlemsstaterna kommer att genomföra det förfarande som fastställs i artikel 71 i rådets förordning nr 1083/2006.I tabellerna nedan visas inverkan av de föreslagna förskotten. Åtgärderna för att förenkla förfaranden och möjligheten att göra mellanliggande betalningar för större projekt innan kommissionen fattat beslut om att godkänna dem kan också komma att påverka fördelningen av betalningsbemyndigandena, och leda till ett tidigareläggande från 2009/2010. Det är dock ännu svårt att uppskatta omfattningen av detta.Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)Typ av utgifter | Avsnitt nr | | År n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 och följande budgetår | Totalt |Driftsutgifter [6] | | | | | | | | |Åtagandebemyndiganden | 8.1. | a | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |Betalningsbemyndiganden | | b | i.u. | 6250,833 | 0 | 0 | 0 | -6250,833 | |Administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet [7] | | | |Tekniskt och administrativt stöd | 8.2.4. | c | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |TOTALT REFERENSBELOPP | | | | | | | |Åtagandebemyndiganden | | a+c | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |Betalningsbemyndiganden | | b+c | i.u. | 6250,833 | 0 | 0 | 0 | -6250,833 | 0 |Administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet [8] | | |Personalutgifter och därtill hörande utgifter | 8.2.5. | d | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |Andra administrativa utgifter än personalutgifter och därtill hörande utgifter som inte ingår i referensbeloppet | 8.2.6. | e | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |Totala beräknade utgifter för åtgärden |TOTALA ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | | a+c+d+e | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |TOTALA BETALNINGS-BEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | | b+c+d+e | i.u. | 6250,833 | 0 | 0 | 0 | -6250,833 | 0 |Uppgifter om samfinansieringOm förslaget innefattar samfinansiering från medlemsstaterna eller andra parter (ange vilka) ska en beräkning av nivån på samfinansieringen anges i nedanstående tabell (ytterligare rader kan läggas till om det gäller flera parter):Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)Samfinansierande part | | År n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 och följande budgetår | Totalt |........................ | f | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |TOTALA ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN inklusive samfinansiering | a+c+d+e+f | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringenFörslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetramen.Förslaget kan kräva tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet [9] (dvs. flexibilitetsmekanismen eller revidering av budgetramen).4.1.3. Påverkan på inkomsternaFörslaget påverkar inte inkomsterna.Förslaget påverkar inkomsterna enligt följande:Anmärkning: Den metod som använts för att beräkna påverkan på inkomsterna ska redovisas närmare på ett separat blad som bifogas finansieringsöversikten.Miljoner euro (avrundat till en decimal)| | Före åtgärden [år n-1] | | Situation efter åtgärden |Budgetrubrik | Inkomster | | | [År n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] [10] || a) Inkomster i absoluta tal | | | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. || b Förändring | | | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |(Om flera inkomstrubriker i budgeten påverkas ska varje rubriks nummer anges i tabellen. Lägg till rader om fler än en budgetrubrik påverkas.)4.2. Personalresurser (t.ex. tjänstemän, tillfälligt anställda och extern personal) uttryckt i heltidsekvivalenter – för ytterligare uppgifter, se punkt 8.2.1.Årsbehov | År n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 och följande budgetår |Personal totalt (antal) | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |5. BESKRIVNING OCH MÅLBakgrunden till förslaget ska lämnas i motiveringen. Detta avsnitt i finansieringsöversikten ska innefatta följande kompletterande uppgifter:5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång siktDe dystra ekonomiska utsikterna kommer att negativt påverka medlemsstaternas offentliga finanser, och inverka på deras förmåga att klara av den planerade nationella samfinansiering som krävs för att de operativa programmen ska kunna starta och genomföras effektivt. Mot bakgrund av konjunkturförändringen är målet med denna ändring av rådets förordning att snabbt agera för att göra det lättare att påskynda investeringarna för att stimulera tillväxten och sysselsättningen.5.2. Mervärdet av en åtgärd på gemenskapsnivå – förslagets förenlighet med övriga finansiella instrument – eventuella synergieffekterEn större flexibilitet och en ökad likviditet kan bidra till att genomförandet av de operativa programmen bättre motstår de negativa konsekvenserna av konjunkturnedgången och till att stimulera tillväxten och sysselsättningen.5.3. Förslagets mål och förväntade resultat samt indikatorer för dessa inom ramen för den verksamhetsbaserade förvaltningenEftersom det är osäkert när ansökningarna om mellanliggande betalningar kommer att lämnas in och när medlemsstaterna kommer att genomföra det förfarande som fastställs i artikel 71 i rådets förordning nr 1083/2006 fastslås att det föreslagna förskottet att finansieras genom betalningsbemyndiganden som redan ingår i budgeten. Det är dock möjligt att det kan behövas extra medel under andra halvåret 2009.De positiva effekterna av ändringen förväntas märkas under andra halvåret 2009 och i början av 2010. De kan bidra till att påskynda den relativt långsamma starten på den nuvarande programperioden. En ökad flexibilitet pga. förenklingen och en ökad förhandsfinansiering kan svara på medlemsstaternas behov av ett större manöverutrymme.5.4. Metod för genomförande (preliminärt)Ange hur åtgärden kommer att genomföras [11].Centraliserad förvaltningDirekt av kommissionenIndirekt genom delegering tillgenomförandeorgansådana av gemenskaperna inrättade organ som avses i artikel 185 i budgetförordningennationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltningDelad eller decentraliserad förvaltningTillsammans med medlemsstaternaTillsammans med tredjeländerGemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)Anmärkningar:Vad gäller ESF uppgår de extra förskotten på 2,5 procentenheter för EU-15 och på 2 procentenheter för EU-12 till 1 763 miljoner euro.Vad gäller Eruf uppgår de extra förskotten på 2,5 procentenheter för EU-15 (inklusive gränsöverskridande initiativ på 2 %) och på 2 procentenheter för EU-12 till 4 488 miljoner euro.Sammanlagt uppgår den föreslagna förhandsfinansieringen till 6 251 miljoner euro.| | Eruf | ESF | Summa förskott |EU-12 | 2,0% | 1 764 808 036 | 528 758 858 | 2 293 566 894 |EU-15 | 2,5% | 2 567 983 696 | 1 233 899 696 | 3 801 883 392 |Europeiskt territoriellt samarbete | 2,0% | 155 382 632 | | 155 382 632 |Totalt | | 4 488 174 364 | 1 762 658 554 | 6 250 832 918 |Mellanliggande betalningar 2000–2006: Budgeten för 2009 bygger på antagandet att betalningarna uppgår till 95 % under 2009.Mellanliggande betalningar 2007–2013: Vissa faktorer kan påverka de mellanliggande betalningarna negativt, särskilt om medlemsstaterna lämnar in sina ansökningar om godkännande sent. Det finns alltså en risk för att vissa medlemsstater lämnar in sina ansökningar om mellanliggande betalningar först mot slutet av året, pga. att deras ansökningar om godkännande beviljats sent.6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING6.1. ÖvervakningssystemSystemet för uppföljning av intygen om godkännanden, för antagande av större projekt och för mellanliggande betalningar för 2007–2013 kommer att göra det möjligt att genomföra den föreslagna ändringen på ett budgettekniskt lämpligt sätt.6.2. Utvärdering6.2.1. FörhandsutvärderingEftersom det på grund av det akuta läget krävs en mycket snabb reaktion har det inte gjorts någon förhandsutvärdering.6.2.2. Åtgärder som har vidtagits med anledning av en interims- eller efterhandsutvärdering (lärdomar som dragits av liknande åtgärder)6.2.3. Bestämmelser om tidsintervall för framtida utvärderingarI det befintliga systemet för uppföljning sker detta månatligen.7. Bestämmelser om bedrägeribekämpningi.u.8. NÄRMARE UPPGIFTER OM RESURSBEHOVEN8.1. Kostnader för förslaget fördelade på målÅtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)Mål-, åtgärds- och resultatbeteckning | Typ av resultat | Genomsnittliga kostnader | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n + 5 och följande budgetår | TOTALT || | | Antal resultat | Totala kostnader | Antal resultat | Totala kostnader | Antal resultat | Totala kostnader | Antal resultat | Totala kostnader | Antal resultat | Totala kostnader | Antal resultat | Totala kostnader | Antal resultat | Totala kostnader |OPERATIVT MÅL nr 1 [12] | | | | | | | | | | | | | | | | |Åtgärd 1... | | | | | | | | | | | | | | | | |Resultat 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |Resultat 2 | | | | | | | | | | | | | | | | |Åtgärd 2... | | | | | | | | | | | | | | | | |Resultat 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |Delsumma mål 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |OPERATIVT MÅL nr 2 | | | | | | | | | | | | | | | | |Åtgärd 1... | | | | | | | | | | | | | | | | |Resultat 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |Delsumma mål 2 | | | | | | | | | | | | | | | | |OPERATIVT MÅL nr n | | | | | | | | | | | | | | | | |Delsumma mål n | | | | | | | | | | | | | | | | |TOTALA KOSTNADER | | | | | | | | | | | | | | | | |8.2. Administrativa utgifter8.2.1. Personal – antal och typTyp av tjänster | | Personal (befintliga plus ev. tillkommande) som krävs för att förvalta åtgärden (antal tjänster/heltidsekvivalenter) || | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 |Tjänstemän eller tillfälligt anställda [13] (XX 01 01) | A*/AD | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. || B*, C*/AST | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |Personal som finansieras [14] genom artikel XX 01 02 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |Övrig personal [15] som finansieras genom artikel XX 01 04/05 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |TOTALT | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |8.2.2. Beskrivning av de arbetsuppgifter som åtgärden för med sig8.2.3. Beskrivning av hur behovet av personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna kommer att tillgodosesOm fler än en källa anges ska uppgift lämnas om hur många tjänster som härrör från var och en av källorna.Tjänster som för närvarande avdelats för att förvalta det program som ska ersättas eller förlängas.Tjänster som redan har avdelats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för år n.Tjänster som kommer att begäras i samband med nästa årliga politiska strategi/preliminära budgetförslag.Tjänster som kommer att tillföras genom omfördelning av befintliga resurser inom den förvaltande avdelningen (intern omfördelning).Tjänster som krävs för år n, men som inte planerats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för det berörda året8.2.4. Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (XX 01 04/05 – Utgifter för administration)Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)Budgetrubrik(nummer och benämning) | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och följande budgetår | TOTALT |1. Tekniskt och administrativt stöd (inklusive tillhörande personalkostnader) | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |Genomförandeorgan [16] | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |Övrigt tekniskt och administrativt stöd | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |– internt | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |– externt | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |Totalt tekniskt och administrativt stöd | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |8.2.5. Kostnader för personal och därtill hörande kostnader som inte ingår i referensbeloppetMiljoner euro (avrundat till tre decimaler)Typ av personal | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och följande budgetår |Tjänstemän och tillfälligt anställda (XX 01 01) | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |Personal som finansieras genom artikel XX 01 02 (extraanställda, nationella experter, kontraktsanställda etc.)(ange budgetrubrik) | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |Totala kostnader för personal och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |Beräkning - Tjänstemän och tillfälligt anställda |I förekommande fall ska en hänvisning göras till punkt 8.2.1. |i.u. |Beräkning – Personal som finansieras genom artikel XX 01 02 |I förekommande fall ska en hänvisning göras till punkt 8.2.1. |i.u. |8.2.6. Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppetMiljoner euro (avrundat till tre decimaler) | | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och följande budgetår | TOTALT |XX 01 02 11 01 – Tjänsteresor | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |XX 01 02 11 02 – Konferenser och möten | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |XX 01 02 11 03 – Kommittémöten [17] | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |XX 01 02 11 04 – Studier och samråd | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |XX 01 02 11 05 – Informationssystem | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |2. Andra administrativa utgifter, totalbelopp (XX 01 02 11) | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |3. Övriga utgifter av administrativ karaktär | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |Totala administrativa utgifter, utom personalkostnader och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |Beräkning – Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet |i.u. |[1] EUT C [...], [...], s. [...].[2] EUT C [...], [...], s. [...].[3] EUT C [...], [...], s. [...].[4] EUT C [...], [...], s. [...].[5] EUT L 210, 31.7.2006, s. 25.[6] Utgifter som inte omfattas av kapitel xx 01 i avdelning xx.[7] Utgifter som omfattas av artikel xx 01 04 i avdelning xx.[8] Utgifter som omfattas av andra artiklar inom kapitel xx 01 än artiklarna xx 01 04 och xx 01 05.[9] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.[10] Ytterligare kolumner ska läggas till vid behov, dvs. om åtgärdens löptid är längre än 6 år.[11] Vid fler än en metod ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar” i denna punkt.[12] Se beskrivning i avsnitt 5.3.[13] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.[14] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.[15] Kostnaderna för dessa ingår i referensbeloppet.[16] Det ska göras en hänvisning till den särskilda finansieringsöversikten för det eller de berörda genomförandeorganen.[17] Ange typen av kommitté och till vilken grupp kommittén hör.--------------------------------------------------


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 52009PC0165
 Ehdotus: neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen (esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat) tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta /* KOM/2009/0165 lopull. */
 [pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 8.4.2009KOM(2009) 165 lopullinenEhdotus:NEUVOSTON ASETUSlopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen (esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat) tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta(komission esittämä)PERUSTELUT1. Ehdotuksen tausta |Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21. joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005, soveltamista tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen (esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat) tuontia koskevassa menettelyssä. |Yleinen tausta Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon ja tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukaisesti. |Voimassa olevat aiemmat säännökset Komission asetus (EY) N:o 1129/2008 väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnissa |Yhdenmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovelleta. |2. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi |Intressitahojen kuuleminen |Menettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti jo ollut tilaisuus puolustaa etujaan tutkimuksen aikana. |Asiantuntijatiedon käyttö |Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. |Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta siinä on kattava luettelo edellytyksistä, jotka on arvioitava. |3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat |Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Komissio pani 16. helmikuuta 2008 vireille tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen (esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat) tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn. Komissio otti tässä tuonnissa käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin asetuksella (EY) N:o 1129/2006. Liitteenä oleva ehdotus neuvoston asetukseksi perustuu polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskeviin lopullisiin päätelmiin. Polkumyynnin osalta todettiin, että kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, joille oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, oli jättänyt ilmoittamatta olennaista tietoa tutkimuksen aikana. Sen vuoksi ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti heidän yksilöllistä käsittelyä koskeva pyyntönsä hylättiin. Toinen vientiä harjoittava tuottaja, jolle ei ollut myönnetty yksilöllistä kohtelua alustavassa vaiheessa, onnistui selventämään johtajistonsa koostumuksen ja heidän äänioikeutensa ja siten osoittamaan, että valtio ei puuttunut sen asioihin merkittävästi perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Sen vuoksi kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle laskettiin paljoustulli. Muilta osin tutkimuksessa vahvistetaan alustavat päätelmät mutta tehdään samalla joitakin muutoksia polkumyyntimarginaaleja ja vahinkomarginaaleja sekä siten myös tulleja koskeviin laskelmiin. Tämän vuoksi ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy oheisen ehdotuksen asetukseksi, joka olisi julkaistava viimeistään 13. toukokuuta 2009. |Oikeusperusta Polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 384/96, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21. joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005. |Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Toissijaisuusperiaatetta ei siksi sovelleta. |Suhteellisuusperiaate Ehdotuksessa noudatetaan suhteellisuusperiaatetta seuraavista syistä: |Toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. |Vaatimusta, jonka mukaan yhteisölle, kansallisille viranomaisille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta. |Sääntelytavan valinta |Ehdotettu sääntelytapa: asetus. |Muut säädöslajit eivät soveltuisi seuraavista syistä: Muut sääntelytavat eivät tule kyseeseen, sillä perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. |4. Talousarviovaikutukset |Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. |Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSlopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen (esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat) tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96[1], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,sekä katsoo seuraavaa:1. MENETTELY1.1. Väliaikaiset toimenpiteet(1) Komissio otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 1129/2008[2], jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen (esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat) tuonnissa.(2) Menettely aloitettiin sen jälkeen, kun Eurostress Information Service (ESIS) oli tehnyt valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 57 prosenttia esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen kokonaistuotannosta yhteisössä.(3) Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 13 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus koski 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2007 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2004 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.1.2. Menettelyn jatko(4) Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä, useat intressitahot ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Osapuolia, jotka pyysivät tulla kuulluiksi, kuultiin. Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista.(5) Komissio jatkoi tutkimustaan yhteisön etua koskevien näkökantojen osalta ja analysoi kyselylomakevastauksen sisältämät tiedot, jotka oli saatu eräiltä yhteisössä toimivilta käyttäjiltä väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen.(6) Seuraavien käyttäjäyritysten toimitiloihin tehtiin neljä ylimääräistä tarkastuskäyntiä:- Hormipresa SL, Santa Coloma de Queralt, Espanja- Group Pacadar SA, Madrid, Espanja- Strongforce Engineering PLC, Dartford, Yhdistynyt kuningaskunta- Hanson Building Products Limited, Somercotes, Yhdistynyt kuningaskunta(7) Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa Kiinasta peräisin olevan esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.(8) Asianomaisten osapuolten esittämiä suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin ja päätelmiä on tarvittaessa muutettu niiden perusteella.2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE2.1. Tarkasteltavana oleva tuote(9) Eräs asianomainen osapuoli väitti, että tietyntyyppinen 19 langasta koostuva säikeislanka olisi jätettävä menettelyn ulkopuolelle, koska kyseistä tuotelajia käytetään vain hyvin erityisiin käyttötarkoituksiin, eikä sitä voida käyttää betonin raudoitukseen, ripustus- tai kannatuselementteihin taikka vinoköysisiltoihin, jotka ovat tarkasteltavana olevan tuotteen pääasialliset käyttötarkoitukset, ja koska sitä ei valmisteta yhteisössä. Yhteisön tuotannonalaa kuultiin ja se vahvisti, että kuvailtu tuote eli 19 langasta koostuva säikeislanka ja sen lisäksi useammasta kuin 19 langasta koostuva säikeislanka ei ole tarkasteltavana oleva tuote. Näin ollen väite hyväksytään ja 19:stä tai useammasta langasta koostuvat säikeislangat jätetään tarkastelun ulkopuolelle.(10) Koska muita huomautuksia tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14–20 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.3. POLKUMYYNTI3.1. Markkinatalouskohtelu(11) Eräs kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kiisti alustavat päätelmät markkinatalouskohtelun määrittämisestä ja väitti, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt vaatimukset 1–3 täyttyvät.(12) Markkinatalouskohtelua koskevassa tutkimuksessa todettiin vaatimuksen 1 osalta, että kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan sähkökustannukset, jotka ovat merkittävä osa valmistuskustannuksista, eivät olleet luotettavia. Oli havaittu, että sähkökustannukset laskutettiin selvitystilassa olevan kolmannen yhtiön kautta (sen sijaan, että sähköntoimittaja olisi laskuttanut suoraan). Selityksenä oli, että selvitystilassa olevan yhtiön, joka alun perin omisti tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen käytetyt tuotantotilat, mutta joka oli sittemmin asetettu selvitystilaan, katsottiin edelleen omistavan osan tiloista. Sen vuoksi sähköyhtiö laskutti kaikesta sähkönkulutuksesta selvitystilassa olevaa yhtiötä, joka laskutti edelleen asianomaista vientiä harjoittavaa tuottajaa.(13) Saatiin kuitenkin selville, että vientiä harjoittava tuottaja osti tuotantotilat tutkimusajanjakson aikana vuonna 2007 ja että se oli ainakin osan tutkimusajanjaksoa tuotantotilojen laillinen omistaja. Lisäksi ilmoitetut määrät eivät täsmänneet vientiä harjoittavan tuottajan kirjanpidon kanssa. Lisäksi sen jälkeen, kun väliaikaiset toimenpiteet oli annettu tiedoksi, yhtiö ei toimittanut tietoja tai todisteita, jotka olisivat osoittaneet sähkökustannusten luotettavuuden ja olisivat näin ollen voineet muuttaa alustavia päätelmiä tältä osin.(14) Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti edelleen, että sen toimiluvan lyhytaikaisuus ei merkitse merkittävää valtion puuttumista perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksen 1 mukaisesti, kuten markkinatalouskohtelua koskevassa tutkimuksessa havaittiin. Tältä osin todetaan, että toimiluvan lyhytaikaisuuden todettiin haittaavan pitkäaikaisten liiketoimintapäätösten tekemistä ja suunnittelua. Erityisesti havaittiin, että vastaavassa tilanteessa olevat yritykset yleensä hyötyivät toimiluvista, joiden kesto oli huomattavasti pidempi. Sen jälkeen, kun väliaikaiset toimenpiteet oli annettu tiedoksi, selvisi kuitenkin, että vientiä harjoittavan tuottajan toimiluvan ajallinen rajoitus oli pelkkä muodollisuus, eikä voitu enää katsoa sen haittaavan pitkäaikaisten liiketoimintapäätösten tekemistä ja suunnittelua.(15) Edellä kuvatun perusteella todettiin tässä nimenomaisessa tapauksessa, että toimiluvan kestoa ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksen 1 mukaisena merkittävänä valtion puuttumisena, ja vientiä harjoittavan tuottajan väitteet hyväksyttiin. Alustavia päätelmiä muutettiin vastaavasti.(16) Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja kiisti myös päätelmät, joiden mukaan se ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksen 2 mukaista edellytystä siitä, että yrityksellä on oltava yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Todetaan, että markkinatalouskohtelua koskevassa tutkimuksessa paljastui, että merkittävä uusiutuva laina oli kirjattu väärin. Vaikka vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tämä päätelmä ei vastannut totuutta, se ei toimittanut vakuuttavaa selitystä tai hyväksyttävää näyttöä väitteensä tueksi. Tästä syystä väite oli hylättävä.(17) Lopuksi sama vientiä harjoittava tuottaja väitti, että keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole, kuten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksessa 3 edellytetään. Vientiä harjoittava tuottaja kiisti erityisesti sen päätelmän, että se voisi lainata rahaa markkinakorkoa olennaisesti alhaisemmalla korolla. Vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan toimittanut uutta tietoa tai todisteita, jotka olisivat voineet muuttaa alustavia päätelmiä tältä osin, joten väite oli hylättävä.(18) Edellä esitetyn perusteella ja edellä johdanto-osan 14 kappaleessa kuvatuista päätelmistä huolimatta kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan markkinatalouskohtelua koskevat päätelmät vahvistetaan sellaisina kuin ne on esitetty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 35 kappaleessa.(19) Koska markkinatalouskohtelun määrittelyn osalta ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 25–36 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.3.2. Yksilöllinen kohtelu(20) Vientiä harjoittava tuottaja, jolle ei myönnetty yksilöllistä kohtelua, väitti, että sen päätöksenteko oli riittävästi valtiosta riippumatonta perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.(21) Väitteensä tueksi vientiä harjoittava tuottaja kykeni selventämään yhtiön hallituksen koostumuksen ja osakkeenomistajien äänioikeuden. Vientiä harjoittava tuottaja osoitti siten, että se oli riittävästi riippumaton mahdollisesta valtion puuttumisesta sen hinnoitteluun perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Sen lisäksi vientiä harjoittava tuottaja osoitti, kuten edellä johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, että sen toimiluvan kestoa ei voida pitää merkittävänä valtion puuttumisena. Koska kyseinen vientiä harjoittava tuottaja täytti perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt yksilöllistä kohtelua koskevat vaatimukset, olisi tämän seurauksena laskettava yksilöllinen lopullinen tulli, jota sovelletaan sen tuottamiin ja viemiin tuotteisiin.(22) Niiden kahden vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joille yksilöllinen kohtelu myönnettiin, väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen saatujen tietojen mukaan kyseisten yritysten avainhenkilöt olivat valtion elinten jäseniä perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Molemmat yritykset jättivät tämän tiedon ilmoittamatta markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua hakiessaan.(23) Katsottiin, että kyseisen tiedon ilmoittamatta jättäminen oli harhaanjohtavaa perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ja että niiden markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevissa hakemuksissa antamat tiedot olisi jätettävä huomioon ottamatta. Kyseisille yrityksille annettiin mahdollisuus tarjota lisäselvityksiä perusasetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kyseiset yritykset eivät kuitenkaan toimittaneet tyydyttäviä selityksiä. Tällä perusteella yksilöllinen kohtelu evättiin edellä mainituilta yrityksiltä.(24) Kolmannen yrityksen osalta, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, yhteisön tuotannonala kyseenalaisti sen, oliko se itse asiassa kokonaan ulkomaalaisessa omistuksessa oleva yhtiö ja täyttikö se sen vuoksi perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdassa asetetut vaatimukset. Kaikki olennaiset maksut ja tilisiirrot yhtiön hankkimisen ajalta voitiin kuitenkin todentaa ja täsmäyttää tutkimuksen aikana, ja näin voitiin osoittaa, että yhtiö oli kokonaan ulkomaisessa omistuksessa. Tästä syystä väite oli hylättävä.4. NORMAALIARVO4.1. Vertailumaa(25) Tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että vertailumaan valinta ei ollut asianmukainen. Väitettiin, että erityisesti sen vuoksi, että Turkin markkinoilla oli vain yksi esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuottaja, kilpailun taso Turkissa ei ole riittävä kyseisen tuottajan tietojen normaaliarvon perustaksi.(26) Kyseiset osapuolet eivät kuitenkaan toimittaneet asiasta uutta näyttöä, vaan ainoastaan esittivät uudelleen ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa esittämänsä väitteet. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 44 kappaleessa todetaan, vaikka Turkissa onkin vain yksi tuottaja, Turkkiin suuntautuva tuonti on merkittävää ja se kattaa yli puolet kokonaismarkkinoista. Tämän vuoksi ja kun otetaan huomioon, että muista mahdollisista vertailumaiden yrityksistä yksikään ei tehnyt yhteistyötä tämän tutkimuksen kanssa, vahvistetaan, että Turkkia voidaan pitää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitettuna soveltuvana vertailumaana.(27) Koska vertailumaan määrittämisen osalta ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 40–45 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.4.2. Menetelmä normaaliarvon laskemiseksi(28) Eräs vientiä harjoittava tuottaja väitti, että käytetty normaaliarvo ei ollut asianmukainen, koska useimpien tuotelajien kohdalla normaaliarvo muodostettiin turkkilaisen tuottajan tuotantokustannusten perusteella, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 48 ja 49 kappaleessa esitetään. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kiinalaisten viejien viemien tuotelajien normaaliarvo olisi pitänyt muodostaa kiinalaisten viejien tuotantokustannusten perusteella.(29) Todetaan, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti säädetään, että normaaliarvo määritetään markkinatalousmaassa käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella. Näin ollen se, että normaaliarvo määritettiin laskennallisten arvojen perusteella, ei oikeuta päättelemään, että käytetyt arvot eivät olisi olleet asianmukaisia. Todetaan, että kyseiselle viejälle ei myönnetty markkinatalouskohtelua, joten sen viemiin malleihin liittyviä kustannuksia ei pidetty luotettavina. Vertailumaan valinnan tarkoituksena on vahvistaa luotettavat kustannukset ja hinnat, jotka perustuvat asianmukaisesta vertailumaasta kerättyihin tietoihin. Koska on todettu, että Turkki oli asianmukainen valinta, ei ollut perusteita katsoa, että tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvät kustannukset eivät olisi olleet luotettavia tai asianmukaisia.(30) Vientiä harjoittava tuottaja ei esittänyt erityisiä perusteita (edellä 25 kappaleessa mainittujen lisäksi), miksi vertailumaan valinta ei olisi ollut asianmukainen, ja erityisesti sille, miksi se katsoo, että kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan tuottamat ja myymät tuotelajit ja vertailumaan tuottajan tuottamat ja myymät tuotelajit eivät olisi vertailukelpoisia. Näin ollen väitteet oli hylättävä.(31) Koska normaaliarvon laskemiseksi käytettävän menetelmän osalta ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 46–50 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.4.3. Vientihinta(32) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52 kappaleessa tarkoitettu vientiä harjoittava tuottaja, joka harjoitti vientiä siihen etuyhteydessä olevan yhteisön tuojan kautta, väitti, että vientihinnan määrittämisessä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti olisi pitänyt käyttää etuyhteydessä olevan tuojan esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen yhteisöön jälleenmyynnistä saamia todellisia voittoja.(33) On huomattava, että etuyhteydessä olevien osapuolten välisiä myyntihintoja pidetään epäluotettavina myyjän ja ostajan välisen suhteen vuoksi. Näin ollen jälleenmyynnistä saatavaa voittomarginaalia on myös pidettävä epäluotettavana. Vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut näyttöä siitä, että siihen etuyhteydessä olevan tuojan voittomarginaali olisi kuitenkin luotettava. Tästä syystä väite oli hylättävä.(34) Todetaan, että edellä kappaleessa 32 mainitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle ei myönnetty yksilöllistä kohtelua edellä 22 ja 23 kappaleessa esitetyillä perusteilla, ja koska sen polkumyyntimarginaali määritettiin sen vuoksi jäljempänä kohdassa 41 kuvatulla menetelmällä, kysymys siitä, mitä menetelmää käytetään kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa määritettäessä, on menettänyt merkityksensä.(35) Yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, yhteisön tuotannonala kyseenalaisti ilmoitetun vientihinnan luotettavuuden. Väitettiin, että tutkimusajanjakson alhainen vientimäärä ja erityiset olosuhteet (erityisesti se, ettei viedyllä tuotteella ollut vaadittua vastaavuuden tunnustamisesta annettua todistusta) viittaisivat suhteeseen tuojan ja vientiä harjoittavan tuottajan välillä, ja että vastaavat vientihinnat olisi sen vuoksi jätettävä huomiotta. Yhteisön tuotannonala ei kuitenkaan kyennyt toimittamaan näyttöä väitteensä tueksi. Tutkimuksessa ei myöskään havaittu mitään suhdetta vientiä harjoittavan tuottajan ja etuyhteydettömän tuojan välillä. Tästä syystä väite oli hylättävä.(36) Koska vientihinnan määrittelyn osalta ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 51 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.4.4. Vertailu(37) Koska normaaliarvon ja vientihinnan vertailun osalta ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 53 ja 54 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.5. POLKUMYYNTIMARGINAALIT5.1. Yhteistyössä toimineet tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu(38) Niiden yritysten osalta, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.(39) Lopullinen painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali on prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna seuraava:Yritys | Lopullinen polkumyyntimarginaali |Kiswire Qingdao, Ltd. | 26,8 % |Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 49,8 % |5.2. Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat(40) Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 57 kappaleessa todetaan, yhteistyötä ei juuri ollut.(41) Tämän vuoksi katsottiin asianmukaiseksi määrittää koko maata koskeva polkumyynti niiden yhtiöiden toimittamien tietojen perusteella, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua.(42) Edellä esitetyn perusteella kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien, joille ei myönnetty yksilöllistä kohtelua, koko maata koskevaksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 50,0 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana.6. VAHINKO6.1. Yhteisön tuotanto ja yhteisön tuotannonalan määrittely(43) Koska huomautuksia tuotannon ja yhteisön tuotannonalan määritelmästä ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60–63 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.6.2. Yhteisön kulutus(44) Koska huomautuksia yhteisön kulutuksesta ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64–66 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.6.3. Tuonti Kiinasta yhteisöön(45) Eräs asianomainen osapuoli väitti, että Kiinasta tulevan tuonnin keskihinta on samansuuruinen kuin yhteisön tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta. Tältä osin komission päätelmät, jotka perustuivat Eurostatin tilastoihin Kiinan tuonnin hinnoista ja yhteisöstä saatuihin tarkistettuihin tietoihin, osoittivat väitteen vääräksi. Tämän vuoksi väite oli hylättävä.(46) Koska tältä osin ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 67–70 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.6.4. Yhteisön tuotannonalan tilanne(47) Yksi käyttäjistä väitti, että yhteisön tuotannonalan keskihinnat vuosina 2004 ja 2005 olivat korkeammat kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyt, joten ne olivat virheellisiä. Tämän väitteen osalta on korostettava, että käsiteltävänä olevat päätelmät ovat tuloksena EU-tasoisesta eikä alueellisesta tai kansallisesta tutkimuksesta. Koska asianomainen osapuoli ei toimittanut mitään näyttöä väitteensä tueksi, se oli hylättävä.(48) Koska muita huomautuksia yhteisön tuotannonalan tilanteesta ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 71–91 kappaleessa esitetyt päätelmät, joiden mukaan yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa, vahvistetaan.7. SYY-YHTEYS7.1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset(49) Eräs asianomainen osapuoli väitti, että Kiinan tuonnin markkinaosuus ei ollut riittävän suuri aiheuttaakseen yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 93 kappaleessa selkeästi esitetään, polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän valtava 2 106 prosentin kasvu vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä, kyseisen tuonnin markkinaosuuden kasvu yhteisön markkinoilla 0,4 prosentista 8,2 prosenttiin vastaavana aikana sekä tutkimusajanjakson aikana todettu 18 prosentin alihinnoittelu tapahtuivat samanaikaisesti yhteisön tuotannonalan taloustilanteen heikkenemisen kanssa.(50) Lisäksi siitä huolimatta, että pääasiallisen raaka-aineen eli valssilangan, joka muodostaa 75 prosenttia tuotantokuluista, hinta nousi, minkä olisi pitänyt vaikuttaa kaikkiin toimijoihin markkinoilla, keskihinta Kiinassa laski 45 prosentilla vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä. Näin ollen päätellään, että kyseisestä tuonnista, jonka määrä ja markkinaosuus kasvoivat huomattavasti vuodesta 2006 alkaen, johtuva paine vaikutti ratkaisevalla tavalla yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon. Tämän vuoksi väite hylätään.(51) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 92–94 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan edellä todetun perusteella vahvistaa.7.2. Muiden tekijöiden vaikutukset(52) Eräät asianosaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui muista kolmansista maista saapuvasta tuonnista. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 95 ja 96 kappaleessa osoitetaan, tuonnin määrä muista kolmansista maista kasvoi 112 prosentilla vuodesta 2004 tutkimusajanjakson loppuun mennessä. Tällaisen tuonnin hinnat olivat kuitenkin huomattavasti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintoja korkeammat ja jopa yhteisön tuotannonalan hintoja korkeammat. Kyseinen tuonti ei siis ole voinut myötävaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.(53) Kahden muun EU:n ulkopuolisen valtion, joilla on yhteensä 2,5 prosentin markkinaosuus, todettiin soveltavan hintoja, jotka alittavat Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnat. Koska kyseinen tuonti oli kuitenkin suhteellisen vähäistä, sen ei voida katsoa olevan riittävä rikkomaan Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon välistä syy-yhteyttä.(54) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 95 ja 96 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan edellä todetun perusteella vahvistaa.7.3. Otokseen valitun yhteisön tuotannonalan vientitulos(55) Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui viennistä, jonka hinta alitti tuotantokustannukset. Vienti yhteisön ulkopuolisiin maihin oli vain noin 14 prosenttia yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen kokonaismyynnistä tutkimusajanjaksona. Kyseinen vienti kasvoi vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana noin 16 prosenttia. Yhteisön tuottajien viennin yksikkömyyntihinta laski 8 prosenttia 715 eurosta tonnilta 660 euroon tonnilta vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 98 kappaleessa selostetaan, ei voida olettaa, että nämä myynnit suoritettiin tuotantokustannukset alittavalla hinnalla, koska kustannukset ja hinnat vaihtelivat paljon yhtiöiden ja ajankohdan mukaan. Vientihinnan lasku johtui Kiinan viennin aiheuttamasta paineesta myös yhteisön tuotannonalan pääasiallisilla vientimarkkinoilla hinnankorotusten voimakkaan estymisen kautta.(56) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97–99 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan edellä todetun perusteella vahvistaa.(57) Koska tuotantokustannusten noususta ja kilpailusta muiden yhteisön tuottajien taholta ei tehty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 100–102 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.7.4. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä(58) Edellä esitetyssä tarkastelussa erotettiin asianmukaisesti toisistaan kaikkien tiedossa olevien muiden tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset; näin ollen sen perusteella voidaan vahvistaa, että kyseiset muut tekijät eivät muuta sitä tosiseikkaa, että tarkastellun merkittävän vahingon on katsottava johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.(59) Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan, että Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.(60) Koska muita asiaa koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 103 ja 104 kappaleessa olevat päätelmät voidaan vahvistaa.8. YHTEISÖN ETU8.1. Yhteisön tuotannonalan ja muiden yhteisön tuottajien etu(61) Koska muita huomautuksia yhteisön tuotannonalan ja muiden yhteisön tuottajien edusta ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 105–111 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.8.2. Maahantuojien etu(62) Eräs asianomainen osapuoli, joka harjoittaa esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuontia Kiinasta, väitti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaa vakavasti tuojien tilanteeseen, koska ne eivät voi siirtää hinnankorotusta asiakkailleen.(63) Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuojien tarkasteltavana olevan tuotteen voittomarginaali oli suhteellisen korkea. Koska lisäksi tarkasteltavana olevasta tuotteesta aiheutuvien kustannusten osuus asiakkaiden kokonaiskustannuksista on pieni, tuottajat voinevat siirtää mahdollisen hinnannousun asiakkaille. Lisäksi niiden toimittajien kanssa tekemien sopimusten ehdot eivät estä tuojia vaihtamasta tarkasteltavana olevan tuotteen toimittajaa sellaisiin yrityksiin, joiden tullit ovat matalia tai joilla niitä ei ole, tai toisiin valtioihin kuten Thaimaahan tai Etelä-Afrikkaan. Tästä syystä tämä väite oli hylättävä.(64) Koska tältä osin ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 112–114 kappaleessa olevat päätelmät voidaan vahvistaa.8.3. Käyttäjien etu(65) Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaa vakavasti esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen käyttäjien tilanteeseen, koska ne eivät voi siirtää hinnankorotusta asiakkailleen.(66) Kuten edellä 4 ja 5 kappaleessa todetaan, väliaikaisten toimenpiteiden mahdollisia vaikutuksia käyttäjäteollisuuden tilanteeseen tutkittiin lisää väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen suorittamalla ylimääräisiä paikan päällä tehtyjä tutkimuksia neljän käyttäjän toimitiloissa. Kyseiset neljä käyttäjää olivat välikäyttäjiä, jotka tuottavat ja toimittavat elementtejä betonin raudoitukseen, ripustus- ja kannatuselementteihin ja vinoköysisiltoihin.(67) Komission päätelmät osoittivat edustavimman käyttäjän osalta, jonka luona oli käyty, ja useimpia käyttötarkoituksia koskien, että tarkasteltavana oleva tuote edusti vain viittä prosenttia sen kaikista tuotantokustannuksista. Käyttäjien osalta osuus voi keskimäärin kuitenkin nousta 13 prosenttiin. Polkumyyntitullin vaikutukseksi niiden kustannuksiin arvioitiin olevan 0–6 prosenttia. Kuitenkin niiden loppukäyttäjien osalta (pääasiassa rakennusliikkeitä) polkumyyntitullin vaikutus on vähäinen ja joka tapauksessa alle 1 prosenttia niiden kaikista tuotantokustannuksista. Sen vuoksi niillä ei pitäisi olla vaikeuksia siirtää tullia asiakkaiden maksettavaksi. Tästä syystä tämä väite oli hylättävä.(68) Eräs asianomainen osapuoli väitti, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto johtaa riittämättömään esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tarjontaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa, koska sen markkinat ovat tuonnista riippuvaisia. Tältä osin on muistettava, että käsiteltävänä olevat päätelmät vahvistettiin EU:n tasolla eikä alueellisella tai yksittäisen valtion tasolla. Päätelmät osoittivat kuitenkin pelkästään Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoiden osalta, että tutkimuksen kohteena olleilla Yhdistyneen kuningaskunnan tuottajilla on paljon varakapasiteettia markkinoiden tyydyttämiseksi. Lisäksi yhteisön tuotannonalalla on kokonaisuutena riittävästi varakapasiteettia koko EU:n kulutuksen tyydyttämiseksi. Tästä syystä tämä väite oli hylättävä.(69) Eräät asianomaiset osapuolet esittivät väitteen kartellin olemassaolosta yhteisön esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuotannonalalla. Tältä osin todetaan, että komissio antoi väitetiedoksiannon lokakuussa 2008 usealle jänneterästä toimittavalle yritykselle. Komissio ei ole kuitenkaan tehnyt lopullista päätöstä asiassa. Väitetiedoksiannon lähettäminen ei mitenkään ennakoi lopullista tulosta. Jos osoitetaan, että yhteisön markkinoilla on ollut kartelli, toimenpiteitä voidaan tarpeen vaatiessa tarkistaa.(70) Koska tältä osin ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 115–117 kappaleessa olevat päätelmät voidaan vahvistaa.8.4. Yhteisön etua koskevat päätelmät(71) Ottaen huomioon yhteisön etua koskevien näkökohtien lisätutkimuksen tulokset, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 118 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.9. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET9.1. Vahingon korjaava taso(72) Useat asianomaiset osapuolet kiistivät alustavat päätelmät siitä, että 8,5 prosentin voittomarginaali olisi se marginaali, jonka tämäntyyppinen tuotannonala voisi kohtuudella odottaa saavuttavansa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa tällä sektorilla.(73) Eräs asianomainen osapuoli väitti, että vuoden 2005 kannattavuutta ei olisi otettava huomioon yhteisön tuotannonalan voittomarginaalia laskettaessa, koska vuosi 2005 oli kyseisellä sektorilla poikkeuksellisen menestyksekäs. Asian todettiin olevan näin tässä tapauksessa, mistä syystä väite hyväksyttiin. Sen vuoksi vahingon korjaavan tason laskemisessa käytettiin vuonna 2004 saavutettua 6,2 prosentin voittomarginaalia. Kyseisenä vuonna Kiinasta tuodut määrät eivät olleet merkittäviä ja hinnat olivat korkeammat kuin yhteisön tuotannonalalla keskimäärin.(74) Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta.(75) Eräs asianomainen osapuoli väitti, että viitehinnan alittavuuden marginaalin painotettu keskiarvo olisi laskettava painottaen kunkin yhteisön tuotannonalan myymän tuotelajin määrää. Vakiintuneen käytännön mukaisesti viitehinnan alittavuuden marginaalin painotettu keskiarvo lasketaan painottaen kunkin tuotelajin CIF-vientiarvoa. Tämän laskutavan perustana on, että näin laskettu tulli johtaisi yhtiön myyntiin tutkimusajanjaksona sovellettuna siihen, ettei viitehintaa alitettaisi, eli hinta ei aiheuttaisi vahinkoa. Asia ei olisi näin, jos painotettaisiin kunkin yhteisön tuotannonalan myymän tuotelajin määrää, kuten väitteessä esitetään.(76) Yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, kuten edellä johdanto-osan 24 kappaleessa mainitaan, vahingon korjaavaa taso laskettiin uudelleen, koska alustavissa laskelmissa oli virhe. Tuloksena vahingon korjaava tason määräksi tuli alle kaksi prosenttia, jonka katsottiin olevan vähimmäistasoa. Sen vuoksi kyseisen yrityksen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei olisi sovellettava tullia.(77) Koska muita huomautuksia vahingon korjaavasta tasosta ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 119–122 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.(78) Koko maata koskevaa vahingon korjaava taso laskettiin uudelleen niiden yritysten toimittamien tietojen perusteella, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua.9.2. Tullien laji ja taso(79) Edellä esitetyn ja perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan perusteella lopullinen polkumyyntitulli olisi otettava käyttöön tasolla, joka on riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista aiheutuvan vahingon ylittämättä kuitenkaan todettua polkumyyntimarginaalia.(80) Lopullisten polkumyyntitullien määrät ovat seuraavat:Yritys | Polkumyyntimarginaali | Vahingon korjaava marginaali | Lopullinen polkumyyntitulli |Kiswire Qingdao, Ltd | 26,8 % | 0 % | 0 % |Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 49,8 % | 31,1 % | 31,1 % |Kaikki muut yritykset | 50,0 % | 46,2 % | 46,2 % |(81) Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien mainittujen yritysten tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.(82) Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle[3], ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.9.3. Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen(83) Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen (EY) N:o 1129/2008 mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otettujen tullien suuruisina. Jos lopulliset tullit ovat alhaisemmat kuin väliaikaiset tullit, lopulliset polkumyyntitullit ylittävät vakuutena olevat alustavat määrät on vapautettava. Jos lopulliset tullit ovat korkeammat kuin väliaikaiset tullit, vain väliaikaisia tulleja vastaavat vakuutena olevat määrät kannetaan lopullisesti. Johdanto-osan 9 kappaleen mukaisesti tuotemääritelmän ulkopuolelle jätettyjen tuotteiden vakuutena olevat väliaikaiset määrät olisi vapautettava.9.4. Erityiset seurantatoimet(84) Vientiä harjoittaville tuottajille vahvistettujen tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Erityisiä toimenpiteitä ovat muun muassa seuraavat:(85) Sellaisen pätevän kauppalaskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin viejiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia.(86) Jos niiden yritysten, joihin sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti kyseisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan aloittaa toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, onko yksilölliset tullit syytä poistaa ja ottaa niiden sijasta käyttöön koko maata koskeva tulli.10. Sitoumukset(87) Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella oli tarkoitus suositella lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa, yksi vientiä harjoittava tuottaja, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, tarjosi hintasitoumuksen perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti.(88) Tarjousta tutkittiin ja todettiin, että tutkimusajanjakson aikana tuotteen hinnat vaihtelivat erittäin paljon, toisin sanoen saman tuoteluokan alimman ja korkeimman myyntihinnan ero EU:ssa saattoi vaihdella jopa 46 prosenttia mainitun yrityksen osalta. Yhteisön tuotannonalalla todettiin lisäksi merkittäviä myyntihintojen vaihteluja tarkastelujakson aikana. Sen vuoksi tuote ei sovellu kiinteään hintasitoumukseen. Yritys esitti, että vähimmäishinta olisi sidottava indeksiin raaka-aineen eli teräslangan hintakehityksen perusteella. Koska julkisesti ei kuitenkaan ole saatavilla hintatietoja tarkasteltavana olevan tuotteen raaka-aineesta ja koska verrattavissa olevan raaka-aineen eli verkkoteräslangan hintakehitys on päinvastainen, yhteisössä myytävän lopputuotteen ja tärkeimmän raaka-aineen hinnan välistä korrelaatiota ei voitu vahvistaa. Hintasitoumusta pidetään epäkäytännöllisenä perusasetuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti, koska se ei poistaisi todetun polkumyynnin vahingollista vaikutusta.(89) Tuotteesta on lisäksi lukuisia erilaisia tyyppejä. Helpottaakseen tutkimuksen yhteydessä vaadittua raportointia yritys yksinkertaisti tuotteen luokitusperusteita ja onnistui ryhmittelemään tuotetut ja myydyt tuotelajit. Tämä ei kuitenkaan muuta sitä tosiasiaa, että yritys tuotti ja myi useita lanka- ja säikeislankatyyppejä EU:hun tutkimusajanjakson aikana. Rajoittaakseen riskiä eri tuotelajien välisestä ristiinkompensoinnista yritys tarjoutui noudattamaan kolmea vähimmäistuontihintaa, yhtä langoille ja kahta säikeislangoille läpimitan perusteella. Johdanto-osan kappaleessa 88 kuvatuista syistä kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan tarjoamaa sitoumusta ei kuitenkaan voitu hyväksyä.11. Nimenmuutos(90) Yksi asianomainen vientiä harjoittava tuottaja, Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag, vaihtoi nimeä tutkimusajanjakson jälkeen tämän tutkimuksen aikana ja on nyt nimeltään Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag.(91) Nimenmuutos ei merkitse merkittävää muutosta, jolla olisi vaikutusta tähän tutkimukseen, ja sen vuoksi todetaan, että yritystä Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag koskevia lopullisia päätelmiä sovelletaan yritykseen Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuonnissa, joka koskee Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia pinnoittamattomia seostamattomasta teräksestä valmistettuja lankoja, sinkillä pinnoitettuja seostamattomasta teräksestä valmistettuja lankoja ja pinnoitettuja tai pinnoittamattomia seostamattomasta teräksestä valmistettuja säikeislankoja, joissa on enintään 18 lankaa , vähintään 0,6 painoprosenttia hiiltä, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 mm ja jotka luokitellaan CN-koodeihin ex72171090, ex72172090, ex73121061, ex73121065 ja ex73121069 (Taric-koodit7217 10 90 10, 7217 20 90 10, 7312 10 61 11, 7312 10 61 91, 7312 10 65 11, 7312 10 65 91, 7312 10 69 11 ja 7312 10 69 91).2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana nettohintaan sovellettavat polkumyyntitullit ovat seuraavat:Yritys | Polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |Kiswire Qingdao, Ltd, Qingdao | 0 % | A899 |Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 31,1 % | A952 |Kaikki muut yritykset | 46,2 % | A999 |3. Edellä 2 kohdassa mainitulle yritykselle määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.2 artiklaKannetaan lopullisesti niiden väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät, joista säädetään väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen (esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat) tuonnissa annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1129/2008. Vapautetaan niille tavaroille, joita 1 artiklan 1 kohta ei koske, alustavasti vakuutena olevat määrät.3 artiklaTämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä [...] päivänä [...]kuuta [...].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja [...]LIITE1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava yrityksen työntekijän allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa:1. Kauppalaskun kirjoittaneen yrityksen työntekijän nimi ja tehtävänimike.2. Seuraava vakuutus: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan yhteisöön vietäväksi myydyn esi- ja jälkijännitetyn langan ja säikeislangan, [määrä], on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (maan nimi), ja vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.Päiväys ja allekirjoitus”[1] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] EUVL L 306, 15.11.2008, s. 5.[3] European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, Office N-105 4/92, 1049 Brussels, Belgium.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22000D0912(01)
 Decisão n.o 2/2000 do Conselho de Associação UE-Roménia, de 17 de Julho de 2000, que prorroga por cinco anos o período durante o qual qualquer auxílio público concedido pela Roménia será examinado tendo em conta o facto de este país ser considerado uma região idêntica às regiões da Comunidade referidas no n.o 3, alínea a), do artigo 87.o do Tratado que institui a Comunidade Europeia
 Jornal Oficial no L 230 de 12/09/2000 p. 0013 - 0013
 Decisão n.o 2/2000 do Conselho de Associação UE-Roméniade 17 de Julho de 2000que prorroga por cinco anos o período durante o qual qualquer auxílio público concedido pela Roménia será examinado tendo em conta o facto de este país ser considerado uma região idêntica às regiões da Comunidade referidas no n.o 3, alínea a), do artigo 87.o do Tratado que institui a Comunidade Europeia(2000/539/CE)O CONSELHO DE ASSOCIAÇÃO,Tendo em conta o Acordo Europeu que cria uma associação entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-Membros, por um lado, e a Roménia, por outro, e, nomeadamente, o n.o 4, alínea a), do seu artigo 64.o,Considerando o seguinte:(1) O n.o 4, alínea a), do artigo 64.o do Acordo Europeu prevê que o Conselho de Associação, tendo em conta a situação económica da Roménia, decida da prorrogação, por cinco anos, do período durante o qual qualquer auxílio público concedido pela Roménia deve ser examinado tendo em conta o facto de este país ser considerado uma região idêntica às regiões da Comunidade referidas no n.o 3, alínea a), do artigo 87.o do Tratado que institui a Comunidade Europeia.(2) O PIB per capita da Roménia, medido em termos de paridade do poder de compra, correspondeu a 31 % da média da Comunidade em 1997, pelo que é adequado prorrogar esse período,DECIDE:Artigo 1.oÉ prorrogado por um período adicional de cinco anos o período durante o qual qualquer auxílio público concedido pela Roménia será examinado tendo em conta o facto de esse país ser considerado uma região idêntica às regiões da Comunidade referidas no n.o 3, alínea a), do artigo 87.o do Tratado que institui a Comunidade Europeia.Artigo 2.oNo prazo de seis meses a contar da data de adopção da presente decisão, a Roménia apresentará à Comissão das Comunidades Europeias os dados relativos ao PIB per capita harmonizados ao nível NUTS II. A autoridade de controlo dos auxílios estatais da Roménia e a Comissão das Comunidades Europeias avaliarão, em conjunto, a elegibilidade das regiões e as correspondentes intensidades máximas de auxílio, com vista a constituir a carta dos auxílios com finalidade regional à luz das orientações comunitárias relativas aos auxílios estatais com finalidade regional(1). Decorrido esse prazo, a proposta conjunta será apresentada ao Comité de Associação, que dela decidirá.Artigo 3.oA presente decisão entra em vigor na data da sua adopção. A presente decisão é aplicável a partir de 1 de Janeiro de 1998.Feito em Bruxelas, em 17 de Julho de 2000.Pelo ConselhoO PresidenteP. Roman(1) JO C 74 de 10.3.1998, p. 9.


text:
 23.6.2005
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 161/35
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 NR 15/2005
 z dnia 8 lutego 2005 r.
 zmieniająca załącznik XIII (Transport) do Porozumienia EOG
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zmienione przez Protokół dostosowujący Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej „Porozumieniem”, w szczególności jego art. 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Załącznik XIII do Porozumienia został zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 179/2004 z dnia 9 grudnia 2004 r. (1).
 (2)
 Na mocy decyzji Wspólnego Komitetu EOG nr 179/2004 z dnia 9 grudnia 2004 r. do niniejszego Porozumienia zostało włączone rozporządzenie (WE) nr 1592/2002 Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 15 lipca 2002 r. w sprawie wspólnych zasad w zakresie lotnictwa cywilnego i utworzenia Europejskiej Agencji Bezpieczeństwa Transportu Lotniczego (2) z dostosowaniami.
 (3)
 Rozporządzenie (WE) nr 1643/2003 Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 22 lipca 2003 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 1592/2002 Parlamentu Europejskiego i Rady w sprawie wspólnych zasad w zakresie lotnictwa cywilnego i utworzenia Europejskiej Agencji Bezpieczeństwa Lotniczego (3).
 (4)
 Do Porozumienia należy włączyć rozporządzenie Komisji (WE) nr 1701/2003 z dnia 24 września 2003 r. dostosowujące art. 6 rozporządzenia (WE) nr 1592/2002 Parlamentu Europejskiego i Rady w sprawie wspólnych zasad w zakresie lotnictwa cywilnego i utworzenia Europejskiej Agencji Bezpieczeństwa Lotniczego (4).
 (5)
 Do porozumienia należy włączyć rozporządzenie Komisji (WE) nr 104/2004 z dnia 22 stycznia 2004 r. ustanawiające zasady organizacji i składu Izby Odwoławczej Europejskiej Agencji Bezpieczeństwa Lotniczego (5).
 PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ:
 Artykuł 1
 Do załącznika XIII do Porozumienia wprowadza się następujące zmiany:
 1.
 W pkt 66n (rozporządzenie (WE) nr 1592/2002 Parlamentu Europejskiego i Rady) dodaje się, co następuje:
 „zmieniony:
 —
 32003 R 1643: Rozporządzenie (WE) nr 1643/2003 Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 22 lipca 2003 r. (Dz.U. L 245 z 29.9.2003, str. 7),
 —
 32003 R 1701: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 1701/2003 z dnia 24 września 2003 (Dz.U. L 243 z 27.9.2003, str. 5).”
 2.
 W pkt 66n (rozporządzenie (WE) nr 1592/2002 Parlamentu Europejskiego i Rady) dodaje się punkt w brzmieniu:
 „66o.
 32004 R 0104: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 104/2004 z dnia 22 stycznia 2004 r. ustanawiające zasady organizacji i składu Izby Odwoławczej Europejskiej Agencji Bezpieczeństwa Lotniczego (Dz.U. L 16 z 23.1.2004, str. 20).”
 Artykuł 2
 Teksty rozporządzeń (WE) nr 1643/2004, 1701/2003 i 104/2004 w języku islandzkim i norweskim, które zostaną opublikowane w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, są autentyczne.
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 9 lutego 2005 r. pod warunkiem dokonania wszystkich określonych w art. 103 ust. 1 Porozumienia notyfikacji Wspólnego Komitetu EOG (6) lub z dniem wejścia w życie decyzji Wspólnego Komitetu EOG nr 179/2004 z dnia 9 grudnia 2004 r., w zależności od tego, która z tych dat jest późniejsza.
 Artykuł 4
 Niniejsza decyzja jest opublikowana w Sekcji EOG oraz w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli, dnia 8 lutego 2005 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 Przewodniczący
 Richard WRIGHT
 (1) Dz.U. L 133 z 26.5.2005, str. 37.
 (2) Dz.U. L 240 z 7.9.2002, str. 1.
 (3) Dz.U. L 245 z 29.9.2003, str 7.
 (4) Dz.U. L 243 z 27.9.2003, str. 5.
 (5) Dz.U. L 16, z 23.1.2004, str. 20.
 (6) Bez wskazania wymogów konstytucyjnych.