type: other

text:
Forum Pcinf assistance et depannage Informatique ordinateur reboot sans arrêt
 ordinateur reboot sans arrêt
 Posté le: Lun Juin 01, 2009 6:05 pm Sujet du message: ordinateur reboot sans arrêt
 Mon ordinateur a planté en jouant à Wow. J'ai du l'arréter. Depuis, lors du démarrage, il reboot sans cesse au démarrage, même si je sélectionne le mode sans échec. j'ai XP. Comment puis-je sortir de cette galère
 Posté le: Lun Juin 01, 2009 6:15 pm Sujet du message:
 Avec un peut de chance c'est pas une surchauffe, essais deja ca:
 Désinstalle et réinstalle tes pilotes de carte graphique en rebootant ta machine a chaque fois.
 Posté le: Lun Juin 01, 2009 6:23 pm Sujet du message:
 Merci de me redonner un espoir, mais comment dois-je procéder
 Posté le: Lun Juin 01, 2009 6:32 pm Sujet du message:
 Le mieux est par ajout/suppession de programmes pour la désinstallation et munis toi du pilote de ta carte graphique avant de le réinstaller, si tu ne la pas essais si tu le peut une détection matériel http://www.ma-config.com/StartDetection-1-1.html mais tu va avoir du mal comme ta machine reboot.
 Essais d'enlever ta carte graphique et de la mettre sur un autre port pour voir si ta machine se stabilise tu pourra au moins faire la détection pour télécharger le pilote, autrement donne nous le non et version si possible de ta carte graphique ont peut faire une recherche.
 Posté le: Lun Juin 01, 2009 6:51 pm Sujet du message:
 De mémoire, ma carte est une Radéon 700 (il me semble)
 Posté le: Lun Juin 01, 2009 11:36 pm Sujet du message:
 Voila tu a meme l'instruction d'installation.
 Posté le: Sam Juin 20, 2009 2:06 pm Sujet du message:
 Bien vu. Problème résolu après changement de carte graphique
 Posté le: Mer Nov 07, 2018 10:05 pm Sujet du message: ordinateur reboot sans arrêt
 bonsoir, est-tu sûr qu'il n'y a pas un faux contact avec ta prise: essaye de brancher une lampe, et de bouger un peu la prise de la lampe, voir si elle s'éteint/rallume quand tu bouges la prise. sinon, c'est l'ordi, et les spécialistes de ce site sauront t'aider. Plex Kodi Lucky Patcher
 hakim jadli
 Inscrit le: 30 Mai 2019
 Posté le: Jeu Juin 06, 2019 3:10 pm Sujet du message: Re: ordinateur reboot sans arrêt
 nadhim a écrit:
 alexandre78i
 Posté le: Lun Juin 10, 2019 8:51 pm Sujet du message: Re: ordinateur reboot sans arrêt
 diedi a écrit:
 Je réponds à ton post et le déterre en même temps, désolé du déterrage, si éventuellement vous avez des problèmes de démarrage et reboot intempestif, n'hésitez pas à faire un diagnostic de vos disques durs avec Vivard, un tutoriel : https://mastercheat.net/reparer-disque-dur/
 Inscriptions bloquées: 40337


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
28.5.2011
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 160/13
 Domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dal Riigikohus (Repubblica d'Estonia) il 25 marzo 2011 — AS Pimix, in liquidazione/Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskus; Põllumajandusministeerium
 (Causa C-146/11)
 2011/C 160/15
 Lingua processuale: l'estone
 Giudice del rinvio
 Riigikohus
 Parti
 Ricorrente: AS Pimix, in liquidazione
 Convenuti: Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskus; Põllumajandusministeerium
 Questioni pregiudiziali
 1)
 Se, tenuto conto della giurisprudenza della Corte di giustizia (sentenze 11 dicembre 2007, causa C-161/06, Skoma-Lux, Racc. pag. I-10841; 4 giugno 2009, causa C-560/07, Balbiino, Racc. pag. I-4447; e 29 ottobre 2009, causa C-140/08, Rakvere Lihakombinaat, Racc. pag. I-10533), occorra interpretare il combinato disposto dell’art. 288 del Trattato sul funzionamento dell’Unione europea e dell’art. 58 dell’atto d’adesione nel senso che si può esigere che un singolo ottemperi all’obbligo di cui al regolamento (CE) della Commissione 10 novembre 2003, n. 1972 (1),
 a)
 nonostante il fatto che, in data 1o maggio 2004, detto regolamento non era stato pubblicato in lingua estone nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea,
 b)
 e che il legislatore dello Stato membro interessato non ha riportato, in un atto di diritto interno, la definizione dei prodotti agricoli prevista dal regolamento, ma si è limitato a rinviare all’art. 4, n. 5, di detto regolamento, che non era stato regolarmente pubblicato,
 c)
 mentre il singolo ha soddisfatto uno degli obblighi risultanti da detto regolamento (ha dichiarato la scorta conformemente al codice applicabile alle merci) e non l’ha contestato,
 d)
 ed egli è stato assoggettato ad imposta dall’autorità competente dello Stato membro in una data in cui il regolamento n. 1972/2003 era già stato pubblicato in lingua estone nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
 2)
 Se dal combinato disposto dell’art. 58 dell’atto di adesione, dell’art. 297, n. 1, del Trattato sul funzionamento dell’Unione europea, nonché dal terzo «considerando» e dall’art. 4 del regolamento (CE) n. 1972/2003 si possa desumere che lo Stato membro può imporre al singolo il pagamento di un prelievo sulle scorte eccedenti se, alla data 1o maggio 2004, il regolamento n. 1972/2003 non era stato pubblicato in lingua estone nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea ma, al momento della tassazione supplementare ad opera dell’autorità competente dello Stato membro, detto regolamento era già stato pubblicato in lingua estone nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
 (1) Regolamento (CE) della Commissione 10 novembre 2003, n. 1972, relativo alle misure transitorie da adottarsi per quanto riguarda gli scambi di prodotti agricoli in seguito all'adesione di Cipro, dell'Estonia, della Lettonia, della Lituania, di Malta, della Polonia, della Repubblica ceca, della Slovacchia, della Slovenia e dell'Ungheria all'Unione europea (GU L 293, pag. 3).


type: contracts

text:
N° L 365 / 160 Journal officiel des Communautés européennes 31 . 12 . 73
 DÉCISION N° 11/73 DU COMITE MIXTE
 du 11 décembre 1973
 modifiant l'annexe II du protocole n0 3 relatif à la définition de la notion de « produits
 originaires » et aux méthodes de coopération administrative
 LE COMITÉ MIXTE,
 vu l'accord entre la Communauté économique européenne et la république d'Autriche ,
 signé à Bruxelles le 22 juillet 1972,
 vu le protocole n0 3 relatif à la définition de la notion de « produits originaires » et aux
 méthodes de coopération administrative, ci-après dénommé protocole n0 3 , et notamment
 son article 28 ,
 considérant que l'expérience a démontré que la transformation du blé dur, en produits
 à base de céréales obtenus par le soufflage ou le grillage : «puffed rice », « corn flakes » et
 analogues, est à considérer comme transformation suffisante au sens des dispositions de
 l'article 5 du protocole n0 3 ; que, dès lors, il est nécessaire de modifier le texte du ren
 voi f1) figurant à l'annexe II du protocole n0 3 ,
 DÉCIDE :
 Article unique
 Le texte du renvoi (x) figurant à l'annexe II du protocole n0 3 et relatif à la position
 n0 19.05 , est remplacé par le texte suivant :
 « i1) Cette règle ne s'applique pas lorsqu'il s'agit de maïs de type zea indurata ou de
 blé dur. »
 Fait à Bruxelles, le 11 décembre 1973 .
 Par le Comité mixte
 Le président
 R. de KERGORLAY


text:
C 71/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 13.3.1999
 Kammarrätten i Stockholmin 17.12.1998 tekemällään Euroopan yhteisöjen komission 18.12.1998 Itävallan tasa-
 päätöksellä esittämä ennakkoratkaisupyyntö asiassa valtaa vastaan nostama kanne
 Kemikalieinspektionen vastaan Toolex Alpha AB
 (Asia C-475/98)
 (Asia C-473/98)
 (1999/C 71/21)
 (1999/C 71/19)
 Kammarrätten i Stockholm on pyytänyt 17.12.1998 teke- Euroopan yhteisöjen komissio on nostanut 18.12.1998
 mällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomio- Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa kanteen Itävallan
 istuimeen 21.12.1998, Euroopan yhteisöjen tuomioistui- tasavaltaa vastaan. Kantajan asiamiehinä ovat oikeudelli-
 melta ennakkoratkaisua asiassa Kemikalieinspektionen set neuvonantajat Jörn Sack ja Frank Benyon, prosessi-
 vastaan Toolex Alpha AB seuraavaan kysymykseen: osoite Luxemburgissa c/o Carlos Gómez de la Cruz,
 Centre Wagner C 254, Kirchberg.
 Onko trikloorieteenin ammattimaista käyttöä koskeva
 mainitusta päätöksestä ilmenevän kaltainen kielto Roo-
 man sopimuksen 36 artiklan ja sitä koskevan oikeuskäy- Kantaja vaatii, että yhteisöjen tuomioistuin
 tännön mukaan sallittu toimenpide, vaikka kielto olisikin
 30 artiklan säännösten vastainen?
 1) toteaa, että Itävallan tasavalta ei ole noudattanut sille
 EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 5 ja
 52 artiklan sekä johdetun oikeuden, erityisesti yhteisön
 lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista 23 päivänä
 heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY)
 Tribunal administratif de Lillen (4. jaosto) 19.11.1998 N:o 2407/92 (1), yhteisön lentoliikenteen harjoittajien
 tekemällään päätöksellä esittämä ennakkoratkaisupyyntö pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille
 asiassa Clinique GreÂgoire SA vastaan Direction reÂgionale 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston ase-
 des impôts du Nord-Pas-de-Calais tuksen (ETY) N:o 2408/92 (2), lentoliikenteen kuljetus-
 ja rahtimaksuista 23 päivänä heinäkuuta 1992 anne-
 (Asia C-474/98) tun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2409/92 (3), neu-
 voston asetuksen (ETY) N:o 2299/89 (4), sellaisena
 (1999/C 71/20)
 kuin se on muutettuna asetuksella (ETY)
 N:o 3089/93 (5), sekä lähtö- ja saapumisaikojen jaka-
 mista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä sään-
 nöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annetun neuvos-
 Tribunal administratif de Lille (4. jaosto) on pyytänyt
 ton asetuksen (ETY) N:o 95/93 (6) mukaan kuuluvia
 9.11.1998 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut
 velvoitteita, kun se on neuvotellut, parafoinut sekä
 yhteisöjen tuomioistuimeen 21.12.1998, Euroopan yhtei-
 hyväksynyt vuonna 1995 Yhdysvaltain kanssa lentolii-
 söjen tuomioistuimelta ennakkoratkaisua asiassa Unilever
 kenteen alalla nk. oopen skieso -sopimuksen,
 Italia SpA vastaan Central Food SpA seuraavaan kysymyk-
 seen:
 2) toissijaisesti ja osittain 1 kohtaa täydentävästi toteaa,
 Ovatko yleisen verolain 261 §:n säännökset Ð katsotta-
 että siltä osin kuin vuoden 1995 sopimuksella ei kat-
 essa arvonlisäverovapautuksen koskevan vain ihmisen
 sota olennaisesti muutetun ja siten korvatun aiemmin
 täysveren luovutuksia Ð yhteensopivia Euroopan unionin
 tehtyjä sopimuksia, Itävallan tasavalta on laiminlyönyt
 neuvoston direktiivin 77/388/ETY (1) 13 artiklan A kohdan
 sille EY:n perustamissopimuksen 234 artiklan, sellai-
 1 alakohdan d alakohdassa määriteltyjen tavoitteiden
 sena kuin se on muutettuna liittymisasiakirjan
 kanssa, kun tuon artiklan mukaan o[j]äsenvaltioiden on
 6 artiklalla, mukaan kuuluvat velvoitteet, koska se ei
 vapautettava verosta jäljempänä luetellut liiketoimet edel-
 ole poistanut tai pyrkinyt kaikin käytettävissä olevin
 lytyksillä, joita ne asettavat vapautusten oikeaksi ja selke-
 oikeudellisin keinoin poistamaan tästä sopimuksesta
 äksi soveltamiseksi Ð Ð: d) ihmis-veren Ð Ð luovutuk-
 EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen
 seto ja kun sekä ihmisen täysveren että sen eri käyttöön
 52 artiklan sekä perustamissopimuksen nojalla annet-
 tarkoitettujen perusainesosien ja siihen pohjautuvien tuot-
 tujen säännösten kanssa ristiriidassa olevia määräyk-
 teiden on katsottava kuuluvan artiklan soveltamisalaan?
 siä, ja
 (1) EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1.
 3) velvoittaa Itävallan tasavallan korvaamaan oikeuden-
 käyntikulut.


text:
 3.12.2011
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 355/5
 Unionin tuomioistuimen tuomio (neljäs jaosto) 13.10.2011 (Hoge Raad der Nederlandenin (Alankomaat) esittämä ennakkoratkaisupyyntö) — Prism Investments BV v. J. A. van der Meer, Arilco Holland BV:n konkurssipesän pesänhoitajana
 (Asia C-139/10) (1)
 (Oikeudellinen yhteistyö yksityisoikeudellisissa asioissa - Asetus (EY) N:o 44/2001 - Täytäntöönpanomääräys - Kieltäytymisperusteet - Täytäntöönpano valtiossa, jonka tuomioistuin on antanut tuomion, jonka täytäntöönpanokelpoiseksi julistamista haetaan)
 2011/C 355/07
 Oikeudenkäyntikieli: hollanti
 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin
 Hoge Raad der Nederlanden
 Pääasian asianosaiset
 Kantaja: Prism Investments BV
 Vastaaja: J. A. van der Meer, Arilco Holland BV:n konkurssipesän pesänhoitajana
 Oikeudenkäynnin kohde
 Ennakkoratkaisupyyntö — Hoge Raad der Nederlanden — Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22.12.2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 (EYVL L 12, s. 1) 34, 35, 43, 44 ja 45 artiklan tulkinta — Kieltäytymisperusteet — Tyhjentävä luettelo — Täytäntöönpanokelpoiseksi julistamista koskevan pyynnön kohteena olevan kansallisen tuomion mukaisen velvoitteen täyttäminen
 Tuomiolauselma
 Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22.12.2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 45 artiklaa on tulkittava siten, että se on esteenä sille, että tuomioistuin, jolta muutosta haetaan saman asetuksen 43 tai 44 artiklan mukaisesti, evää tuomion julistamisen täytäntöönpanokelpoiseksi tai kumoaa täytäntöönpanokelpoiseksi julistamisesta tehdyn päätöksen muulla kuin tämän asetuksen 34 ja 35 artiklassa mainitulla perusteella, kuten sillä perusteella, että kyseinen tuomio on pantu täytäntöön siinä jäsenvaltiossa, missä se on annettu.
 (1) EUVL C 134, 22.5.2010.


type: legislation

text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 26.6.2020
 COM(2020) 267 final
 2020/0129(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, attiecībā uz grozījumiem nolīguma 1. un 4. protokolā
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.Priekšlikuma priekšmets
 Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanu, ar ko groza nolīguma 1. un 4. protokolu.
 2.Priekšlikuma konteksts
 2.1.Nolīgums
 Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (“nolīgums”), Eiropas Kopiena noslēdza ar Padomes Lēmumu 97/126/EK
 1
 . Nolīguma mērķis ir savstarpējas tirdzniecības paplašināšanas ceļā veicināt Kopienas un Farēru salu ekonomisko attiecību saskaņotu attīstību, nodrošināt godīgas konkurences apstākļus tirdzniecībā starp Pusēm un veicināt tirdzniecības šķēršļu novēršanu. Nolīgums stājās spēkā 1997. gada 1. janvārī.
 2.2.Apvienotā komiteja
 Apvienotā komiteja, kas izveidota ar nolīguma 31. panta 1. punktu, ir atbildīga par nolīguma pārvaldību un nodrošina tā pienācīgu īstenošanu. Nolīguma 34. panta 1. punkts pilnvaro Apvienoto komiteju izdarīt grozījumus nolīguma protokolu noteikumos.
 2.3.Paredzētais Apvienotās komitejas akts
 Nolīguma 36. pantā ir paredzēts, ka pēc Farēru salu lūguma Savienība apsver iespējas uzlabot piekļuves iespējas konkrētiem produktiem un paplašināt tarifa koncesijas Farēru salu zivsaimniecības produktiem.
 Saskaņā ar Eiropas Komisijas un Farēru salu sarunu rezultātiem, par kuriem vienojās Apvienotās komitejas 18. sanāksmē, kas 2019. gada 9. oktobrī notika Nordragotā (Norðragøta) Farēru salās, Apvienotajai komitejai ir jāpieņem lēmums par grozījumiem nolīguma 1. un 4. protokolā.
 3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja
 Ierosināto grozījumu mērķis ir palielināt abu Pušu piekļuvi tirgum, ievērojot vienošanos, kas panākta Apvienotās komitejas 18. sanāksmē 2019. gada 9. oktobrī. Paredzēti trīs būtiski grozījumi.
 –1. protokols: saldētas un konservētas brētliņas (KN kodi 0303 53 90 un 1604 13 90) pievieno nolīguma 1. protokola pielikuma I tabulas produktu sarakstam, norādot preferenciālos muitas nodokļus un citus nosacījumus, kas piemērojami Farēru salu izcelsmes un no tām ievestu produktu importam Kopienā. Savienība šiem Farēru salu izcelsmes produktiem piemēros nulles ievedmuitas nodokli. Farēru salas iesniedza šo lūgumu Savienībai saskaņā ar nolīguma 36. pantu, un Puses vienojās grozīt 1. protokolu.
 –4. protokols: nolīguma 4. protokola 1. zemsvītras piezīmi un 1. panta 2. punktu svītro. 1. zemsvītras piezīmē ir ietverts ierobežojums pievienot lipekli zivju barībai, ko eksportē no Farēru salām uz Savienību, un tas attiecas uz KN kodiem ex 2309 90 10, ex 2309 90 31 un ex 2309 90 41. 2. punkts attiecas uz sertifikācijas un kontroles prasībām attiecībā uz tarifa kvotu zivju barībai ar KN kodiem ex 2309 90 10, ex 2309 90 31 un ex 2309 90 41. Farēru salas lūgumu par svītrošanu sākotnēji izteica Apvienotās komitejas sanāksmē 2017. gada novembrī, apgalvojot, ka zivju barības sastāvs akvakultūras nozarē esot ievērojami attīstījies un ka tādēļ lipeklis ir kļuvis par nozīmīgāku sastāvdaļu.
 –4. protokols: pievieno jaunu pantu, ar kuru nosaka tarifa kvotas gaļas precēm, ko eksportē no Savienības uz Farēru salām. Iepriekš minētajās sarunās Savienība lūdza palielināt piekļuvi tirgum aitas gaļas eksportam no Savienības uz Farēru salām. Puses vienojās noteikt tarifa kvotu vairākiem aitas gaļas produktiem (KN kodi 0204, 0206 80 99, 0206 90 99, 0210 90 11, 0210 90 60 un ex 0210 90 90). Tarifa kvotu, saskaņā ar kuru piemēro nulles ievedmuitas nodokli, ieviesīs pakāpeniski: 40 tonnas no paredzētā akta pieņemšanas dienas (t. i., 2020. gadā) un 80 tonnas trīs gadus vēlāk (t. i., 2023. gadā).
 Komisija informēja dalībvalstis par šo sarunu rezultātiem Padomes Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) jautājumu darba grupas 2019. gada 24. oktobra sanāksmē.
 4.Juridiskais pamats
 4.1.Procesuālais juridiskais pamats
 4.1.1.Principi
 Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti Padomes lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.
 Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
 2
 .
 4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 Apvienotā komiteja ir ar nolīgumu izveidota struktūra. Akts, ko Apvienotā komiteja tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts grozīs nolīguma 1. un 4. protokolu saskaņā ar nolīguma 34. panta 1. punktu, un šie grozījumi Pusēm būs saistoši. Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.
 Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.
 4.2.Materiālais juridiskais pamats
 4.2.1.Principi
 Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.
 4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 Paredzētā akta mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.
 4.3.Secinājums
 Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar tā 218. panta 9. punktu.
 5.Paredzētā akta publicēšana
 Tā kā ar Apvienotās komitejas aktu tiks grozīts nolīguma 1. un 4. protokols, tad ir lietderīgi pēc pieņemšanas to publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 2020/0129 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, attiecībā uz grozījumiem nolīguma 1. un 4. protokolā
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 (1)Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (“nolīgums”), Eiropas Kopiena noslēdza ar Padomes Lēmumu 97/126/EK
 3
 , un tas stājās spēkā 1997. gada 1. janvārī.
 (2)Saskaņā ar nolīguma 34. pantu Apvienotā komiteja var izdarīt grozījumus nolīguma protokolu noteikumos.
 (3)Farēru salu autonomijas valdība un Savienība pēc sarunām ir vienojušās izdarīt grozījumus konkrētos nolīguma 1. un 4. protokola noteikumos. Šo grozījumu mērķis ir abām Pusēm paplašināt tirgus piekļuves tvērumu konkrētiem produktiem.
 (4)Apvienotajai komitejai ir jāpieņem lēmums par grozījumiem nolīguma 1. un 4. protokolā.
 (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, jo lēmums, ar ko groza nolīguma 1. un 4. protokolu, Savienībai būs saistošs,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumiem nolīguma 1. un 4. protokolā, pamatā ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kurš pievienots šim lēmumam.
 2. pants
 Apvienotās komitejas lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 3. pants
 Šis lēmums ir adresēts Komisijai.
 Briselē,
 Padomes vārdā —
 priekšsēdētājs
 (1)
 Padomes Lēmums 97/126/EK (1996. gada 6. decembris) par noslēgto nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (OV L 53, 22.2.1997., 1. lpp.).
 (2)
 Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.
 (3)
 Padomes Lēmums 97/126/EK (1996. gada 6. decembris) par noslēgto nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (OV L 53, 22.2.1997., 1. lpp.).
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 26.6.2020
 COM(2020) 267 final
 PIELIKUMS
 dokumentam
 Priekšlikums Padomes lēmumam
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, attiecībā uz grozījumiem nolīguma 1. un 4. protokolā
 PROJEKTS
 EK UN FARĒRU SALU APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. ../..
 (2020. gada ..),
 ar ko groza 1. un 4. protokolu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses
 APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses
 1
 , un jo īpaši tā 34. panta 1. punktu,
 tā kā:
 (1)Nolīguma starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (“nolīgums”), 1. protokolā noteikta attieksme pret tarifiem un tarifu noteikumi, kas piemērojami konkrētām zivīm un zivsaimniecības produktiem, kurus laiž brīvā apgrozībā Eiropas Savienībā vai importē Farēru salās. 1. protokola pielikumā norādīti preferenciālie muitas nodokļi un citi nosacījumi, kas piemērojami Farēru salu izcelsmes un no tām ievestu produktu importam Eiropas Savienībā.
 (2)Farēru salas, pamatojoties uz nolīguma 36. pantu, ir iesniegušas lūgumu nolīguma 1. protokola pielikumā iekļaut KN kodus 0303 53 90 un 1604 13 90. Pēc tam, kad tika veikta attiecīgā tirgus izpēte, Eiropas Savienība uzskata, ka šos produktus Eiropas Savienībā var importēt bez ievedmuitas nodokļa bez kvantitatīviem ierobežojumiem.
 (3)Šā nolīguma 4. protokols attiecas uz īpašiem noteikumiem, kuri piemērojami konkrētu lauksaimniecības produktu importam, izņemot 1. protokolā uzskaitītos produktus.
 (4)Saskaņā ar nolīguma 4. protokola 1. pantu Eiropas Savienība sākotnēji ir piešķīrusi tarifa koncesijas attiecībā uz ikgadēju beznodokļa tarifa kvotu 5000 tonnu apmērā Farēru salu izcelsmes zivju barībai. Šī beznodokļu tarifa kvota ir grozīta ar EK/Dānijas – Farēru salu Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 2/98
 2
 , no 2000. gada 1. janvāra to palielinot līdz 10 000 tonnām, un ar EK/Dānijas – Farēru salu Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 1/2007
 3
 , ar ko to palielināja līdz 20 000 tonnām un paredzēja, ka zivju barībai, kurai piemēro preferenciālo importa režīmu, nedrīkst būt pievienots lipeklis.
 (5)Farēru salas iesniedza lūgumu grozīt nolīguma 4. protokolu, atceļot ierobežojumus pievienotajam lipeklim zivju barībai, kurai piemēro preferenciālo režīmu, jo lipeklis ir kļuvis par būtisku izejvielu zivju barības sastāvā.
 (6)Nolīguma 4. protokola 2. pantā ir uzskaitītas Eiropas Savienības izcelsmes preces, uz kurām attiecas Harmonizētās sistēmas 1.–24. nodaļa un attiecībā uz kurām Farēru salas nepiešķir atbrīvojumu no tarifiem un nodokļiem, importējot tās Farēru salās.
 (7)Eiropas Savienība iesniedza lūgumu atvērt beznodokļu tarifa kvotu KN kodiem 0204, 0206 80 99, 0206 90 99, 0210 90 11, 0210 90 60 un ex 0210 90 90, kas uzskaitīti 4. protokola 2. pantā. Farēru salas uzskata, ka beznodokļu tarifa likmes kvotu 80 tonnu apmērā šo produktu eksportam no Eiropas Savienības varētu piešķirt, ievērojot trīs gadu pārejas periodu ar beznodokļu tarifa likmes kvotu 40 tonnu apmērā.
 (8)Tāpēc 1. un 4. protokols būtu attiecīgi jāgroza,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Nolīguma 1. protokola pielikuma I tabulu groza šādi:
 (1)starp KN kodu 0303 50 98 un KN kodu 0303 60 11 iekļauj šādu rindu:
 “0303 53 90
 – – – brētliņas (Sprattus sprattus)
 0”;
 (2)starp KN kodu 1604 12 99 un KN kodu 1604 19 iekļauj šādas rindas:
 “1604 13
 1604 13 90
 – – sardīnes, sardinellas un brētliņas vai šprotes
 – – – sardīnes
 – – – citādas
 0”;
 2. pants
 Nolīguma 4. protokolu groza šādi:
 (1)nolīguma 1. pantu aizstāj ar šādu:
 “1. pants
 Farēru salu izcelsmes produktiem un no Farēru salām ievestajiem produktiem Eiropas Savienība piešķir šādas tarifu kvotas:
 KN kods
 Apraksts
 Nodevu likme
 Tarifa kvota (TK) tonnās
 0204
 0206 80 99
 0206 90 99
 0210 90 11
 0210 90 19
 0210 90 60
 ex 1601
 ex 1602
 Svaiga, atdzesēta vai saldēta kazu un aitu gaļa
 Svaigi vai atdzesēti ēdami aitu un kazu subprodukti
 Saldēti ēdami aitu un kazu subprodukti
 Neatkaulota aitu vai kazu gaļa, sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta
 Atkaulota aitu vai kazu gaļa, sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta
 Ēdami aitu vai kazu subprodukti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti
 Desas un tamlīdzīgi izstrādājumi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm; pārtikas izstrādājumi uz šo produktu bāzes
 — aitu un kazu
 Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm:
 — aitu un kazu
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 20
 ex 2309 90 10
 ex 2309 90 31
 ex 2309 90 41
 Zivju barība
 0
 20 000
 ”
 (2)pievieno šādu 3. pantu:
 “3. pants
 Eiropas Savienības izcelsmes produktiem un no Eiropas Savienības ievestajiem produktiem Farēru Salas atver šādas tarifa likmes kvotas:
 KN kods
 Apraksts
 Nodevu likme
 Tarifa kvota (TK) tonnās
 0204
 0206 80 99
 0206 90 99
 0210 90 11
 0210 90 60
 ex 0210 90 90
 Svaiga, atdzesēta vai saldēta kazu un aitu gaļa
 Svaigi vai atdzesēti ēdami aitu un kazu subprodukti
 Saldēti ēdami aitu un kazu subprodukti
 Neatkaulota aitu vai kazu gaļa, sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta
 Ēdami aitu vai kazu subprodukti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti
 Ēdami aitu un kazu gaļas vai aitu un kazu subproduktu milti
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 40 2020., 2021. un 2022. gadā;
 80 no 2023. gada
 ”
 (3)nolīguma I pielikumu svītro.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
 [Vieta/datums]
 Apvienotās komitejas vārdā —
 priekšsēdētājs(-a)
 (1)
 OV L 53, 22.2.1997., 2. lpp.
 (2)
 OV L 263, 26.9.1998., 37. lpp.
 (3)
 OV L 275, 19.10.2007., 32. lpp.


type: wikipedia

text:
Is craoltóir, léiritheoir, fiontraí agus ceannródaí teilifíse í Oprah Gail Winfrey a rugadh ar an 29 Eanáir 1954. Tá clú agus cáil bainte amach aici ar fud na cruinne mar gheall ar a clár cainte, 'The Oprah Winfrey Show’. Tá roinnt ainmniúchán EMMY faighte ag an gclár agus ba ea é an clár cainte teilifíse is mó scór féachana riamh.
 Anuas air sin, is í an Meiriceánach de shliocht Afracach is saibhre ar domhan. Is í an daonchara Meiriceánach de bhunadh Afracach is flaithiúla ar domhan. Tá daoine áirithe den tuairim gurb í an bhean is mó a bhfuil tionchar aici ar domhan.
 Óige
 Baisteadh Orpah ar Oprah in ómós an charachtair sa Bhíobla i Leabhar Ruth ach tá scéalta malartacha ann ar bhunús an leagain atá in úsáid aici anois. Dar le hagallamh a rinne Winfrey leis an Academy of Achievement, tugadh Oprah uirthi toisc nach raibh a teaghlach in ann an t-ainm Orpah a fhuaimniú agus ba é sin an fáth gur scríobhadh síos an t-ainm Oprah ar a teastas breithe. Ach maireann an scéal fós go ndearna an bhean chabhrach an botún sa teastas.
 Rugadh í in Kosciusko, Mississippi i ndeisceart na Stát Aontaithe. Ní raibh a tuismitheoirí pósta agus scar siad óna chéile go tobann ina dhiaidh sin. Ba chailín tí í a máthair agus d'oibrigh a hathair mar mhianadóir guail.
 Chaith Winfrey an chéad chúig bliana dá saol i gcomhluadar a seanmháthar i mbochtaineacht faoin tuath. Ba mhinic gur tharla sé go raibh sí ina ceap magaidh i measc na bpáistí áitiúla.
 Nocht Winfrey ar chlár teilifíse ina raibh mí-úsáid ghnéasach mar ábhar i 1986 gur ndearna a col ceathrair, a huncail agus cara de chuid an teaghlaigh mí-úsáid ghnéasach uirthi nuair a bhí sí naoi mbliana d'aois. Bhí páiste aici nuair a bhí sí ceithre bliana déag d'aois ach fuair an leanbh sin bás agus é fós sa chliabhán.
 Ach d'ainneoin a cúlra agus saol pearsanta corraitheach, d'éirigh go maith léi ar scoil agus go háirithe nuair a bhog sí go teach a hathar in Tennessee. Bhí a hathair dian uirthi ach spreag sé í agus ba é an t-oideachas an chloch ba mhó ar a phaidrín i gcónaí. D'éirigh go maith léi ar scoil; ghlac sí páirt i bhfoireann díospóireachta na scoile agus bhuaigh sí comórtas óráidíochta, rud a chinntigh scoláireacht di in Tennessee State University.
 Thosaigh sí ag obair ar stáisiún raidió áitiúil nuair a bhí sí fós sa mheánscoil agus thosaigh sí ag comhláithriú na nuachta áitiúla um thráthnóna nuair a bhí sí naoi mbliana déag d'aois.
 Sár i bhfad ba é an cur chuige tuisceanach agus báúil a bhain clú amach di ar bhonn forleathan agus thosaigh sí ag láithriú cláir cainte i rith an lae. Dúirt a seanmháthair Hattie May nach raibh ionadh uirthi gur shocraigh Winfrey ar ghairm bheatha a roghnú sna meáin toisc go raibh Winfrey ar an ardán ón uair a thosaigh sí ag caint. Chuir Winfrey in iúl go raibh an-tionchar ag a seanmháthair uirthi agus dúirt sí gurbh í Hattie May a thug spreagadh di ón tús.
 Gairm bheatha
 Ceaptar gurb í Winfrey a chuir tús le modh nua cumarsáide a bhí faoistiniúil agus níos pearsanta. Lena chois sin creidtear gur athmhúnlaigh sí earnáil an chláir cainte agus gur thug sí deis scéalta a bhain le himeall na sochaí a chur os comhair an phobail i gcoitinne agus gur ardaigh sí ceist na homaighnéasachta go poiblí.
 Thosaigh Winfrey ag láithriú chlár cainte na maidine ar AM Chicago i 1984. Faoi cheann cúpla mí ba é an clár cainte ba mhó scór féachana i Chicago. Tugadh teideal nua don chlár, 'The Oprah Winfrey Show', agus tosaíodh á chraoladh ar bhonn náisiúnta sna Stáit Aontaithe ar 8 Meán Fómhair, 1986.
 Sna nóchaidí, athraíodh an bhéim agus an t-ábhar a bhí á phlé ar an gclár agus in ionad an chuir chuige thablóidigh a bhí ann sna hochtóidí, chuir Winfrey béim ar chúrsaí sláinte, an pholaitíocht agus an spioradáltacht agus ar dhaonchairdeas. Rinne sí agallaimh le daoine cáiliúla ar ábhair éagsúla ar nós ailse, carthanachtaí nó a dtrioblóidí le halcól agus drugaí. Anuas air sin rinne sí agallaimh le gnáthdhaoine a raibh éachtaí déanta acu.
 Tá rian an chláir le brath i bhfad ó na Stáit Aontaithe. Craoltar an clár i 140 tír ar fud na cruinne. Meastar go mbíonn os cionn 30 milliún duine ag féachaint air gach seachtain i Meiriceá, cé go bhfuil an lucht féachana ag ísliú le deich mbliana anuas.
 Tionchar
 Dar le CNN agus Time.com, is í Winfrey an bhean is mó a bhfuil tionchar aici ar domhan. Ag deireadh na fichiú haoise, bhí Winfrey luaite mar dhuine de na mná is cumhachtaí agus an bhean ghorm is mó tionchar dá glúin. I 1998 ba í Winfrey an chéad bhean agus an chéad duine gorm a luadh ar liosta "Entertainment Weekly" de na daoine is cumhachtaí sna meáin.
 Ach tá tionchar Winfrey le tabhairt faoi deara i réimsí agus in earnálacha eile chomh maith agus creidtear go minic go bhfuil an-chumhacht aici go ginearálta i ngnásaíocht tomhaltóirí. Le linn cláir a craoladh in Aibreán 1996 mar gheall ar ghalar na bó buille, dúirt Winfrey, 'Chuir sé bac láithreach orm burgar eile a ithe.' Rinne feirmeoirí ó Texas iarracht an dlí a chur ar Winfrey toisc an laghdú i ndíolachán mairteola a tharla de dheasca an ráitis ach theip orthu.
 Sa bhliain 2008 agus 2012, bhí cumhacht Winfrey le feiceáil i bhfeachtas polaitiúil Barack Obama nuair a thacaigh sí leis an iarrthóir ón bpáirtí Daonlathach go luath san fheachtas. Ba é sin an chéad uair riamh a thacaigh sí le iarrthóir. Meastar gur thug tacaíocht Winfrey os cionn milliún vóta eile d'Obama le linn thoghchán tosaigh an Pháirtí Dhaonlathaigh. Bhí rian a cumhachta chomh feiceálach sa toghchán tosaigh go raibh gobharnóir Illinois chun suíochán i Seanad na Stát Aontaithe a thairiscint di.
 Naisc sheachtracha
 Suíomh oifigiúil
 Tagairtí
 Winfrey, Oprah
 Winfrey, Oprah
 Winfrey, Oprah
 Daoine beo


text:
31.10. 74 Journal , officiel des Communautés européennes N0 L 293 / 1
 II
 (Actes dont la publication n'est pas une condition de leur applicabilité)
 CONSEIL
 DÉCISION DU CONSEIL
 du 2 octobre 1974
 portant conclusion de l'accord entre la Communauté économique européenne et la
 république de Chypre relatif à la fourniture de froment tendre à titre d'aide alimentaire
 (74/520/CEE)
 LE CONSEIL DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, DÉCIDE :
 vu le traité instituant la Communauté économique Article premier
 européenne, et notamment ses articles 113, 114 et 228 , L'accord entre la Communauté économique euro
 péenne et la république de Chypre relatif à la
 vu la recommandation de la Commission, fourniture de froment tendre à titre d'aide alimen
 taire, dont le texte est annexé à la présente décision,
 est conclu au nom de la Communauté .
 considérant que la Communauté économique euro
 péenne a conclu la convention relative à l'aide alimen
 taire de 1971 ; Article 2
 Le président du Conseil est autorisé à désigner les
 considérant que, par sa lettre du 5 juin 1973 , la personnes habilitées à signer l'accord et à leur
 république de Chypre a présenté une demande d'aide conférer les pouvoirs nécessaires à l'effet d'engager la
 alimentaire; Communauté .
 considérant que, compte tenu de la situation d'appro Fait à Luxembourg, le 2 octobre 1974.
 visionnement en céréales de Chypre, il convient
 d'octroyer à ce pays, à titre de don , 5 000 tonnes Par le Conseil
 de froment tendre, dans le cadre du programme Le président
 d'aide, alimentaire de la Communauté pour l'année
 1973 / 1974, Ch . BONNET


text:
 12.1.2015
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 7/2
 Presuda Suda (prvo vijeće) od 5. studenoga 2014. (zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio Oberster Gerichtshof — Austrija) — Österreichischer Gewerkschaftsbund protiv Verband Österreichischer Banken und Bankiers
 (Predmet C-476/12) (1)
 ((Prethodno pitanje - Socijalna politika - Okvirni sporazum o radu s nepunim radnim vremenom - Načelo zabrane diskriminacije - Kolektivni ugovor koji predviđa doplatak za uzdržavano dijete - Izračun doplatka koji se isplaćuje radnicima s nepunim radnim vremenom prema načelu prorata temporis))
 (2015/C 007/02)
 Jezik postupka: njemački
 Sud koji je uputio zahtjev
 Oberster Gerichtshof
 Stranke glavnog postupka
 Tužitelj: Österreichischer Gewerkschaftsbund
 Tuženik: Verband Österreichischer Banken und Bankiers
 Izreka
 Članak 4. stavak 2. Okvirnog sporazuma o radu s nepunim radnim vremenom zaključenog 6. lipnja 1997., koji se nalazi u prilogu Direktivi Vijeća 97/81/EZ od 15. prosinca 1997. o Okvirnom sporazumu o radu s nepunim radnim vremenom koji su sklopili UNICE, CEEP i ETUC, kako je izmijenjena Direktivom Vijeća 98/23/EZ od 7. travnja 1998., treba tumačiti na način da se načelo prorata temporis primjenjuje na izračun iznosa doplatka za uzdržavano dijete koji radniku s nepunim radnim vremenom isplaćuje poslodavac izvršavajući kolektivni ugovor poput ovoga koji se primjenjuje na austrijske zaposlenike banaka i bankare.
 (1) SL C 32, 2.2.2013.


text:
 28.10.2017
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 279/3
 PROTOKOLS,
 ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku
 1. pants
 Ilgums
 Šo protokolu un tā pielikumu piemēro četrus gadus no provizoriskās piemērošanas sākuma dienas.
 2. pants
 Principi
 1. Saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē (“nolīgums”) 6. pantu Savienības dalībvalsts karoga kuģi (“Savienības kuģi”) drīkst iesaistīties zvejas darbībās Maurīcijas ūdeņos tikai tad, ja tiem ir zvejas atļauja, kura izdota atbilstīgi šim protokolam saskaņā ar pielikuma II nodaļu.
 2. Lai turpinātu veidot atbildīgu un ilgtspējīgu zveju, Puses piekrīt sadarboties nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanā.
 3. Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Maurīcijas ūdeņos, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo Maurīcijas ūdeņos. Maurīcija apņemas visām rūpnieciskās zvejas flotēm, kas darbojas tās ūdeņos, piemērot vienādus tehniskos un saglabāšanas pasākumus.
 4. Lai nodrošinātu pārredzamību, Maurīcijas iestādes apņemas ar nolīguma 9. pantā paredzētās Apvienotās komitejas (“Apvienotā komiteja”) starpniecību Savienībai atbilstīgi Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) prasībām sniegt attiecīgo informāciju par zvejas darbībām Maurīcijas ūdeņos.
 5. Puses apņemas šo protokolu īstenot saskaņā ar Kotonū nolīguma 9. pantu par svarīgākajiem elementiem cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma jomā un labas pārvaldības pamatelementiem.
 6. Jūrnieku nodarbināšanu uz Savienības kuģiem reglamentē ar Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, kuru ar pilnām tiesībām piemēro attiecīgajiem darba līgumiem un vispārīgiem darba nosacījumiem. Tas jo īpaši attiecas uz biedrošanās brīvību un tiesību uz kolektīvajām sarunām faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesiju.
 3. pants
 Zvejas iespējas
 1. Zvejas iespējas, kas saskaņā ar nolīguma 5. pantu piešķirtas attiecībā uz tālu migrējošo zivju sugām, kā uzskaitīts Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvencijas 1. pielikumā, ir šādas:
 a)
 40 kuģi zvejai ar riņķvadu; un
 b)
 45 kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām.
 2. Ja vien IOTC nav noteikusi citādi, Maurīcija atļauj ne vairāk kā 20 apgādes kuģiem palīdzēt to Savienības kuģu darbībās, kam atļauts darboties Maurīcijas ūdeņos.
 3. Šā panta 1. un 2. punktu piemēro, ievērojot šā protokola 8. un 9. pantu.
 4. pants
 Finansiālais ieguldījums
 1. Nolīguma 7. pantā minētais kopējais finansiālais ieguldījums 1. pantā minētajam laikposmam ir EUR 2 300 000.
 2. Minēto kopējo finansiālo ieguldījumu veido:
 a)
 ikgadēja summa EUR 220 000 apmērā, ko piešķir par piekļuvi Maurīcijas ūdeņiem un kas atbilst atsauces daudzumam 4 000 tonnu gadā;
 b)
 īpaša ikgadēja summa EUR 220 000 apmērā, kas paredzēta Maurīcijas zivsaimniecības politikas atbalstam un īstenošanai; un
 c)
 papildu summa EUR 135 000 apmērā, ko piešķir, lai atbalstītu jūrlietu politikas un okeānu ekonomikas attīstību saskaņā ar šā protokola 9. pantā noteiktajiem mērķiem.
 3. Šā panta 1. punktu piemēro, ievērojot šā protokola 5.–9. pantu.
 4. Savienība 2. punkta a) apakšpunktā minēto summu par pirmo gadu izmaksā ne vēlāk kā 60 dienas pēc šā protokola provizoriskās piemērošanas sākuma, bet par nākamajiem gadiem – ne vēlāk kā protokola provizoriskās piemērošanas gadadienā.
 5. Ja tunzivju daudzums, kuru Savienības kuģi gadā nozvejojuši Maurīcijas ūdeņos, pārsniedz 2. punkta a) apakšpunktā minēto ikgadējo atsauces daudzumu tonnās, ikgadējā finansiālā ieguldījuma summu, ko piešķir par piekļuves tiesībām, palielina par EUR 55 par katru nozvejoto papildu tonnu.
 6. Savienības samaksātā ikgadējā kopsumma nav vairāk nekā divas reizes lielāka par 2. punkta a) apakšpunktā norādīto summu. Ja daudzums, kuru Savienības kuģi nozvejojuši Maurīcijas ūdeņos, pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai ikgadējai kopsummai, minētā limita pārsniegumam atbilstošo summu izmaksā nākamajā gadā.
 7. Maurīcijai ir tiesības brīvi lemt par 2. punkta a) apakšpunktā noteiktā finansiālā ieguldījuma izmantošanu.
 8. Finansiālo ieguldījumu iemaksā vienā Maurīcijas Valsts kases kontā, kas atvērts Maurīcijas Bankā. Šā panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu dara pieejamu Maurīcijas tiesību subjektam, kas atbildīgs par zivsaimniecības un jūrlietu politikas īstenošanu. Maurīcijas iestādes katru gadu paziņo Savienībai konta numuru.
 9. Par sīki izstrādātiem īstenošanas noteikumiem attiecībā uz 2. punkta c) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma izmantošanu vienojas Apvienotās komitejas pirmajā sanāksmē, ko rīko saskaņā ar šo protokolu. Minētajos noteikumos ietver 9. pantā minēto darbību definīciju, atbildīgās struktūrvienības, atbilstīgās budžeta aplēses, izmaksāšanas kārtību un ziņošanas mehānismus.
 5. pants
 Nozares atbalsts
 1. Ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā protokola provizoriskās piemērošanas sākuma dienas Apvienotā komiteja vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem īstenošanas noteikumiem, jo īpaši šādos jautājumos:
 a)
 gada un daudzgadu programma 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas izmantošanai;
 b)
 gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai laika gaitā attīstītu atbildīgas un ilgtspējīgas zvejniecības, ņemot vērā prioritātes, ko Maurīcija izvirzījusi valsts zivsaimniecības politikā, jūrlietu politikā un citās politikas jomās, kas ir saistītas ar atbildīgas un ilgtspējīgas zvejas veicināšanu vai ietekmē to; un
 c)
 ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras.
 2. Nozares gada vai daudzgadu programmas grozījumus apstiprina Apvienotā komiteja.
 3. Maurīcija katru gadu iesniedz gada ziņojumu par darbībām, kas īstenotas ar nozares atbalstu, un par rezultātiem, kas sasniegti ar nozares atbalstu, un to izskata Apvienotā komiteja. Pirms šā protokola termiņa beigām Maurīcija ziņo par nozares atbalsta īstenošanu visā šā protokola darbības laikā.
 4. Šā protokola 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto finansiālā ieguldījuma īpašo summu maksā pa daļām. Maksājumu par pirmo šā protokola piemērošanas gadu veic, pamatojoties uz saskaņotajā programmā identificētajām vajadzībām. Par turpmākajiem piemērošanas gadiem maksājumus veic, pamatojoties uz nozares atbalsta un saskaņotās gada programmas īstenošanā sasniegto rezultātu analīzi. Ņemot vērā šādas analīzes rezultātus, ja gūtie rezultāti neatbilst programmā paredzētajiem vai Apvienotā komiteja uzskata, ka finansiālā izpilde nav pietiekama, 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētā īpašā finansiālā ieguldījuma maksājumus var daļēji vai pilnībā pārskatīt vai apturēt.
 5. Finansiālā ieguldījuma maksājumus atsāk pēc Pušu apspriešanās un piekrišanas, ja to pamato 1. punktā minēto saskaņoto programmu īstenošanas rezultāti.
 6. Kad ir pagājuši seši mēneši pēc šā protokola termiņa beigām, 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētā īpašā finansiālā ieguldījuma maksājumus vairs nevar veikt. Ja nepieciešams, Puses turpina nozares atbalsta īstenošanas uzraudzību arī pēc šā protokola termiņa beigām.
 6. pants
 Zinātniskā sadarbība atbildīgas zvejas veicināšanā
 1. Puses apņemas ievērot piemērojamās rezolūcijas, ieteikumus un attiecīgos pārvaldības pasākumus, ko IOTC pieņēmusi attiecībā uz resursu saglabāšanu un zvejniecību atbildīgu pārvaldību.
 2. Pamatojoties uz IOTC pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām, labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un, ja vajadzīgs, nolīguma 4. pantā paredzētās kopīgās zinātniskās sanāksmes rezultātiem, Puses var savstarpēji apspriesties Apvienotajā komitejā un vajadzības gadījumā vienoties par pasākumiem, kas nodrošinātu šā protokola aptverto Maurīcijas zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību, ciktāl tas attiecas uz Savienības kuģu darbībām.
 7. pants
 Eksperimentālā zveja un jaunas zvejas iespējas
 1. Apvienotā komiteja var apsvērt un apstiprināt iespēju veikt eksperimentālās zvejas kampaņas Maurīcijas ūdeņos ar mērķi pārbaudīt jaunu, 3. pantā neparedzētu zvejas iespēju tehnisko īstenojamību un ekonomisko dzīvotspēju. Šajā nolūkā Apvienotā komiteja nosaka sugas, nosacījumus, tostarp Maurīcijas zinātnieku dalību šādās kampaņās, un citus attiecīgos parametrus, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Eksperimentālās zvejas atļaujas termiņš nav ilgāks par sešiem mēnešiem.
 2. Ja Savienība kļūst ieinteresēta jaunās zvejas iespējās, ņemot vērā vislabākos pieejamos zinātniskos ieteikumus un pamatojoties uz eksperimentālās zvejas kampaņu rezultātiem, Apvienotā komiteja pēc apstiprinājuma saņemšanas nosaka nosacījumus, kas piemērojami šādām jaunām zvejas darbībām.
 3. Ja Puses uzskata, ka eksperimentālās kampaņas ir devušas pozitīvus rezultātus, Maurīcijas valdība var Savienības flotei iedalīt jauno sugu zvejas iespējas līdz šā protokola termiņa beigām. Tādā gadījumā Apvienotā komiteja koriģē šā protokola 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu. Attiecīgi groza pielikumā paredzētās maksas un nosacījumus, kas piemērojami kuģu īpašniekiem.
 8. pants
 Zvejas iespēju, atsauces daudzuma un tehnisko pasākumu koriģēšana pēc savstarpējas vienošanās
 1. Apvienotā komiteja var pārskatīt un koriģēt 3. pantā minētās zvejas iespējas, ciktāl IOTC pieņemtie ieteikumi un rezolūcijas apstiprina, ka šāda koriģēšana nodrošinās tunzivju un tunzivjveidīgo sugu ilgtspējīgu pārvaldību Indijas okeānā.
 2. Tādā gadījumā 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu ar Apvienotās komitejas lēmumu koriģē samērīgi un proporcionāli laikam. Tomēr Savienības samaksātā ikgadējā kopsumma nav vairāk nekā divas reizes lielāka par 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā norādīto summu. Šajā pantā minēto zvejas iespēju koriģēšanu var pamatot arī ar rezultātiem, kas gūti saskaņā ar 7. pantu veiktajā eksperimentālajā zvejā.
 3. Ar noteikumu, ka faktiskais paziņotais daudzums, kuru Savienības kuģi nozvejojuši Maurīcijas ūdeņos, pārsniedz atsauces daudzumu, trīs mēnešus pirms tā otrā gada beigām, kas seko pēc šā protokola provizoriskās piemērošanas sākuma, Puses var atsauces daudzumu pārskatīt un koriģēt. Tādā gadījumā 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu var koriģēt uz atlikušo īstenošanas periodu.
 4. Apvienotā komiteja var vajadzības gadījumā izskatīt un pielāgot zvejas darbību veikšanas nosacījumus un šā protokola un tā pielikuma īstenošanas noteikumus.
 9. pants
 Sadarbība okeānu ekonomikas jomā
 1. Puses apņemas izveidot sistēmu, ar ko veicina sadarbību okeānu ekonomikas jomā. Tā var aptvert cita starpā akvakultūru, okeānu ilgtspējīgu attīstību, jūras telpisko plānošanu, jūras enerģiju un jūras vidi.
 2. Lai turpinātu šo mērķu sasniegšanu, Puses sadarbojas kopīgu darbību izstrādē, tostarp izmantojot esošos sadarbības instrumentus un programmas.
 3. Puses vienojas darbību uzsākt, izveidojot kontaktpunktus un apmainoties ar informāciju un speciālajām zināšanām šajā jomā.
 10. pants
 Protokola īstenošanas apturēšana
 1. Pēc jebkuras Puses iniciatīvas šā protokola īstenošanu aptur jebkādos šādos apstākļos:
 a)
 sakarā ar ārkārtējiem apstākļiem, kuri nav dabas parādības, nav iespējams veikt zvejas darbības Maurīcijas ūdeņos;
 b)
 starp Pusēm rodas neatrisināms strīds par šā protokola un tā pielikuma interpretāciju un īstenošanu;
 c)
 kāda no Pusēm neievēro šā protokola un tā pielikuma noteikumus un jo īpaši ir pārkāpusi cilvēktiesību svarīgākos elementus un pamatelementus, kas noteikti Kotonū nolīguma 9. pantā, un izpildījusi minētā nolīguma 8. un 96. pantā paredzēto procedūru;
 d)
 Savienība savlaicīgi neveic 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzēto maksājumu, un savlaicīgas nemaksāšanas iemesls nav paredzēts šā punkta c) apakšpunktā.
 2. Pirms pieņemt lēmumu par apturēšanu, Puses apspriežas ar mērķi rast abpusēji pieņemamu risinājumu.
 3. Lai apturētu šā protokola īstenošanu, attiecīgā Puse vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstiski paziņo par savu nodomu.
 4. Ja īstenošana ir apturēta, Puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu izlīguma ceļā. Ja izlīgumu izdodas panākt, šā protokola īstenošanu atsāk un 4. pantā minēto finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atbilstīgi laikposmam, kurā šā protokola īstenošana bija apturēta.
 11. pants
 Tiesiskais regulējums
 1. Savienības kuģu darbības Maurīcijas ūdeņos regulē Maurīcijas normatīvie akti, ja vien šajā protokolā un tā pielikumā nav noteikts citādi.
 2. Abas Puses savlaicīgi rakstiski paziņo viena otrai par visām izmaiņām to zivsaimniecības politikā un tiesību aktos.
 12. pants
 Konfidencialitāte
 1. Puses nodrošina, ka visus personas datus, kas saistīti ar Savienības kuģiem un to zvejas darbībām Maurīcijas ūdeņos un iegūti nolīguma un šā protokola satvarā, vienmēr apstrādā atbilstoši attiecīgajiem konfidencialitātes un datu aizsardzības principiem.
 2. Puses nodrošina, ka tiek publiskoti tikai agregēti dati par Savienības kuģu darbībām Maurīcijas ūdeņos atbilstīgi attiecīgajiem IOTC un citu attiecīgo starptautisko zvejniecības organizāciju noteikumiem.
 3. Datus, ko var uzskatīt par konfidenciāliem, izmanto tikai nolīguma īstenošanai un zvejniecības pārvaldības, uzraudzības, kontroles un pārraudzības nolūkos.
 13. pants
 Elektroniska datu apmaiņa
 1. Maurīcija un Savienība apņemas ieviest sistēmas, kas vajadzīgas, lai elektroniski apmainītos ar visu informāciju un dokumentiem, kas saistīti ar šā protokola īstenošanu. Dokumentu elektroniskā formātā vienmēr uzskata par līdzvērtīgu dokumentam papīra formā.
 2. Abas Puses nekavējoties paziņo par jebkādiem datorizētās sistēmas traucējumiem, kas kavē šādu apmaiņu. Šādā gadījumā ar šā protokola īstenošanu saistīto informāciju un dokumentus automātiski aizstāj ar dokumentiem papīra formā pielikumā noteiktajā veidā.
 14. pants
 Darbības izbeigšana
 1. Šā protokola darbību var izbeigt pēc jebkuras Puses iniciatīvas nolīguma 12. pantā noteiktajos gadījumos un saskaņā ar tajā minētajiem nosacījumiem.
 2. Ja šā protokola darbību izbeidz, Puse, kura vēlas izbeigt šā protokola darbību, vismaz sešus mēnešus pirms dienas, kad šai izbeigšanai jāstājas spēkā, rakstiski paziņo otrai Pusei par nodomu izbeigt protokola darbību.
 3. Ar 2. punktā minētā paziņojuma nosūtīšanu sākas Pušu apspriešanās.
 4. Protokola termiņa beigās vai nolīguma 12. pantā paredzētajā darbības izbeigšanas gadījumā Savienības kuģu īpašniekiem saglabājas atbildība par nolīguma vai šā protokola noteikumu vai piemērojamo Maurīcijas likumu pārkāpumiem, kas notikuši pirms protokola termiņa beigām vai tā darbības izbeigšanas, un par nenokārtotu licences maksu vai citiem nenokārtotiem maksājumiem, kas bija kļuvuši maksājami pirms protokola termiņa beigām vai tā darbības izbeigšanas.
 15. pants
 Provizoriska piemērošana
 Šo protokolu provizoriski piemēro no brīža, kad Puses to ir parakstījušas.
 16. pants
 Stāšanās spēkā
 Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.
 Eiropas Savienības vārdā
 Maurīcijas Republikas vārdā
 PIELIKUMS
 NOSACĪJUMI, KAS PIEMĒROJAMI SAVIENĪBAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBĀM MAURĪCIJAS ŪDEŅOS
 I NODAĻA
 VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
 1. Kompetentās iestādes iecelšana
 Ja vien nav norādīts citādi, visas atsauces uz Eiropas Savienību (“Savienība”) vai Maurīciju kā kompetento iestādi šajā pielikumā ir:
 —
 attiecībā uz Savienību: atsauces uz Eiropas Komisiju, kas vajadzības gadījumā rīkojas ar Eiropas Savienības delegācijas Maurīcijā starpniecību,
 —
 attiecībā uz Maurīciju: atsauces uz ministriju, kas ir atbildīga par zvejniecību.
 2. Maurīcijas ūdeņi
 Visi šā protokola un tā pielikuma noteikumi attiecas tikai uz Maurīcijas ūdeņiem, kas atrodas tālāk par 15 jūras jūdzēm no bāzes līnijām.
 Savienībai sniedz informāciju par citiem kuģošanai un zvejai aizliegtiem apgabaliem, un par visiem turpmākiem grozījumiem ir jāpaziņo vismaz divus mēnešus pirms to stāšanās spēkā.
 3. Bankas konts
 Pirms šā protokola provizoriskas piemērošanas datuma Maurīcija paziņo Savienībai tā Maurīcijas Valsts kases bankas konta vai kontu rekvizītus, uz kuru jāpārskaita naudas summas, kas Savienības kuģiem jāmaksā saskaņā ar nolīgumu. Maksu par bankas pārskaitījuma veikšanu sedz kuģu īpašnieki.
 II NODAĻA
 ZVEJAS ATĻAUJAS
 1. Zvejas atļaujas saņemšanas nosacījums un zvejottiesīgie kuģi
 Nolīguma 6. pantā minētās zvejas atļaujas izdod ar nosacījumu, ka kuģis ir ierakstīts IOTC atļauju saņēmušo Savienības zvejas kuģu sarakstā, kuģis nav IOTC vai citas reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas NNN zvejas kuģu sarakstā un ir izpildītas visas iepriekšējās kuģa īpašnieka, kapteiņa vai paša kuģa saistības, kuras radušās, veicot zvejas darbības Maurīcijā, saskaņā ar nolīgumu un Maurīcijas zivsaimniecības tiesību aktiem.
 2. Zvejas atļaujas pieteikums
 Vismaz 21 kalendāro dienu pirms prasītā zvejas atļaujas derīguma termiņa sākuma Savienība, izmantojot šā pielikuma 1. papildinājumā pievienoto veidlapu, elektroniski iesniedz Maurīcijai zvejas atļaujas pieteikumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar nolīgumu. Pieteikumam jābūt drukātā formā vai salasāmi aizpildītam ar lielajiem drukātajiem burtiem.
 Katram sākotnējam pieteikumam uz zvejas atļauju saskaņā ar šo protokolu vai pēc attiecīgā kuģa tehnisko parametru izmaiņām pieteikumam pievieno:
 a)
 pierādījumu par to, ka ir nokārtots neatmaksājams avansa maksājums par pieprasītās zvejas atļaujas derīguma termiņu;
 b)
 šādu personu vārdu, uzvārdu (nosaukumu), adresi un kontaktinformāciju:
 —
 zvejas kuģa īpašnieks,
 —
 zvejas kuģa īpašnieka aģents (attiecīgā gadījumā) un
 —
 zvejas kuģa operators;
 c)
 nesen uzņemtu digitālu krāsainu kuģa fotoattēlu, kurā kuģis redzams sānskatā ar skaidri redzamu kuģa vārdu un identifikācijas numuru uz korpusa;
 d)
 kuģa reģistrācijas apliecību; un
 e)
 zvejas kuģa kontaktinformāciju (fakss, e-pasts u. c.).
 Lai saskaņā ar šo spēkā esošo protokolu atjaunotu zvejas atļauju kuģim, kura tehniskie parametri nav mainījušies, atjaunošanas pieteikumam pievieno tikai pierādījumu par maksājuma nokārtošanu.
 3. Avansa maksājums
 1.
 Avansa maksājuma summu nosaka, pamatojoties uz gada likmi. Tajā ietilpst visi vietējie un valsts nodokļi, izņemot ostas nodokļus, izkraušanas maksu, maksu par pārkraušanu citā kuģī un maksu par pakalpojumiem.
 2.
 Kuģu īpašniekiem piekritīgās maksas aprēķina, pamatojoties uz šādu likmi par tonnu nozvejoto zivju:
 —
 pirmajā un otrajā šā protokola piemērošanas gadā: EUR 65 par tonnu,
 —
 trešajā un ceturtajā šā protokola piemērošanas gadā: EUR 70 par tonnu.
 3.
 Ikgadējais avansa maksājums, kas kuģu īpašniekiem jānokārto Maurīcijas iestāžu izdotas zvejas atļaujas pieteikuma iesniegšanas laikā, ir šāds:
 a) kuģi tunzivju zvejai ar riņķvadu
 EUR 8 500, kas atbilst:
 —
 130,8 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju, kas nozvejotas Maurīcijas ūdeņos, pirmajos divos šā protokola piemērošanas gados,
 —
 121,4 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju, kas nozvejotas Maurīcijas ūdeņos, pēdējos divos šā protokola piemērošanas gados;
 b) kuģi zvejai ar āķu jedām (vairāk nekā 100 GT)
 EUR 4 125, kas atbilst:
 —
 63,5 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju, kas nozvejotas Maurīcijas ūdeņos, pirmajos divos šā protokola piemērošanas gados,
 —
 58,9 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju, kas nozvejotas Maurīcijas ūdeņos, pēdējos divos šā protokola piemērošanas gados;
 c) kuģi zvejai ar āķu jedām (mazāk nekā 100 GT)
 EUR 2 050, kas atbilst:
 —
 31,5 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju, kas nozvejotas Maurīcijas ūdeņos, pirmajos divos šā protokola piemērošanas gados,
 —
 29,3 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju, kas nozvejotas Maurīcijas ūdeņos, pēdējos divos šā protokola piemērošanas gados.
 4. Apgādes kuģi
 Apgādes kuģiem ir jākuģo ar Savienības dalībvalsts karogu, un tie nedrīkst būt aprīkoti zvejai.
 Sniegtajā atbalstā nedrīkst ietilpt ne degvielas uzpildīšana, ne nozveju pārkraušana citā kuģī.
 Apgādes kuģiem piemēro tādu pašu procedūru attiecībā uz šajā nodaļā minēto zvejas atļauju pieteikumu nosūtīšanu, ciktāl šī procedūra ir piemērojama.
 Ikgadējā licences maksa apgādes kuģim ir EUR 4 000.
 5. Provizorisks atļauju saņēmušo kuģu saraksts
 Tiklīdz ir saņemti zvejas atļaujas pieteikumi, valsts struktūra, kas atbild par zvejas darbību uzraudzību, par katru kuģu kategoriju, tostarp apgādes kuģiem, nekavējoties izveido provizorisku sarakstu ar pieteikumu iesniegušajiem kuģiem. Minēto sarakstu Maurīcijas kompetentā iestāde nekavējoties nosūta Savienībai.
 Savienība provizorisko sarakstu nosūta kuģa īpašniekam vai tā aģentam. Ja Savienības biroji ir slēgti, Maurīcija provizorisko sarakstu var nosūtīt tieši kuģa īpašniekam vai tā aģentam un tā kopiju ES delegācijai Maurīcijā.
 6. Zvejas atļaujas izdošana
 Zvejas atļaujas visiem kuģiem elektroniski izdod kuģu īpašniekiem vai viņu aģentam 21 kalendārās dienas laikā no dienas, kad kompetentā iestāde ir saņēmusi pilnīgu pieteikumu. Zvejas atļaujas kopiju nekavējoties elektroniski nosūta ES delegācijai Maurīcijā. Zvejas atļaujas elektronisko versiju drīkst izmantot ne ilgāk kā 60 kalendārās dienas pēc zvejas atļaujas izdošanas dienas. Šajā laikposmā kopiju uzskata par līdzvērtīgu oriģinālam.
 Pēc minētā 60 dienu laikposma uz kuģa vienmēr tur zvejas atļaujas oriģinālu.
 7. Atļauju saņēmušo kuģu saraksts
 Pēc zvejas atļaujas izdošanas valsts struktūra, kas atbild par zvejas darbību uzraudzību, 14 dienu laikā no atļaujas izdošanas dienas par katru kuģu kategoriju, tostarp apgādes kuģiem, izveido galīgo sarakstu ar atļauju saņēmušajiem kuģiem. Minēto sarakstu nosūta Savienībai, un tas aizstāj iepriekš minēto provizorisko sarakstu.
 8. Zvejas atļaujas derīguma termiņš
 Zvejas atļaujas ir derīgas vienu gadu, un tās ir atjaunojamas.
 Lai noteiktu derīguma termiņa sākumu, piemēro “gada periodu”, kas ir:
 a)
 pirmajā šā protokola piemērošanas gadā – laikposms no tā spēkā stāšanās dienas līdz tā paša gada 31. decembrim;
 b)
 pēc tam – katrs pilns kalendāra gads;
 c)
 pēdējā šā protokola piemērošanas gadā – laikposms no 1. janvāra līdz šā protokola termiņa beigām.
 Pirmajam un pēdējam šā protokola piemērošanas gadam avansa maksājumu aprēķina proporcionāli laikam.
 9. Dokumenti, kam jābūt uz kuģa
 Atrodoties Maurīcijas ūdeņos vai Maurīcijas ostā, uz kuģa vienmēr ir jābūt šādiem dokumentiem:
 a)
 zvejas atļaujai;
 b)
 zvejas kuģa karoga valsts kompetentās iestādes izdotiem dokumentiem, kuros ir:
 —
 kuģa reģistrācijas apliecība, tostarp numurs, ar kādu zvejas kuģis ir reģistrēts,
 —
 atjaunināti un sertificēti zvejas kuģa rasējumi vai apraksti, kuros jo īpaši norādīts zvejas kuģu zivju tilpņu skaits un to uzglabāšanas ietilpība kubikmetros;
 c)
 ja zvejas kuģa parametros ir izdarītas izmaiņas attiecībā uz tā lielāko garumu, reģistrēto bruto tilpību, galvenā dzinēja vai dzinēju jaudu zirgspēkos vai tā zivju tilpņu ietilpību, – zvejas kuģa karoga valsts kompetentās iestādes apstiprinātam sertifikātam, kurā aprakstīta šādu izmaiņu būtība; un
 d)
 kuģa jūrasspējas apliecībai.
 10. Zvejas atļaujas nodošana
 Zvejas atļauju izdod konkrētam kuģim, un tā nav nododama citam kuģim.
 Tomēr, ja ir pierādīti nepārvaramas varas apstākļi, pēc Savienības pieprasījuma zvejas atļauju var aizstāt ar jaunu atļauju, ko izdod citam līdzīgam kuģim vai aizstājējkuģim, kura zvejas kategorija ir tāda pati kā aizstājamajam kuģim, un par to nav jāveic jauns avansa maksājums. Šādā gadījumā paziņojumā par maksām attiecībā uz III nodaļas 5. punktā minētajiem tunzivju saldētājseineriem un kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām ņem vērā abu kuģu kopējo nozveju Maurīcijas ūdeņos.
 Gadījumā, ja notiek nodošana, kuģa īpašnieks vai tā aģents atdod aizstājamo zvejas atļauju Maurīcijai, savukārt Maurīcija tūlīt sagatavo aizstājējatļauju. Aizstājējatļauju nekavējoties izdod kuģa īpašniekam vai tā aģentam, kad ir atdota aizstājamā atļauja. Aizstājējatļauja stājas spēkā dienā, kad ir atdota atceltā zvejas atļauja. ES delegāciju Maurīcijā informē par zvejas atļaujas nodošanu.
 Maurīcija regulāri atjaunina atļauju saņēmušo kuģu sarakstu. Jauno sarakstu nekavējoties nosūta par zvejas darbību uzraudzību atbildīgajai valsts struktūrai un Savienībai.
 III NODAĻA
 NOZVEJAS ZIŅOJUMU SNIEGŠANA
 1. Zvejas žurnāls
 Saskaņā ar nolīgumu zvejojoša Savienības kuģa kapteinis kārto zvejas žurnālu, kas atbilst attiecīgajām IOTC rezolūcijām par kuģiem zvejai ar āķu jedām un seineriem.
 Kapteinis aizpilda zvejas žurnālu par katru dienu, kurā kuģis atrodas Maurīcijas ūdeņos.
 Kapteinis katru dienu zvejas žurnālā ieraksta nozvejoto un uz kuģa paturēto katras sugas daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai, vajadzības gadījumā, īpatņu skaitu. Attiecībā uz katru mērķsugu kapteinis norāda arī nulles apjoma nozvejas, piezvejas un izmetumus.
 Zvejas žurnālu aizpilda salasāmi ar lielajiem drukātajiem burtiem, un to paraksta kapteinis.
 Kapteinis ir atbildīgs par zvejas žurnālā reģistrēto datu pareizību.
 2. Nozvejas ziņojumu sniegšana
 Kapteinis paziņo kuģa nozveju, iesniedzot Maurīcijai zvejas žurnālus par laiku, kurā kuģis ir atradies Maurīcijas ūdeņos.
 Zvejas žurnālus iesniedz vienā no šādiem veidiem:
 a)
 ieejot Maurīcijas ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu nodod vietējam Maurīcijas pārstāvim, kas rakstveidā apstiprina tā saņemšanu; zvejas žurnāla kopiju iesniedz Maurīcijas inspektoru grupai;
 b)
 izejot no Maurīcijas ūdeņiem bez iepriekšējas ienākšanas Maurīcijas ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu nosūta elektroniski septiņu kalendāro dienu laikā pēc ieiešanas jebkurā citā ostā;
 c)
 pa e-pastu uz e-pasta adresi, kuru norādījusi valsts struktūra, kas uzrauga zvejas darbības; vai
 d)
 pa faksu uz numuru, kuru norādījusi valsts struktūra, kas uzrauga zvejas darbības; vai
 e)
 vēstulē, ko nosūta valsts struktūrai, kas uzrauga zvejas darbības, 15 kalendāro dienu laikā pēc iziešanas no Maurīcijas ūdeņiem.
 Puses cenšas izveidot sistēmu visu datu elektroniskai apmaiņai, lai paātrinātu to pārraidīšanu.
 Kapteinis visu zvejas žurnālu kopijas nosūta Savienības un karoga valsts kompetentajai iestādei. Saskaņā ar nolīgumu darbojošamies Savienības kuģa kapteinis visu zvejas žurnālu kopijas nosūta arī:
 a)
 Albion Fisheries Research Centre un
 b)
 vienam no šiem zinātniskajiem institūtiem:
 i)
 Institut de recherche pour le développement (IRD);
 ii)
 Instituto Español de Oceanografía (IEO);
 iii)
 Instituto Português do Mar e da Atmosfera (IPMA).
 Ja kuģis atgriežas Maurīcijas ūdeņos tā zvejas atļaujas derīguma termiņā, ir jāsagatavo jauns nozvejas ziņojums.
 Ja netiek ievēroti nozvejas ziņojumu sniegšanas noteikumi, Maurīcija var apturēt attiecīgā kuģa zvejas atļauju līdz trūkstošo nozvejas ziņojumu iesniegšanai un veikt pasākumus pret kuģa īpašnieku saskaņā ar spēkā esošo valsts tiesību aktu attiecīgajiem noteikumiem. Atkārtota pārkāpuma gadījumā Maurīcija var atteikt zvejas atļaujas atjaunošanu. Maurīcija nekavējoties informē Savienību par visām minētajā sakarā piemērotajām sankcijām.
 3. Regulāra nozveju uzraudzība
 Pirms katra ceturkšņa beigām Savienība iesniedz Maurīcijai katra atļauju saņēmušā Savienības kuģa nozvejas datus un citu attiecīgo informāciju, tostarp zvejas piepūles datus (jūrā pavadīto dienu skaits), par iepriekšējo ceturksni vai ceturkšņiem.
 Maurīcija katru ceturksni sniedz atļauju saņēmušo Savienības kuģu nozvejas datus, ko iegūst no zvejas žurnāliem, un citu attiecīgo informāciju.
 Puses regulāri un pēc jebkuras Puses pieprasījuma kopīgi analizē datu kopu saskanību.
 Minētos agregētos datus uzskata par provizoriskiem, līdz Savienība ir paziņojusi 5. punktā minēto galīgo gada paziņojumu.
 4. Pāreja uz elektronisku ziņošanas sistēmu (ERS)
 Puses apliecina kopīgu vēlmi nodrošināt pāreju uz elektronisku nozvejas deklarēšanas sistēmu. Pusēm iespējami drīz jāapspriežas un jāvienojas par pārraidīšanas kārtības tehniskajiem parametriem. Tiklīdz šādas pārejas nosacījumi ir izpildīti, Maurīcija par to informē Savienību. Tomēr pārejas periodā piemēro pašreizējos nozvejas ziņojumu sniegšanas noteikumus.
 5. Galīgais paziņojums par maksām tunzivju zvejas kuģiem un kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām
 Pamatojoties uz 2. punkta ceturtās daļas b) apakšpunktā minēto zinātnisko institūtu apstiprinātajiem nozvejas ziņojumiem, Savienība par katru kuģi zvejai ar riņķvadu un kuģi zvejai ar āķu jedām sagatavo galīgo paziņojumu par maksām, kuras katram kuģim jānomaksā saistībā ar iepriekšējā kalendārā gada zvejas sezonu.
 Savienība šādu galīgo paziņojumu par maksām nosūta vienlaicīgi Maurīcijai un kuģu īpašniekiem līdz kārtējā gada 31. jūlijam. Maurīcija paziņo Savienībai par paziņojuma saņemšanu un var pieprasīt Savienībai jebkādus paskaidrojumus, ko tā uzskata par nepieciešamiem. Šādā gadījumā Savienība apspriežas ar karoga valstu administrāciju un Savienības zinātniskajiem institūtiem un pieliek visas pūles, lai sniegtu Maurīcijai nepieciešamo papildinformāciju. Attiecīgā gadījumā var tikt organizēta kopīga zinātniska sanāksme, lai izskatītu nozvejas datus un informācijas kontrolpārbaudē izmantoto metodiku.
 Maurīcija, pamatojoties uz dokumentāru pierādījumu, galīgo paziņojumu var apstrīdēt 30 kalendāro dienu laikā pēc tā nosūtīšanas dienas. Domstarpību gadījumā Puses apspriežas Apvienotajā komitejā. Ja Maurīcija neiesniedz iebildumus 30 kalendāro dienu laikā, galīgo paziņojumu uzskata par pieņemtu.
 Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir lielāka par II nodaļas 3. punktā minēto avansa maksājumu, kas samaksāts zvejas atļaujas saņemšanai, kuģa īpašnieks atlikumu Maurīcijai samaksā līdz kārtējā gada 30. septembrim. Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir mazāka nekā paredzētā vienotas likmes maksa, kuģa īpašniekam starpību neatmaksā.
 IV NODAĻA
 IZKRAUŠANA UN PĀRKRAUŠANA CITĀ KUĢĪ
 Jūrā veikt pārkraušanu citā kuģī ir aizliegts. Visas ostā veiktas citā kuģī pārkraušanas darbības novēro, klātesot Maurīcijas zvejas inspektoriem.
 Savienības kuģa kapteinim, kas vēlas izkraut vai pārkraut citā kuģī, vismaz 24 stundas pirms izkraušanas vai pārkraušanas citā kuģī jāpaziņo Maurīcijai šāda informācija:
 a)
 tā zvejas kuģa vārds un starptautiskais radio izsaukuma signāls (IRCS), kuram jāizkrauj vai jāpārkrauj citā kuģī, un tā numurs IOTC zvejas kuģu reģistrā;
 b)
 osta, kurā paredzēts veikt izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī;
 c)
 datums un laiks, kad paredzēts veikt izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī;
 d)
 katras izkraujamās vai citā kuģī pārkraujamās sugas daudzums (norādot dzīvsvara kilogramus vai vajadzības gadījumā īpatņu skaitu un sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu) un
 e)
 saņēmējkuģa vārds un IRCS, ja veic pārkraušanu citā kuģī.
 Attiecībā uz saņēmējkuģiem ne vēlāk kā 24 stundas pirms citā kuģī pārkraušanas sākuma un tās beigās saņemošā transportkuģa kapteiņi informē Maurīcijas iestādes par tunzivju un tunzivjveidīgo sugu daudzumiem, kas pārkrauti viņu kuģos, un aizpilda un Maurīcijas iestādei 24 stundu laikā nosūta citā kuģī pārkraušanas deklarāciju.
 Citā kuģī pārkraušanas darbībai ir vajadzīga iepriekšēja atļauja, ko Maurīcija izsniedz kuģa kapteinim vai viņa aģentam 24 stundu laikā pēc otrajā punktā minētā paziņojuma. Pārkraušana citā kuģī jāveic minētajam nolūkam apstiprinātā Maurīcijas ostā.
 Apstiprinātā zvejas osta, kur atļauts veikt citā kuģī pārkraušanas darbības Maurīcijā, ir Portluī.
 Šīs nodaļas noteikumu neievērošanas gadījumā piemēro attiecīgās sankcijas, kas paredzētas Maurīcijas tiesību aktos.
 Puses apņemas veicināt to, lai atļauju saņēmušie kuģi, ņemot vērā darbības apsvērumus, palielinātu izkrāvumus Maurīcijā.
 V NODAĻA
 KONTROLE
 1. Ieiešana Maurīcijas ūdeņos un iziešana no tiem
 Par katru zvejas atļauju saņēmuša Savienības kuģa ieiešanu Maurīcijas ūdeņos vai iziešanu no tiem jāpaziņo Maurīcijai 12 stundu laikā pirms ieiešanas vai iziešanas.
 Paziņojumā par ieiešanu vai iziešanu kuģis jo īpaši norāda:
 a)
 plānoto ieiešanas / iziešanas datumu, laiku un vietu;
 b)
 katras uz kuģa paturētās sugas īpatņu daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai vajadzības gadījumā īpatņu skaitu; un
 c)
 produktu sagatavošanas veidu.
 Paziņojumu nosūta pa e-pastu vai, ja tādas iespējas nav, pa faksu, uz Maurīcijas norādīto e-pasta adresi vai faksa numuru. Maurīcija nekavējoties apstiprina saņemšanu, nosūtot atbildes e-pastu vai faksu.
 Par visām izmaiņām nosūtīšanai izmantojamajā e-pasta adresē vai pārraidīšanas frekvencē Maurīcija nekavējoties paziņo attiecīgajiem kuģiem un Savienībai.
 Ja konstatē, ka Savienības kuģis zvejo Maurīcijas ūdeņos, iepriekš nepaziņojis par savu ierašanos, uzskata, ka šis kuģis zvejo bez atļaujas.
 2. Periodiski nozvejas ziņojumi
 Kad Savienības kuģis darbojas Maurīcijas ūdeņos, zvejas atļauju saņēmuša Savienības kuģa kapteinim ik pēc trim dienām jāpaziņo Maurīcijas iestādei Maurīcijas ūdeņos gūtā nozveja. Pirmo nozvejas deklarāciju nosūta trīs dienas pēc ieiešanas Maurīcijas ūdeņos.
 Ik pēc trim dienām nosūtot periodisku nozvejas ziņojumu, kuģis jo īpaši norāda:
 a)
 datumu, laiku un pozīciju ziņošanas laikā;
 b)
 katras trīs dienu periodā nozvejotās un uz kuģa paturētās mērķsugas īpatņu daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai vajadzības gadījumā īpatņu skaitu;
 c)
 katras trīs dienu periodā gūtās piezvejas sugas īpatņu daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai vajadzības gadījumā īpatņu skaitu;
 d)
 produktu sagatavošanas veidu;
 e)
 attiecībā uz zvejas kuģiem, kas ar riņķvadiem zvejo tunzivis:
 i)
 kopš pēdējā ziņojuma izdarīto rezultatīvo iemetienu skaitu, kuros izmantotas zivju pievilināšanas ierīces (ZPI);
 ii)
 rezultatīvo iemetienu skaitu, kas kopš pēdējā ziņojuma izdarīti, zvejojot brīvajos zivju baros;
 iii)
 nerezultatīvo iemetienu skaitu; un
 f)
 attiecībā uz zvejas kuģiem, kas ar āķu jedām zvejo tunzivis:
 i)
 iemetienu skaitu kopš pēdējā ziņojuma;
 ii)
 kopš pēdējā ziņojuma ievietoto āķu skaitu.
 Paziņojumu nosūta pa e-pastu vai pa faksu uz Maurīcijas norādīto e-pasta adresi vai tālruņa numuru. Maurīcija nekavējoties paziņo attiecīgajiem kuģiem un Savienībai par jebkādām izmaiņām nosūtīšanai izmantojamajā e-pasta adresē, tālruņa numurā vai pārraidīšanas frekvencē.
 Ja konstatē, ka kuģis zvejo Maurīcijas ūdeņos, nenosūtījis savu trīs dienu periodisko nozvejas ziņojumu, uzskata, ka šis kuģis zvejo bez atļaujas. Personām, kas pārkāpj minēto prasību, piemēro sodu vai sankcijas, kas paredzētas Maurīcijas attiecīgajos tiesību aktos.
 Periodiskie nozvejas ziņojumi jātur uz kuģa vismaz vienu gadu no ziņojuma pārraidīšanas datuma.
 3. Inspekcija ostā vai jūrā
 Zvejas atļauju saņēmušu Savienības kuģu inspekciju ostā vai jūrā Maurīcijas ūdeņos veic Maurīcijas kuģi un inspektori, kurus var skaidri identificēt kā tādus, kas ir pilnvaroti veikt zvejas pārbaudes.
 Pirms uzkāpšanas uz kuģa pilnvarotie inspektori informē Savienības kuģi par savu lēmumu veikt inspekciju. Inspekciju veic zvejas inspektori, kuriem pirms inspekcijas uzsākšanas ir pienakums uzrādīt personu apliecinošu dokumentu un inspektora apliecību. Inspekcijas procedūras laikā kuģa kapteinis sadarbojas.
 Pilnvarotie inspektori uz Savienības kuģa uzturas tikai tik ilgi, cik vajadzīgs inspekcijas uzdevumu veikšanai. Viņi veic inspekciju tādā veidā, kas minimāli ietekmē kuģi, tā zvejas darbību, kravu vai izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas darbības.
 Maurīcija var atļaut Savienībai piedalīties inspekcijās novērotāja statusā.
 Pilnvarotie inspektori katras inspekcijas beigās sagatavo inspekcijas ziņojumu. Savienības kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt inspekcijas ziņojumā savas piezīmes. Inspekcijas ziņojumu paraksta inspektors, kas to ir sagatavojis, un Savienības kuģa kapteinis.
 Kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā neskar kuģa īpašnieka tiesības aizstāvēties saistībā ar pārkāpumu. Ja kapteinis atsakās parakstīt dokumentu, viņam rakstiski jāpaskaidro atteikuma iemesls, un inspektors ziņojumā pievieno norādi “Paraksts atteikts”. Pirms nokāpšanas no kuģa pilnvarotie inspektori iedod Savienības kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma kopiju. Pārkāpuma gadījumā pārkāpuma paziņojuma kopiju nosūta arī Savienībai, kā paredzēts VII nodaļā.
 4. Sadarbība cīņā pret NNN zveju
 Lai pastiprinātu cīņu pret NNN zveju, Savienības kuģu kapteiņi ziņo par jebkuru tādu zvejas kuģu klātbūtni Maurīcijas ūdeņos, kas iesaistījušies darbībās, kuras varētu uzskatīt par NNN zveju, un cenšas par novēroto iegūt tik daudz informācijas, cik iespējams. Ziņojumus par pamanītajiem kuģiem nekavējoties nosūta Maurīcijai un tā kuģa dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurš kuģi pamanījis, un šī iestāde ziņojumus nekavējoties pārraida Savienībai vai tās izraudzītai struktūrai.
 Maurīcija nosūta Savienībai visus tās rīcībā esošos ziņojumus par pamanītajiem zvejas kuģiem, kas iesaistījušies darbībās, kuras varētu uzskatīt par NNN zveju Maurīcijas ūdeņos.
 VI NODAĻA
 KUĢU SATELĪTNOVĒROŠANAS SISTĒMA (VMS)
 1. Kuģa pozīcijas ziņojumi
 Atrodoties Maurīcijas ūdeņos, zvejas atļauju saņēmuši Savienības kuģi ir aprīkoti ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu (Vessel Monitoring System – VMS), kas nodrošina automātisku un pastāvīgu to pozīcijas nosūtīšanu reizi stundā kuģa karoga valsts zvejas uzraudzības centram (Fisheries Monitoring Center – FMC).
 Katrā pozīcijas ziņojumā jānorāda:
 a)
 kuģa identifikācijas dati;
 b)
 kuģa pēdējā ģeogrāfiskā pozīcija (ģeogrāfiskais garums un platums), kuras noteikšanas kļūda nepārsniedz 500 m un ticamības intervāls ir 99 %;
 c)
 pozīcijas reģistrēšanas datums un laiks; un
 d)
 kuģa ātrums un kurss.
 Pirmo pozīciju, kas reģistrēta pēc ieiešanas Maurīcijas ūdeņos, apzīmē ar kodu “ENT”. Visas turpmākās pozīcijas apzīmē ar kodu “POS”, izņemot pirmo pozīciju, kas reģistrēta pēc iziešanas no Maurīcijas ūdeņiem un ko apzīmē ar kodu “EXI”. Karoga valsts FMC nodrošina pozīcijas ziņojumu automatizētu apstrādi un vajadzības gadījumā to elektronisku pārraidīšanu. Pozīcijas ziņojumus reģistrē drošā veidā un glabā trīs gadus.
 Kamēr Maurīcijai nav iespēju minētos pozīcijas ziņojumus saņemt formātā, kura pamatā ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības atvieglošanas un elektronisko darījumu centra (CEFACT) standarts P 1000, tos nosūta šā pielikuma 2. papildinājumā noteiktajā formātā.
 2. Kuģa datu pārraidīšana VMS sabojāšanās gadījumā
 Kapteiņi vienmēr nodrošina savu kuģu VMS uzturēšanu pilnā darba kārtībā un pozīcijas ziņojumu pareizu pārraidīšanu karoga valsts FMC.
 Savienības kuģiem, kuru VMS ir bojāta, nav atļauts ieiet Maurīcijas ūdeņos. Ja VMS sabojājas, kuģim jau darbojoties Maurīcijas ūdeņos, to saremontē reisa beigās vai aizstāj 15 kalendāro dienu laikā. Pēc minētā termiņa beigām kuģim vairs nav atļauts zvejot Maurīcijas ūdeņos.
 Kuģiem, kuri zvejo Maurīcijas ūdeņos un kuru VMS ir bojāta, pozīcijas ziņojumi ir jānosūta karoga valsts un Maurīcijas FMC pa e-pastu vai faksu vismaz reizi divās stundās, un tajos ir jānorāda visa obligātā informācija.
 3. Pozīcijas ziņojumu droša nosūtīšana Maurīcijai
 Karoga valsts FMC automātiski nosūta attiecīgo kuģu pozīcijas ziņojumus Maurīcijas FMC. Karoga valsts FMC un Maurīcijas FMC apmainās ar savām e-pasta adresēm, ko izmanto saziņai, un nekavējoties informē viens otru par visām minēto adrešu izmaiņām.
 Pozīcijas ziņojumus pārraida starp karoga valsts FMC un Maurīcijas FMC, izmantojot drošu elektronisko sakaru sistēmu.
 Maurīcijas FMC nekavējoties informē karoga valsts FMC un Savienību par visiem pārtraukumiem zvejas atļauju saņēmuša kuģa secīgo pozīcijas ziņojumu saņemšanā, ja attiecīgais kuģis nav paziņojis par savu iziešanu no Maurīcijas ūdeņiem.
 4. Sakaru sistēmas traucējumi
 Maurīcija nodrošina sava elektroniskā aprīkojuma sadarbspēju ar karoga valsts FMC aprīkojumu un nekavējoties informē Savienību par visiem pozīcijas ziņojumu nosūtīšanas un saņemšanas traucējumiem, lai pēc iespējas drīzāk rastu tehnisku risinājumu. Iespējamās domstarpības risina Apvienotajā komitejā.
 Kapteinis ir atbildīgs par visām pierādītajām kuģa VMS manipulācijām, kuru nolūks ir traucēt tās darbību vai viltot pozīcijas ziņojumus. Par pārkāpumiem piemēro spēkā esošajos Maurīcijas tiesību aktos paredzētās sankcijas.
 5. Pozīcijas ziņojumu sūtīšanas biežuma pārskatīšana
 Ja pastāv dokumentāri pierādījumi par pārkāpumu, Maurīcija var pieprasīt karoga valsts FMC (nosūtot šāda pieprasījuma kopiju arī Savienībai) uz noteiktu izmeklēšanas laiku samazināt kuģa pozīcijas ziņojumu nosūtīšanas intervālu līdz 30 minūtēm. Minētie pierādījumi Maurīcijai ir jānosūta karoga valsts FMC un Savienībai. Karoga valsts FMC nekavējoties nosūta Maurīcijai pozīcijas ziņojumus, ievērojot jauno nosūtīšanas biežumu.
 Pēc tam Maurīcijas FMC nekavējoties paziņo karoga valsts zvejas uzraudzības centram un Savienībai par inspekcijas procedūras beigšanu.
 VII NODAĻA
 PĀRKĀPUMI
 Par šā protokola noteikumu, dzīvo resursu pārvaldības un saglabāšanas pasākumu vai Maurīcijas zivsaimniecības tiesību aktu neievērošanu var sodīt ar naudassodu vai zvejas atļaujas apturēšanu, atsaukšanu vai neatjaunošanu atbilstīgi Maurīcijas tiesību aktiem.
 1. Pārkāpumu noformēšana
 Jebkurš pārkāpums, ko saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem zvejas atļauju saņēmis Savienības kuģis izdarījis Maurīcijas ūdeņos, jānorāda inspekcijas ziņojumā. Paziņojumu par pārkāpumu un attiecīgajām piemērojamajām sankcijām, kas var tikt noteiktas kapteinim vai zvejas uzņēmumam, tieši nosūta kuģa īpašniekam, ievērojot procedūras, kas paredzētas piemērojamajos Maurīcijas tiesību aktos. Paziņojuma kopiju 24 stundu laikā nosūta kuģa karoga valstij un Savienībai.
 2. Kuģa aizturēšana
 Ja tas ir atļauts saskaņā ar Maurīcijas zivsaimniecības tiesību aktiem, kas attiecas uz pārkāpumu, ikvienam pārkāpumu izdarījušam Savienības kuģim var pieprasīt pārtraukt zvejas darbības un, ja kuģis atrodas jūrā, atgriezties Maurīcijas ostā.
 Maurīcija ne vēlāk kā 24 stundu laikā paziņo Savienībai un karoga valsts iestādēm par zvejas atļauju saņēmuša Savienības kuģa aizturēšanu. Ievērojot juridiskās konfidencialitātes prasības, paziņojumā norāda iemeslus un ietver dokumentārus pierādījumus, ar ko pamatota kuģa aizturēšana.
 Pirms jebkādu pasākumu veikšanas attiecībā uz kuģi, kapteini, apkalpi vai kravu, izņemot pierādījumu saglabāšanai nepieciešamos pasākumus, Maurīcija norīko izmeklētāju un pēc Savienības pieprasījuma vienas kalendārās dienas laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu organizē informatīvu sanāksmi, lai noskaidrotu apstākļus, kuru dēļ kuģis aizturēts, un informētu par iespējamiem turpmākiem pasākumiem. Šajā informatīvajā sanāksmē var piedalīties kuģa karoga valsts pārstāvis un kuģa īpašnieka pārstāvis.
 3. Sankcijas par pārkāpumiem un izlīguma procedūra
 Sankcijas par pārkāpumu nosaka Maurīcija saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem.
 Pirms sākt juridiskas procedūras, Maurīcijas iestādes un Savienības kuģis iesaistās izlīguma procedūrā, lai jautājumu atrisinātu izlīguma ceļā, ciktāl tas ir juridiski iespējams. Šādā izlīguma procedūrā var piedalīties kuģa karoga valsts pārstāvis. Izlīguma procedūru pabeidz ne vēlāk kā 72 stundu laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu. Jebkāda panāktā vienošanās ir galīga un saistoša visām iesaistītajām Pusēm. Ja izlīguma procedūra, kas var ietvert samierināšanas procesu, nav bijusi sekmīga, lietu var nodot izskatīšanai Maurīcijas tiesā.
 4. Tiesvedības process un drošības nauda
 Pārkāpumu izdarījušā kuģa īpašnieks iemaksā drošības naudu Maurīcijas norādītā bankā, un šādas drošības naudas summa, kuru nosaka Maurīcija, sedz visas ar kuģa aizturēšanu saistītās izmaksas, iespējamo soda naudu un iespējamo kompensāciju. Drošības nauda nav atgūstama pirms tiesvedības procesa beigām.
 Pēc sprieduma pasludināšanas drošības naudu atbrīvo un nekavējoties atmaksā kuģa īpašniekam:
 a)
 pilnā apmērā, ja nav noteiktas nekādas sankcijas;
 b)
 daļēji, t. i., izmaksā starpību, ja sankcija ir naudassods, kas ir mazāks par bankā iemaksātās drošības naudas summu.
 Maurīcija informē Savienību par tiesvedības procesa rezultātiem astoņu kalendāro dienu laikā pēc sprieduma pasludināšanas.
 5. Kuģa un apkalpes atbrīvošana
 Kuģis un tā apkalpe drīkst atstāt ostu, tiklīdz ir samaksāts izlīguma procedūras rezultātā noteiktais naudassods vai iemaksāta drošības nauda saskaņā ar Maurīcijas tiesību aktiem.
 VIII NODAĻA
 JŪRNIEKU NODARBINĀŠANA
 1. Nodarbināmo jūrnieku skaits
 Veicot darbības Maurīcijas ūdeņos, Savienības flote nodarbina 12 kvalificētus Maurīcijas jūrniekus. Savienības kuģu īpašnieki cenšas rast papildu iespējas Maurīcijas jūrnieku nodarbināšanai.
 Maurīcijas jūrnieku nenodarbināšanas gadījumā kuģu īpašnieki samaksā vienreizēju summu, kas līdzvērtīga zvejas kampaņas laikā Maurīcijas ūdeņos nenodarbināto jūrnieku darba samaksai. Gadījumā, ja zvejas kampaņa ilgst mazāk par vienu mēnesi, kuģu īpašnieku pienākums ir samaksāt summu, kas atbilst jūrnieku viena mēneša darba samaksai.
 2. Jūrnieku darba līgumi
 Darba līgumu sadarbībā ar Maurīciju sagatavo kuģa īpašnieks vai tā aģents un jūrnieks, kuru vajadzības gadījumā pārstāv arodbiedrība. Jo īpaši tajā nosaka dienu un ostu, kurā jūrnieks stājas darbā uz kuģa.
 Minētie līgumi garantē jūrnieku sociālo nodrošinājumu Maurīcijā, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem.
 Katrs līguma parakstītājs saņem vienu līguma eksemplāru.
 Maurīcijas jūrniekiem nodrošina Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) deklarācijā paredzētās darba pamattiesības. Tas jo īpaši attiecas uz biedrošanās brīvību un tiesību uz kolektīvajām sarunām faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesiju.
 3. Jūrnieku darba samaksa
 Maurīcijas jūrnieku darba samaksu izmaksā kuģa īpašnieks. To nosaka pirms zvejas atļaujas izdošanas un pēc savstarpējas vienošanās starp kuģa īpašnieku un tā aģentu Maurīcijā.
 Darba samaksa nav mazāka par valsts kuģu apkalpēm noteikto darba samaksu un zemāka par SDO noteikto līmeni.
 4. Jūrnieku pienākumi
 Iepriekšējā dienā pirms līgumā paredzētās darbā stāšanās dienas jūrnieks piesakās tā kuģa kapteinim, uz kura viņš pieņemts darbā. Kapteinis informē jūrnieku par darbā stāšanās dienu un laiku. Ja jūrnieks atsakās no darba piedāvājuma vai neierodas paredzētajai darbā stāšanās dienā un laikā, jūrnieka darba līgumu uzskata par anulētu un kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma nodarbināt attiecīgo jūrnieku. Šādā gadījumā kuģa īpašniekam nepiemēro naudassodu vai kompensācijas maksājumus.
 IX NODAĻA
 NOVĒROTĀJI
 1. Zvejas darbību novērošana
 Tiek novērotas zvejas atļauju saņēmušo kuģu zvejas darbības, ko veic saskaņā ar nolīgumu.
 Minētā novērošanas shēma atbilst IOTC pieņemto rezolūciju noteikumiem.
 Šīs nodaļas noteikumi neattiecas uz Savienības kuģiem, kuru tilpība ir 100 GT vai mazāka.
 2. Izraudzītie kuģi un norīkotie novērotāji
 Maurīcijas iestādes sagatavo to kuģu sarakstu, uz kuriem jāuzņem novērotājs, un norīkoto novērotāju sarakstu. Minētos sarakstus atjaunina. Sarakstus nosūta Savienībai, tiklīdz tie ir sagatavoti un kad tie tikuši atjaunināti. Savienības kuģiem, uz kuriem jāuzņem novērotājs, ir jāatļauj novērotājam uzkāpt uz kuģa. Gatavojot minētos sarakstus, Maurīcija ņem vērā saskaņā ar reģionālo novērošanas shēmu uz kuģa uzņemtā vai uzņemamā novērotāja klātbūtni. Novērotāju ziņojumus par Maurīcijas ūdeņos izdarītiem novērojumiem nosūta Albion Fisheries Research Centre.
 Maurīcijas iestādes ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pirms novērotāja plānotās ierašanās dienas paziņo attiecīgajiem kuģu īpašniekiem uz kuģa uzņemamā novērotāja vārdu.
 Laiks, ko novērotājs pavada uz kuģa, nepārsniedz viņa uzdevumu izpildei vajadzīgo laiku.
 3. Novērotāja darba alga
 Maurīcijas norīkotā novērotāja algu maksā un sociālās iemaksas veic Maurīcijas iestādes.
 4. Nosacījumi par uzņemšanu uz kuģa
 Nosacījumus, ar kādiem novērotāju uzņem uz kuģa, jo īpaši laiku, ko viņš pavada uz kuģa, nosaka pēc savstarpējas vienošanās starp kuģa īpašnieku vai tā aģentu un Maurīciju.
 Novērotājam uz kuģa ir virsnieka statuss. Tomēr, izmitinot novērotāju uz kuģa, ņem vērā kuģa tehniskās iespējas.
 Kuģa īpašnieks sedz uz kuģa esošā novērotāja izmitināšanas un ēdināšanas izmaksas.
 Kapteinis veic visus pasākumus, kas ir viņa atbildības jomā, lai nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un labklājību.
 Novērotājam tiek dota piekļuve visām uz kuģa esošajām iekārtām, kas tam nepieciešamas savu pienākumu veikšanai. Novērotājam ir piekļuve komandtiltam un kuģa sakaru un navigācijas iekārtām, visiem uz kuģa esošajiem dokumentiem un ar kuģa zvejas darbībām saistītiem dokumentiem, jo īpaši zvejas žurnālam, saldēšanas žurnālam un kuģa žurnālam, kā arī kuģa daļām, kas tieši saistītas ar novērotāja uzdevumiem.
 Kapteinis atļauj novērotājam jebkurā laikā:
 a)
 pārraidīt un saņemt ziņojumus, sazināties ar krastu un citiem kuģiem, izmantojot kuģa sakaru iekārtas;
 b)
 iegūt, mērīt, paņemt no kuģa un paturēt jebkuras zivju sugas paraugus vai veselus īpatņus;
 c)
 glabāt uz kuģa paraugus un veselus īpatņus, tostarp paraugus un veselus īpatņus, ko glabā kuģa saldēšanas iekārtās;
 d)
 fotografēt vai filmēt zvejas darbības, ieskaitot zivis, zvejas rīkus, aprīkojumu, dokumentus, kartes un reģistrus un paņemt no kuģa šādas fotogrāfijas vai videoierakstus, ko novērotājs var būt uzņēmis vai izmantojis uz kuģa. Šādu informāciju izmanto tikai zinātniskiem mērķiem, izņemot gadījumus, kad minētie dati var būt noderīgi tiesas izmeklēšanai un Maurīcija to ir īpaši pieprasījusi.
 5. Novērotāja uzkāpšana uz kuģa un nokāpšana no tā
 Novērotāju uzņem uz kuģa tā īpašnieka izvēlētā ostā.
 Kuģa īpašnieks vai tā pārstāvis 10 kalendārās dienas pirms novērotāja uzņemšanas uz kuģa paziņo Maurīcijai dienu, laiku un ostu, kurā novērotāju paredzēts uzņemt uz kuģa. Ja novērotājus uz kuģa uzņem ārvalsts ostā, viņu ceļa izdevumus līdz iekāpšanas ostai sedz kuģa īpašnieks.
 Ja novērotājs neierodas noteiktajā vietā 12 stundu laikā pēc paredzētās dienas un laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt šādu novērotāju. Kuģis drīkst atstāt ostu un sākt zvejas darbības.
 Ja novērotājs nenokāpj no kuģa Maurīcijas ostā, kuģa īpašnieks sedz izmitināšanas un ēdināšanas izmaksas, kamēr novērotājs gaida atgriešanās reisu.
 6. Novērotāja pienākumi
 Atrodoties uz kuģa, novērotāji:
 a)
 veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nepārtrauktu vai nekavētu zvejas darbību norisi;
 b)
 nebojā un bez kapteiņa atļaujas neizmanto uz kuģa esošos materiālus vai aprīkojumu; un
 c)
 ievēro piemērojamos tiesību aktus un noteikumus par konfidencialitāti attiecībā uz visiem ar kuģi saistītajiem dokumentiem.
 7. Novērotāja uzdevumi
 Novērotājs pilda šādus uzdevumus:
 a)
 vāc informāciju par kuģa zvejas darbībām un jo īpaši par:
 i)
 izmantotajiem zvejas rīkiem;
 ii)
 kuģa pozīciju zvejas darbību laikā;
 iii)
 katras mērķsugas un saistītās sugas nozvejas apjomu vai attiecīgā gadījumā īpatņu skaitu, kā arī nejaušās nozvejās un piezvejās gūto īpatņu skaitu; un
 iv)
 uz kuģa paturētās nozvejas un izmetumu aptuveno apjomu;
 b)
 veic bioloģisko paraugošanu, kas paredzēta zinātniskajās programmās; un
 c)
 katru dienu, kamēr kuģis zvejo Maurīcijas ūdeņos, pa radio, faksu vai e-pastu paziņo savus novērojumus, tostarp uz kuģa esošās nozvejas un piezvejas apjomu, kā arī pilda citus uzdevumus, ko uzdevis Maurīcijas FMC.
 8. Novērotāja ziņojums
 Pirms nokāpšanas no kuģa novērotāji iesniedz kuģa kapteinim savu novērojumu ziņojumu. Kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt novērotāja ziņojumā savas piezīmes. Ziņojumu paraksta novērotājs un kapteinis. Kapteinis saņem novērotāja ziņojuma kopiju.
 Novērotāji nosūta savus ziņojumus Maurīcijai, kas 15 kalendāro dienu laikā pēc nokāpšanas no kuģa nosūta Savienībai ziņojuma kopiju un informāciju, kas norādīta šīs nodaļas 7. punktā.
 Šā pielikuma papildinājumi
 1.
 1. papildinājums – Zvejas atļaujas pieteikuma veidlapa
 2.
 2. papildinājums – VMS pozīcijas ziņojuma formāts
 1. papildinājums
 Teksts attēlu
 ĀRVALSTU ZVEJAS KUĢU LICENCES PIETEIKUMS
 Pieteikuma iesniedzēja vārds, uzvārds:
 Pieteikuma iesniedzēja adrese:
 Kuģu fraktētāju vārds un adrese, ja tie atšķiras no iepriekšminētajiem:
 Aģenta Maurīcijā vārds un adrese:
 Kuģa vārds:
 Kuģa tips:
 Reģistrācijas valsts:
 Osta un reģistrācijas numurs:
 Zvejas kuģa ārējā identifikācija:
 Radio izsaukuma signāls un frekvence:
 Kuģa faksa numurs:
 SJO numurs (attiecīgā gadījumā
 Kuģa garums:
 Kuģa platums:
 Dzinēja tips un jauda:
 Kuģa reģistrētā bruto tilpība:
 Kuģa reģistrētā neto tilpība:
 Apkalpes minimālais sastāvs:
 Praktizētais zvejas veids:
 Ierosinātās zivju sugas:
 Prasītais derīguma termiņš:
 Apliecinu, ka sniegtā informācija ir pareiza.
 Datums: Paraksts:
 2. papildinājums
 VMS pozīcijas ziņojuma formāts
 VMS ZIŅOJUMI POZĪCIJAS ZIŅOJUMS
 Datu elements
 Kods
 Obligāti / fakultatīvi
 Saturs
 Ieraksta sākums
 SR
 O
 Sistēmas dati – apzīmē ieraksta sākumu
 Adresāts
 AD
 O
 Ziņojuma dati – adresāts. Valsts ISO trīsburtu kods
 Sūtītājs
 FR
 O
 Ziņojuma dati – sūtītājs. Valsts ISO trīsburtu kods
 Karoga valsts
 FS
 O
 Ziņojuma dati – karoga valsts
 Ziņojuma tips
 TM
 O
 Ziņojuma dati – ziņojuma tips [ENT, POS, EXI]
 Radio izsaukuma signāls
 RC
 O
 Kuģa dati – kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls
 Līgumslēdzējas puses iekšējais atsauces numurs
 IR
 F
 Kuģa dati – Līgumslēdzējas puses unikālais numurs (karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura norādīts numurs)
 Ārējās reģistrācijas numurs
 XR
 O
 Kuģa dati – borta numurs
 Ģeogrāfiskais platums
 LT
 O
 Kuģa pozīcijas dati – pozīcija grādos un minūtēs N/S DDMM (WGS84)
 Ģeogrāfiskais garums
 LG
 O
 Kuģa pozīcijas dati – pozīcija grādos un minūtēs E/W DDMM (WGS84)
 Kurss
 CO
 O
 Kuģa kurss 360° skalā
 Ātrums
 SP
 O
 Kuģa ātrums decimālmezglos
 Datums
 DA
 O
 Kuģa pozīcijas dati – pozīcijas reģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD)
 Laiks
 TI
 O
 Kuģa pozīcijas dati – pozīcijas reģistrēšanas laiks UTC (HHMM)
 Ieraksta beigas
 ER
 O
 Sistēmas dati – apzīmē ieraksta beigas
 O= obligāts datu elements
 F= fakultatīvs datu elements
 Datu pārraidīšanas formātus var pielāgot ANO CEFACT standartiem.


text:
 7.4.2016
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 93/28
 РЕШЕНИЕ НА СЪВМЕСТНИЯ КОМИТЕТ НА ЕИП
 No 16/2015
 от 25 февруари 2015 година
 за изменение на приложение II (Технически правила, стандарти, изпитвания и сертифициране) към Споразумението за ЕИП [2016/504]
 СЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,
 като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумението за ЕИП“), и по-специално член 98 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 Регламент (ЕС) No 900/2014 на Комисията от 15 юли 2014 г. за изменение, с цел адаптиране към техническия прогрес, на Регламент (ЕО) No 440/2008 за определяне на методи за изпитване в съответствие с Регламент (ЕО) No 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета относно регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали (REACH) (1) следва да бъде включен в Споразумението за ЕИП.
 (2)
 Поради това приложение II към Споразумението за ЕИП следва да бъде съответно изменено,
 ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
 Член 1
 В точка 12щща (Регламент (ЕО) No 440/2008 на Комисията) от глава XV на приложение II към Споразумението за ЕИП се добавя следното тире:
 „—
 32014 R 0900: Регламент (ЕС) No 900/2014 на Комисията от 15 юли 2014 г. (ОВ L 247, 21.8.2014 г., стр. 1).“
 Член 2
 Текстовете на Регламент (ЕС) No 900/2014 на исландски и норвежки език, които ще бъдат публикувани в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, са автентични.
 Член 3
 Настоящото решение влиза в сила на 26 февруари 2015 г., при условие че са внесени всички нотификации, предвидени в член 103, параграф 1 от Споразумението за ЕИП (*).
 Член 4
 Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.
 Съставено в Брюксел на 25 февруари 2015 година.
 За Съвместния комитет на ЕИП
 Председател
 Gianluca GRIPPA
 (1) ОВ L 247, 21.8.2014 г., стр. 1.
 (*) Без отбелязани конституционни изисквания.