text:
 15.10.2018
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 257/13
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2018/1533 VAN DE COMMISSIE
 van 12 oktober 2018
 tot verlening van een vergunning voor natriumalginaat als toevoegingsmiddel voor diervoeding voor katten, honden, andere niet-voedselproducerende dieren en vis, en kaliumalginaat als toevoegingsmiddel voor diervoeding voor katten en honden
 (Voor de EER relevante tekst)
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EG) nr. 1831/2003 van het Europees Parlement en de Raad van 22 september 2003 betreffende toevoegingsmiddelen voor diervoeding (1), en met name artikel 9, lid 2,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 De verlening van vergunningen voor toevoegingsmiddelen voor diervoeding, met inbegrip van de vergunningsgronden en -procedures, is geregeld bij Verordening (EG) nr. 1831/2003.
 (2)
 Overeenkomstig artikel 7 van Verordening (EG) nr. 1831/2003 is een aanvraag voor de verlening van een vergunning voor kaliumalginaat ingediend.
 (3)
 Artikel 10 van Verordening (EG) nr. 1831/2003 voorziet in de herbeoordeling van toevoegingsmiddelen waarvoor een vergunning is verleend overeenkomstig Richtlijn 70/524/EEG van de Raad (2). Voor natriumalginaat is overeenkomstig Richtlijn 70/524/EEG een vergunning zonder tijdsbeperking verleend als toevoegingsmiddel voor diervoeding voor vis, gezelschapsdieren en andere niet-voedselproducerende dieren. Vervolgens is het toevoegingsmiddel overeenkomstig artikel 10, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1831/2003 als bestaand product opgenomen in het repertorium van toevoegingsmiddelen voor diervoeding.
 (4)
 Overeenkomstig artikel 10, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1831/2003, in samenhang met artikel 7 van die verordening, is een aanvraag ingediend voor de herbeoordeling van natriumalginaat als toevoegingsmiddel voor diervoeding voor gezelschapsdieren en andere niet-voedselproducerende dieren en vis.
 (5)
 De aanvragen betreffen de verlening van een vergunning voor kaliumalginaat als toevoegingsmiddel voor diervoeding voor katten, honden, en voor natriumalginaat als toevoegingsmiddel voor diervoeding voor katten, honden, andere niet-voedselproducerende dieren en vis, in de categorie „technologische toevoegingsmiddelen”. De krachtens artikel 7, lid 3, van Verordening (EG) nr. 1831/2003 vereiste gegevens en documenten waren bij die aanvragen gevoegd.
 (6)
 De Europese Autoriteit voor voedselveiligheid (EFSA) heeft in haar advies van 5 juli 2017 (3) geconcludeerd dat, onder de voorgestelde gebruiksvoorwaarden, kaliumalginaat en natriumalginaat geen ongunstige gevolgen voor de diergezondheid, de gezondheid van de mens of het milieu hebben. De EFSA heeft tevens geconcludeerd dat kaliumalginaat en natriumalginaat doeltreffend zijn als stabilisatoren, verdikkingsmiddelen, geleermiddelen en bindmiddelen. Specifieke eisen voor monitoring na het in de handel brengen acht de EFSA niet nodig. Zij heeft ook het verslag over de analysemethode voor het toevoegingsmiddel voor diervoeding geverifieerd dat door het bij Verordening (EG) nr. 1831/2003 ingestelde referentielaboratorium was ingediend.
 (7)
 Uit de beoordeling van de betrokken toevoegingsmiddelen blijkt dat aan de in artikel 5 van Verordening (EG) nr. 1831/2003 vermelde voorwaarden voor de verlening van een vergunning is voldaan. Het in de bijlage bij deze verordening gespecificeerde gebruik van toevoegingsmiddelen moet daarom worden toegestaan.
 (8)
 De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Permanent Comité voor planten, dieren, levensmiddelen en diervoeders,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 Vergunningverlening
 Voor de in de bijlage beschreven toevoegingsmiddelen, behorend tot de categorie „technologische toevoegingsmiddelen” en tot de functionele groepen „stabilisatoren”, „verdikkingsmiddelen”, „geleermiddelen” en „bindmiddelen” wordt onder de in die bijlage vastgestelde voorwaarden een vergunning voor gebruik als toevoegingsmiddelen voor diervoeding verleend.
 Artikel 2
 Overgangsmaatregelen
 Het in de bijlage beschreven toevoegingsmiddel natriumalginaat en de voormengsels die dat toevoegingsmiddel bevatten en die vóór 4 mei 2019 zijn geproduceerd en geëtiketteerd overeenkomstig de voorschriften die vóór 4 november 2018 van toepassing waren, mogen verder in de handel worden gebracht en worden gebruikt totdat de bestaande voorraden zijn uitgeput.
 De voedermiddelen en mengvoeders die het in de bijlage beschreven toevoegingsmiddel natriumalginaat bevatten die vóór 4 november 2019 zijn geproduceerd en geëtiketteerd overeenkomstig de voorschriften die vóór 4 november 2018 van toepassing waren, mogen verder in de handel worden gebracht en worden gebruikt totdat de bestaande voorraden zijn uitgeput, wanneer zij bestemd zijn voor voedselproducerende dieren.
 De voedermiddelen en mengvoeders die het in de bijlage beschreven toevoegingsmiddel natriumalginaat bevatten die vóór 4 november 2020 zijn geproduceerd en geëtiketteerd in overeenstemming met de voorschriften die vóór 4 november 2018 van toepassing waren, mogen verder in de handel worden gebracht en worden gebruikt totdat de bestaande voorraden zijn uitgeput, wanneer zij bestemd zijn voor niet-voedselproducerende dieren.
 Artikel 3
 Inwerkingtreding
 Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 12 oktober 2018.
 Voor de Commissie
 De voorzitter
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) PB L 268 van 18.10.2003, blz. 29.
 (2) Richtlijn 70/524/EEG van de Raad van 23 november 1970 betreffende toevoegingsmiddelen in de veevoeding (PB L 270 van 14.12.1970, blz. 1).
 (3) EFSA Journal (2017); 15 (7): 4945.
 BIJLAGE
 Identificatie-nummer van het toevoegings-middel
 Toevoegings-middel
 Samenstelling, chemische formule, beschrijving, analysemethode
 Diersoort of -categorie
 Maximumleeftijd
 Minimumgehalte
 Maximumgehalte
 Overige bepalingen
 Einde van de vergunnings-periode
 mg toevoegingsmiddel/kg volledig diervoeder met een vochtgehalte van 12 %
 Technologische toevoegingsmiddelen: stabilisatoren
 1d401
 Natriumalginaat
 Samenstelling van het toevoegingsmiddel
 Natriumalginaat
 in poedervorm
 Karakterisering van de werkzame stof
 Natriumalginaat (≥ 90,8 %)
 (C6H7NaO6)n
 Analysemethode
 (1)
 Voor de identificatie van natriumalginaat in het toevoegingsmiddel voor diervoeding: — de monografie van natriumalginaat, FAO JECFA Combined Compendium of Food Additive Specifications — Monograph No 1 (2006)
 Katten en honden
 —
 —
 35 200
 1.
 In de aanwijzingen voor het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de opslagvoorwaarden en de stabiliteit bij warmtebehandeling worden aangegeven.
 2.
 De totale hoeveelheid alginaten uit verschillende bronnen mag het toegelaten maximumgehalte in volledig diervoeder niet overschrijden.
 3.
 Voor gebruikers van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de exploitanten van diervoederbedrijven operationele procedures en organisatorische maatregelen vaststellen voor het aanpakken van mogelijke risico's bij gebruik. Indien die risico's met deze procedures en maatregelen niet kunnen worden geëlimineerd of tot een minimum kunnen worden teruggebracht, worden bij het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels persoonlijke beschermingsmiddelen gebruikt, waaronder ademhalingsbescherming.
 4 november 2028
 Andere niet-voedselproducerende dieren
 Vis
 —
 —
 —
 1.
 In de aanwijzingen voor het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de opslagvoorwaarden en de stabiliteit bij warmtebehandeling worden aangegeven.
 2.
 Voor gebruikers van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de exploitanten van diervoederbedrijven operationele procedures en organisatorische maatregelen vaststellen voor het aanpakken van mogelijke risico's bij gebruik. Indien die risico's met deze procedures en maatregelen niet kunnen worden geëlimineerd of tot een minimum kunnen worden teruggebracht, worden bij het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels persoonlijke beschermingsmiddelen gebruikt, waaronder ademhalingsbescherming.
 1d402
 Kaliumalginaat
 Samenstelling van het toevoegingsmiddel
 Kaliumalginaat
 in poedervorm
 Karakterisering van de werkzame stof
 Kaliumalginaat (≥ 89,2 %)
 (C6H7KO6)n
 CAS-nr. 9005-36-1
 Analysemethode
 (1)
 Voor de identificatie van kaliumalginaat in het toevoegingsmiddel voor diervoeding: — de monografie over kaliumalginaat, FAO JECFA Combined Compendium of Food Additive Specifications — Monograph No 1 (2006)
 Katten en honden
 —
 —
 35 200
 1.
 In de aanwijzingen voor het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de opslagvoorwaarden en de stabiliteit bij warmtebehandeling worden aangegeven.
 2.
 De totale hoeveelheid alginaten uit verschillende bronnen mag het toegelaten maximumgehalte in volledig diervoeder niet overschrijden.
 3.
 Voor gebruikers van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de exploitanten van diervoederbedrijven operationele procedures en organisatorische maatregelen vaststellen voor het aanpakken van mogelijke risico's bij gebruik. Indien die risico's met deze procedures en maatregelen niet kunnen worden geëlimineerd of tot een minimum kunnen worden teruggebracht, worden bij het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels persoonlijke beschermingsmiddelen gebruikt, waaronder ademhalingsbescherming.
 4 november 2028
 Technologische toevoegingsmiddelen: verdikkingsmiddelen
 1d401
 Natriumalginaat
 Samenstelling van het toevoegingsmiddel
 Natriumalginaat
 in poedervorm
 Karakterisering van de werkzame stof
 Natriumalginaat (≥ 90,8 %)
 (C6H7NaO6)n
 Analysemethode
 (1)
 Voor de identificatie van natriumalginaat in het toevoegingsmiddel voor diervoeding: — de monografie over natriumalginaat, FAO JECFA Combined Compendium of Food Additive Specifications — Monograph No 1 (2006)
 Katten en honden
 —
 —
 35 200
 1.
 In de aanwijzingen voor het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de opslagvoorwaarden en de stabiliteit bij warmtebehandeling worden aangegeven.
 2.
 De totale hoeveelheid alginaten uit verschillende bronnen mag het toegelaten maximumgehalte in volledig diervoeder niet overschrijden.
 3.
 Voor gebruikers van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de exploitanten van diervoederbedrijven operationele procedures en organisatorische maatregelen vaststellen voor het aanpakken van mogelijke risico's bij gebruik. Indien die risico's met deze procedures en maatregelen niet kunnen worden geëlimineerd of tot een minimum kunnen worden teruggebracht, worden bij het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels persoonlijke beschermingsmiddelen gebruikt, waaronder ademhalingsbescherming.
 4 november 2028
 Andere niet-voedselproducerende dieren
 Vis
 —
 —
 —
 1.
 In de aanwijzingen voor het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de opslagvoorwaarden en de stabiliteit bij warmtebehandeling worden aangegeven.
 2.
 Voor gebruikers van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de exploitanten van diervoederbedrijven operationele procedures en organisatorische maatregelen vaststellen voor het aanpakken van mogelijke risico's bij gebruik. Indien die risico's met deze procedures en maatregelen niet kunnen worden geëlimineerd of tot een minimum kunnen worden teruggebracht, worden bij het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels persoonlijke beschermingsmiddelen gebruikt, waaronder ademhalingsbescherming.
 1d402
 Kaliumalginaat
 Samenstelling van het toevoegingsmiddel
 Kaliumalginaat
 in poedervorm
 Karakterisering van de werkzame stof
 Kaliumalginaat (≥ 89,2 %)
 (C6H7KO6)n
 CAS-nr. 9005-36-1
 Analysemethode
 (1)
 Voor de identificatie van kaliumalginaat in het toevoegingsmiddel voor diervoeding: — de monografie over kaliumalginaat, FAO JECFA Combined Compendium of Food Additive Specifications — Monograph No 1 (2006)
 Katten en honden
 —
 —
 35 200
 1.
 In de aanwijzingen voor het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de opslagvoorwaarden en de stabiliteit bij warmtebehandeling worden aangegeven.
 2.
 De totale hoeveelheid alginaten uit verschillende bronnen mag het toegelaten maximumgehalte in volledig diervoeder niet overschrijden.
 3.
 Voor gebruikers van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de exploitanten van diervoederbedrijven operationele procedures en organisatorische maatregelen vaststellen voor het aanpakken van mogelijke risico's bij gebruik. Indien die risico's met deze procedures en maatregelen niet kunnen worden geëlimineerd of tot een minimum kunnen worden teruggebracht, worden bij het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels persoonlijke beschermingsmiddelen gebruikt, waaronder ademhalingsbescherming.
 4 november 2028
 Technologische toevoegingsmiddelen: geleermiddelen
 1d401
 Natriumalginaat
 Samenstelling van het toevoegingsmiddel
 Natriumalginaat
 in poedervorm
 Karakterisering van de werkzame stof
 Natriumalginaat (≥ 90,8 %)
 (C6H7NaO6)n
 Analysemethode
 (1)
 Voor de identificatie van natriumalginaat in het toevoegingsmiddel voor diervoeding: — de monografie over natriumalginaat, FAO JECFA Combined Compendium of Food Additive Specifications — Monograph No 1 (2006)
 Katten en honden
 —
 —
 35 200
 1.
 In de aanwijzingen voor het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de opslagvoorwaarden en de stabiliteit bij warmtebehandeling worden aangegeven.
 2.
 De totale hoeveelheid alginaten uit verschillende bronnen mag het toegelaten maximumgehalte in volledig diervoeder niet overschrijden.
 3.
 Voor gebruikers van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de exploitanten van diervoederbedrijven operationele procedures en organisatorische maatregelen vaststellen voor het aanpakken van mogelijke risico's bij het gebruik ervan. Indien die risico's met deze procedures en maatregelen niet kunnen worden geëlimineerd of tot een minimum kunnen worden teruggebracht, worden bij het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels persoonlijke beschermingsmiddelen gebruikt, waaronder ademhalingsbescherming.
 4 november 2028
 Andere niet-voedselproducerende dieren
 Vis
 —
 —
 —
 1.
 In de aanwijzingen voor het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de opslagvoorwaarden en de stabiliteit bij warmtebehandeling worden aangegeven.
 2.
 Voor gebruikers van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de exploitanten van diervoederbedrijven operationele procedures en organisatorische maatregelen vaststellen voor het aanpakken van mogelijke risico's bij gebruik. Indien die risico's met deze procedures en maatregelen niet kunnen worden geëlimineerd of tot een minimum kunnen worden teruggebracht, worden bij het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels persoonlijke beschermingsmiddelen gebruikt, waaronder ademhalingsbescherming.
 1d402
 Kaliumalginaat
 Samenstelling van het toevoegingsmiddel
 Kaliumalginaat
 in poedervorm
 Karakterisering van de werkzame stof
 Kaliumalginaat (≥ 89,2 %)
 (C6H7KO6)n
 CAS-nr. 9005-36-1
 Analysemethode
 (1)
 Voor de identificatie van kaliumalginaat in het toevoegingsmiddel voor diervoeding: — de monografie over kaliumalginaat, FAO JECFA Combined Compendium of Food Additive Specifications — Monograph No 1 (2006)
 Katten en honden
 —
 —
 35 200
 1.
 In de aanwijzingen voor het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de opslagvoorwaarden en de stabiliteit bij warmtebehandeling worden aangegeven.
 2.
 De totale hoeveelheid alginaten uit verschillende bronnen mag het toegelaten maximumgehalte in volledig diervoeder niet overschrijden.
 3.
 Voor gebruikers van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de exploitanten van diervoederbedrijven operationele procedures en organisatorische maatregelen vaststellen voor het aanpakken van mogelijke risico's bij het gebruik ervan. Indien die risico's met deze procedures en maatregelen niet kunnen worden geëlimineerd of tot een minimum kunnen worden teruggebracht, worden bij het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels persoonlijke beschermingsmiddelen gebruikt, waaronder ademhalingsbescherming.
 4 november 2028
 Technologische toevoegingsmiddelen: bindmiddelen
 1d401
 Natriumalginaat
 Samenstelling van het toevoegingsmiddel
 Natriumalginaat
 in poedervorm
 Karakterisering van de werkzame stof
 Natriumalginaat (≥ 90,8 %)
 (C6H7NaO6)n
 Analysemethode
 (1)
 Voor de identificatie van natriumalginaat in het toevoegingsmiddel voor diervoeding: — de monografie van natriumalginaat, FAO JECFA Combined Compendium of Food Additive Specifications — Monograph No 1 (2006)
 Katten en honden
 —
 —
 35 200
 1.
 In de aanwijzingen voor het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de opslagvoorwaarden en de stabiliteit bij warmtebehandeling worden aangegeven.
 2.
 De totale hoeveelheid alginaten uit verschillende bronnen mag het toegelaten maximumgehalte in volledig diervoeder niet overschrijden.
 3.
 Voor gebruikers van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de exploitanten van diervoederbedrijven operationele procedures en organisatorische maatregelen vaststellen voor het aanpakken van mogelijke risico's bij gebruik. Indien die risico's met deze procedures en maatregelen niet kunnen worden geëlimineerd of tot een minimum kunnen worden teruggebracht, worden bij het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels persoonlijke beschermingsmiddelen gebruikt, waaronder ademhalingsbescherming.
 4 november 2028
 Andere niet-voedselproducerende dieren
 Vis
 —
 —
 —
 1.
 In de aanwijzingen voor het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de opslagvoorwaarden en de stabiliteit bij warmtebehandeling worden aangegeven.
 2.
 Voor gebruikers van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de exploitanten van diervoederbedrijven operationele procedures en organisatorische maatregelen vaststellen voor het aanpakken van mogelijke risico's bij het gebruik ervan. Indien die risico's met deze procedures en maatregelen niet kunnen worden geëlimineerd of tot een minimum kunnen worden teruggebracht, worden bij het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels persoonlijke beschermingsmiddelen gebruikt, waaronder ademhalingsbescherming.
 1d402
 Kaliumalginaat
 Samenstelling van het toevoegingsmiddel
 Kaliumalginaat
 in poedervorm
 Karakterisering van de werkzame stof
 Kaliumalginaat (≥ 89,2 %)
 (C6H7KO6)n
 CAS-nr. 9005-36-1
 Analysemethode
 (1)
 Voor de identificatie van kaliumalginaat in het toevoegingsmiddel voor diervoeding: — de monografie over kaliumalginaat, FAO JECFA Combined Compendium of Food Additive Specifications — Monograph No 1 (2006)
 Katten en honden
 —
 —
 35 200
 1.
 In de aanwijzingen voor het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de opslagvoorwaarden en de stabiliteit bij warmtebehandeling worden aangegeven.
 2.
 De totale hoeveelheid alginaten uit verschillende bronnen mag het toegelaten maximumgehalte in volledig diervoeder niet overschrijden.
 3.
 Voor gebruikers van het toevoegingsmiddel en de voormengsels moeten de exploitanten van diervoederbedrijven operationele procedures en organisatorische maatregelen vaststellen voor het aanpakken van mogelijke risico's bij gebruik. Indien die risico's met deze procedures en maatregelen niet kunnen worden geëlimineerd of tot een minimum kunnen worden teruggebracht, worden bij het gebruik van het toevoegingsmiddel en de voormengsels persoonlijke beschermingsmiddelen gebruikt, waaronder ademhalingsbescherming.
 4 november 2028
 (1) Nadere bijzonderheden over de analysemethoden zijn te vinden op het volgende adres van het referentielaboratorium: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 21.2.2008
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea
 L 47/12
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 100/2007
 tat-28 ta' Settembru 2007
 li temenda l-Anness I (Kwistjonijiet veterinarji u fitosanitarji) tal-Ftehim taż-ŻEE
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif emendat bil-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn 'il quddiem imsejjaħ “il-Ftehim”, u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 L-Anness I tal-Ftehim kien emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 74/2007 tas-6 ta' Lulju 2007 (1).
 (2)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 184/2007 ta' l-20 ta' Frar 2007 rigward l-awtorizzazzjoni tal-potassju diformjat (Formi LHSl) bħala addittiv fl-għalf (2) għandu jiġi inkorporat mal-Ftehim.
 (3)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 186/2007 tal-21 ta' Frar 2007 rigward l-awtorizzazzjoni ta' użu ġdid tas-Saccharomyces cerevisiae (Biosaf SC 47) bħala addittiv fl-għalf (3) għandu jiġi inkorporat mal-Ftehim.
 (4)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 226/2007 ta' l-1 ta' Marzu 2007 rigward l-awtorizzazzjoni tas-Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 u Levucell SC10 ME) bħala addittiv fl-għalf (4) għandu jiġi inkorporat mal-Ftehim.
 (5)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 242/2007 tas-6 ta' Marzu 2007 rigward l-awtorizzazzjoni ta' l-endo-1,4-beta xylanase EC 3.2.1.8 (Belfeed B1100MP u Belfeed B1100ML) bħala addittiv fl-għalf (5) għandu jiġi inkorporat mal-Ftehim.
 (6)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 243/2007 tas-6 ta' Marzu 2007 rigward l-awtorizzazzjoni ta' 3-fitażi (Natuphos) bħala addittiv fl-għalf (6) għandu jiġi inkorporat fil-Ftehim.
 (7)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 244/2007 tas-7 ta' Marzu 2007 rigward l-awtorizzazzjoni ta' l-L-istidina monokloridrat monoidrat bħala addittiv fl-għalf (7) għandu jiġi inkorporat mal-Ftehim,
 IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:
 Artikolu 1
 Il-punti li ġejjin għandhom jiddaħħlu wara l-punt 1zzzi (ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 188/2007) fil-Kapitolu II ta' l-Anness I tal-Ftehim:
 “1zzzj.
 32007 R 0184: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 184/2007 ta' l-20 ta' Frar 2007 dwar l-awtorizzazzjoni tal-potassju diformjat (Formi LHS) bħala addittiv fl-għalf (ĠU L 63, 1.3.2007, p. 1).
 1zzzk.
 32007 R 0186: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 186/2007 tal-21 ta' Frar 2007 dwar l-awtorizzazzjoni ta' użu ġdid tas-Saccharomyces cerevisiae (Biosaf SC 47) bħala addittiv fl-għalf (ĠU L 63, 1.3.2007, p. 6).
 1zzzl.
 32007 R 0226: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 226/2007 ta' l-1 ta' Marzu 2007 dwar l-awtorizzazzjoni tas-Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 u Levucell SC10 ME) bħala addittiv fl-għalf (ĠU L 64, 2.3.2007, p. 26).
 1zzzm.
 32007 R 0242: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 242/2007 tas-6 ta' Marzu 2007 dwar l-awtorizzazzjoni ta' l-endo-1,4-beta xylanase EC 3.2.1.8 (Belfeed B1100MP u Belfeed B1100ML) bħala addittiv fl-għalf (ĠU L 73, 13.3.2007, p. 1).
 1zzzn.
 32007 R 0243: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 243/2007 tas-6 ta' Marzu 2007 dwar l-awtorizzazzjoni ta' 3-fitażi (Natuphos) bħala addittiv fl-għalf (ĠU L 73, 13.3.2007, p. 4).
 1zzzo.
 32007 R 0244: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 244/2007 tas-7 ta' Marzu 2007 dwar l-awtorizzazzjoni l-L-istidina monokloridrat monoidrat bħala addittiv fl-għalf (ĠU L 73, 13.3.2007, p. 6).”
 Artikolu 2
 It-testi tar-Regolamenti (KE) Nri 184/2007, 186/2007, 226/2007, 242/2007, 243/2007 u 244/2007 fl-ilsien Iżlandiż u dak Norveġiż, li għandhom jiġu ppubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE tal-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea għandhom ikunu awtentiċi.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fid-29 ta' Settembru 2007, sakemm ikunu nbagħtu n-notifiki kollha skond l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE (*).
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fis-Sezzjoni taż-ŻEE u fis-Suppliment taż-ŻEE tal-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea.
 Magħmul fi Brussell, 28 ta' Settembru 2007.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 Stefán Haukur JÓHANNESSON
 (1) ĠU L 328, 13.12.2007, p. 8.
 (2) ĠU L 63, 1.3.2007, p. 1.
 (3) ĠU L 63, 1.3.2007, p. 6.
 (4) ĠU L 64, 2.3.2007, p. 26.
 (5) ĠU L 73, 13.2.2007, p. 1.
 (6) ĠU L 73, 13.3.2007, p. 4.
 (7) ĠU L 73, 13.3.2007, p. 6.
 (*) Ebda rekwiżiti kostituzzjonali mhuma indikati.


type: other

text:
AB i krise | Foreningen af andelsboligforeninger i krise
 AB i krise
 Foreningen af andelsboligforeninger i krise
 ForsideForeninger
 2000, Bangsbohus
 2000, Duegården
 2000, Thurøvej 10-12
 3000, Stenstræde
 4700, Grønlandsvej 17-19
 4760, Havnehaven Etape II
 8541, Engskoven
 9500, Doktorparken
 2000, Hostrups Have
 AB Klostergården i Københavns Huslejenævn (nyt nederst)
 Efter salget af A/B Klostergårdens ejendom den 1. december 2015 blev de tidligere andelshaverne lejere. En del af lejerne, samlet i den oprindelige interesseforening, forhandlede gennem nogle måneder med den nye ejer om fastsættelsen af husleje og andre betingelser. Andre andelshavere indbragte udlejerens huslejekrav for Københavns Huslejenævn. Sagen i huslejenævnet kan følges her.
 Som udgangspunkt gælder lejelovens regler, hvis ejer og lejere ikke kan blive enige.
 Andelsboligforeningslovens § 4 og vilkår i lejeforhold, der stiftes i medfør af bestemmelsen. Af Kristian Graven Nielsen og Hans Henrik Edlund.
 Udlejerens advokat er den kendte andelsboligadvokat Allan Thomsen, Nielsen & Thomsen, senere hansen thomsen_, der bl.a. er advokat for Nykredit og medlem af Nykredits repræsentantskab. Advokaten har også tæt samarbejde med ABF, Andelsboligforeningernes Fællesrepræsentation. Nykredit har stor interesse i udfaldet af denne sag, da Nykredit har overbelånt mange hundrede andelsboligforeninger i hele landet og påført sig selv risikofyldte swapaftaler. Nu skal Nykredit nok vise andelshaverne hvordan de vil blive behandlet, hvis de opløser foreningen, erklærer den insolvent og indgiver konkursbegæring.
 Advokat Kasper Westberg, Elmann Advokatpartnerselskab, som bl.a. fik kendt Skifteretten i København inhabil i Højesteret for dens udstrakte hjælp til den finansielle sektor og dens advokater, er advokat for familien Sebbelov.
 Følg sagen i huslejenævnet her – nyeste dokumenter er nederst. Klik og hent.
 Advokat Kasper Westbergs klage til huslejenævnet med bilag 1 – 4, på vegne af familien Sebbelov
 Advokat Allan Thomsens indlæg til huslejenævnet
 Kasper Westbergs indlæg til huslejenævnet
 Allan Thomsens indlæg
 Kasper Westbergs indlæg
 Bilag: Østre Landsrets kendelse 20. juni 2014
 Allan Thomsen skriver til Huslejenævnet
 Interesseforeningen opgiver at forhandle med udlejer og indgiver klage til Huslejenævnet (ved Lind Advokater)
 Huslejenævnet skriver til Kasper Westberg og Ole Otteslev
 Indsigelse mod parkeringskontrol fra en beboer
 Kasper Westberg skriver til Huslejenævnet, at udlejers forsatte opkrævning af leje i strid med lejelovgivningen vil blive politianmeldt
 Interesseforeningens advokat skriver til Huslejenævnet
 Københavns Huslejenævn afgør at 4 af de tidligere andelshavere i den konkursramte forening skal betale omkostningsbestemt husleje
 Thylandergruppens advokat, Allan Thomsen anker Huslejenævnets afgørelse. Bemærk især henvisningerne til Niels Grubbes foredrag i Dansk Selskab for Boligret
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 8. marts 2017 af admin. HØJESTERETSSAG – HVORNÅR BLIVER ANDELSHAVERNE LEJERE NÅR ANDELSBOLIGFORENINGEN ER OPLØST OG GÅET KONKURS?
 Spørgsmålet om, på hvilket tidspunkt andelshavere i en opløst andelsboligforening under konkursbehandling bliver lejere, behandles af Højesteret fredag den 8. september 2017 af 7 dommere
 Hvornår bliver andelshaverne lejere? Er det når konkursdekretet er afsagt og konkursen er endelig? Eller er det når kurator i konkursboet har solgt ejendommen?
 I al sin enkelhed drejer sagen sig om, at den finansielle sektor forsøger at opkræve en høj boligafgift fra de tidligere andelshavere så længe som muligt.
 Følg med i sagen på denne hjemmeside. Nyeste dokumenter først.
 21. februar 2017 – Kurator Bo Lauritzen sender sit første processkrift
 Bo Lauritzens processkrift A
 12. januar 2017 – Telefonmøde mellem Højesteret og sagens parter
 Udskrift af Højesterets anke- og kæremålsudvalgs retsbog
 2. november 2016 – Højesteret skriver til kurator Bo Lauritsen
 Brev fra Højesteret til Bo Lauritzen
 1. november 2016 – Kasper Westbergs ankestævning med bilag
 Kasper Westbergs ankestævning
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 21. februar 2017 af admin. SKØN OVER OMFANGET AF NYKREDITS SWAP
 Nykredit har de seneste år foretaget hensættelser til imødegåelse af tab på swap i andelsboligsektoren på omkring 6 mia. kr. Der findes ikke nogen samlet opgørelse over Nykredits swap i sektoren. Swap (med løbetid på 30 år + forlængelse) indgår i finansieringen i de fleste nystiftede andelsboligforeninger fra omkring 2005 og frem. Datagrundlaget er spinkelt og der er ingen offentlig interesse i at få omfanget eller karakteren af Nykredits swap afdækket. Finansielle nøgleoplysninger fra andelsboligforeningernes regnskaber er belagt med tavshedspligt og er utilgængelige. I forbindelse med en eventuel børsintroduktion må det forventes, at investorer vil efterspørge oplysninger om Nykredits risiko på swap i andelsboligsektoren.
 Nedenfor er omfanget af Nykredits swap i andelsboligsektoren skønnet til nominelt 20 mia. kr., med en aktuel markedsværdi på 18 mia. kr. Den samlede overbelåning i relation hertil er skønnet til 6 mia. kr. Samlet hensættelsesbehov anslås til 24 mia. kr. – omkring 4 gange så meget som Nykredits aktuelle hensættelser.
 Antagelig vedrører Nykredits hensættelser til swap udelukkende foreninger med engagementer over 50 mio. kr. Dermed går alle små andelsboligforeninger under radaren.
 Et konkret eksempel – AB Skovlunden, Esbjerg
 AB Skovlunden i Esbjerg er en lille nybygget (2008) andelsboligforening med 22 boliger. Husene blev købt som nye for 52 mio. kr. Andelshaverne indskød 13 mio. kr. og Nykredit Realkredit stillede med 39 mio. kr. Desuden solgte Nykredit Bank foreningen en rentesikring i form af en swap med rentetrappe. Markedsværdien af swapaftalen er pt. -35 mio. kr., set fra andelsboligforeningens side.
 Andelsboligforeningen har dermed aktuelt en gæld til Nykredit på 74 mio. kr. (39 mio. i realkreditlån + 35 mio. kr. i swap). Den offentlige vurdering er på 33 mio. kr. En realistisk salgspris for husene, sammenlignet med tilsvarende huse i Esbjerg, er 25-27 mio. kr. De 2.341 m2 byggeri blev i 2008 købt for 22.200 kr./m2. Den gennemsnitlige salgspris pr. m2 i Esbjerg har aldrig været over 11.000 kr./m2, jf. www.boliga.dk.
 Som følge af dødsfald står 3-4 boliger tomme. De resterende andelshavere har ikke råd til at betale for de tomme boliger og foreningen har ikke kunnet opnå en tilfredsstillende aftale med Nykredit. Man har derfor skiftet bankforbindelse, vedtaget at andele kan leveres tilbage til foreningen med 5 måneders varsel og besluttet at nedsætte boligafgiften til stiftelsestidspunktets. Andelshaverne indbetaler deres boligafgift til banken, foreningen afholder sine udgifter på normal vis og overfører kvartalsvis retstbeløbet til foreningens konto i Nykredit Bank.
 Som følge af den bundløse gæld anser andelshaverne deres indskud på 13 mio. kr. for tabt. I tilfælde af foreningens konkurs kan Nykredits potentielle tab (swap + overbelåning) anslås til 47 mio kr. (35 mio. kr. + (39-27) mio. kr.). Tabet for Nykredit er 2,1 mio. kr. pr. bolig i denne forening.
 Det samlede tab i tilfælde af konkurs for andelshavere, realkredit og bank er tilsammen 60 mio. kr. på et byggeri til en værdi omkring 27 mio. kr.
 Hvad ved vi om omfanget af swap og nødlidende andelsboligforeninger?
 Ministeren for By, Bolig og Landdistrikter har oplyst, at andelsboligsektoren består af ca. 9.000 foreninger. Heraf har 951 foreninger med 21.422 boliger en gæld, som overstiger den offentlige vurdering. Foreningerne, der i gennemsnit har 22,5 boliger, er altovervejende stiftet efter 2000. Knap 70% af boligerne ligger i provinsen. (Svar på spørgsmål 34, BYB, alm. del, 27. maj 2015).
 ”Med flere end 3.000 andelsboligforeninger tegner Nykredit sig for omkring 40 pct. af lånemarkedet til andelsboliger, og ifølge Karsten Knudsen er der ydet swap-lån til omkring 750 foreninger for sammenlagt flere mia. kr.”. (Jyllands-Posten 13. januar 2012).
 Andelsboligsektoren har realkreditlån for ca. 100 mia. kr. Cirka 25 mia. kr. har tilknyttet en renteswap. (Teknisk gennemgang i Folketingets By- og Boligudvalg, 13. november 2012).
 Hvad kan vi beregne eller anslå om omfanget af Nykredits swap ud fra de foreliggende data?
 Hvis Nykredit har 750 andelsboligforeninger med swap og anvendes gennemsnitsstørrelsen på 22,5 boliger pr. forening, er der tilsammen 16.875 boliger i foreninger med swap og Nykredit som kreditor.
 Der er 951 insolvente foreninger, jf. svaret til BYB. Det svarer til, at Nykredit har finansieret 78,8% af de insolvente foreninger. For nemheds skyld: 80 %.
 Ministeren for By, Bolig og Landdistrikter har oplyst, at der er swap for 25 mia. kr. i andelsbolig-sektoren. Alt andet lige antages Nykredit at have 80% heraf. Det svarer til 20 mia. kr. Der er et 1:1 forhold mellem et realkreditlån og en swapaftale. Til et realkreditlån på 288 mio. kr. hører en swap på 288 mio. kr. (Der ses bort fra asymetri mellem swap og lån i år 20 til 30).
 Markedsværdien af Nykredits swap (der varierer med renten) er som følge af rentefaldet pt. omkring 0,9 x realkreditlånet (0,9 x 20 mia. kr. = 18 mia. kr.).
 Vi ved også, at der er en tæt relation mellem overbelåning og forekomsten af swap i andelsbolig-sektoren. Overbelåningen anslås til 30% af beløbet til realkreditbelåning, hvilket giver anslået 6 mia. kr.
 Nykredits potentielle tab
 Risikoen ved overbelåning bæres af Nykredits Realkredit. Risikoen ved swap bæres af Nykredit Bank.
 Nykredits potentielle tab, hvis alle andelsboligforeningerne med swap gik konkurs, ville være 18 mia. kr. i swap og 6 mia. kr. i overbelåning, i alt 24 mia. kr., svarende til et gennemsnitligt tab på 1,4 mio. kr. pr. andelsbolig.
 Foreningernes samlede gæld til Nykredit
 Foreningernes samlede gæld til Nykredit kan opgøres til 20 mia. kr. i realkreditlån plus 18 mia. kr. fra swap, i alt 38 mia. kr.
 For alle foreninger med swap kan der utvivlsomt konstateres OIV – objektiv indikation for værdiforringelse.
 Hovedparten af foreningerne er nybyggede og ligger i provinsen, hvor det for tiden er utænkeligt, at der skulle opstå boligbobler. Boligerne blev solgt som andelsboligforeninger og køberne var ofte ældre mennesker, der ønskede en ny bolig i ét plan, uden individuelle vedligeholdelsesforpligtelser. Der er nu gået cirka 10 år efter stiftelsen og den demografiske komponent gør sig gældende. Andelshaverne er blevet ældre og dør. Foreningerne kan ikke sælge de ledige andele, da boligerne i forhold til det lokale ejendomsmarked er for dyre. Det samme er boligafgiften (huslejen). De står derfor tomme. De resterende andelshavere har ikke midler til at betale for de tomme boliger. Det ville også være økonomisk ufornuftigt, givet den økonomiske afgrund andelshaverne kigger ned i, jf. eksemplet med AB Skovlunden. Mange foreninger er allerede i samme situation som AB Skovlunden. Erhvervs- og Vækstminister Troels Lund Poulsen har nedsat et udvalg, der skal modernisere ejerlejlighedsloven. Formålet er at konvertere Nykredits swaprisiko til gæld for købere af andele, der omdannes til ejerlejligheder. Pdf: Skøn over omfanget af Nykredits swap i andelsboligsektoren
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 30. september 2016 af admin. Thylandergruppen, advokat Allan Thomsen og Datea A/S meldt til politiet
 En af lejerne i Klostergården, Lars-Erik Sebbelov, har politianmeldt Thylander Gruppen, advokat Allan Thomsen og Datea A/S.
 Københavns Huslejenævn agter at fastsætte huslejen svarende til den omkostningsbestemte husleje. På trods heraf opkræver Thylander Gruppen bevidst en højere leje end loven foreskriver hos de tidligere andelshavere.
 Link: https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=173134
 Læs politianmeldelsen, huslejenævnets meddelelse og advokat Allan Thomsens afvisning nedenfor.
 Politianmeldelse af TG Partners, Datea A/S og advokat Allan Thomsen for grov, vedholdende og forsætlig overtrædelse af Lejeloven – (stavefejl rettet), dateret 6. september 2016
 Huslejenævnets skrivelse af 17. juni 2016 vedrørende fastsættelse af omkostningbestemt leje, for så vidt angår TG Partners V PS’s ejendom Klostergaarden på Østerbro
 Advokat Allan Thomsen afvisende svar til Huslejenævnet dateret den 15. august 2016
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 6. september 2016 af admin. ANDELSHAVERNE FANDT IKKE PÅ LOKKELÅN
 Kronik i Berlingske mandag den 30. maj 2016
 Af Niels Bjørnstrup og Irene Elise Larsen
 Godt kredithåndværk kan redde andelsboligforeninger fra konkurs. Der har været et usundt rådgivningsmiljø, hvor få rådgivere og banker så, at der var meget store penge at tjene ved udlån, ligesom visse rådgivere har tjent mange penge ved at rådgive.
 Efter at Højesteret for nylig afsagde kendelse, hvorved andelsboligforeningen Duegården får lov til at gå konkurs, har Nykredit, Realkreditrådet, den finansielle sektors advokater og mange andre været ude i pressen og fortælle om, hvor uretfærdigt det er, at man bare kan løbe fra regningen, og hvor dyrt det nu bliver for de lovlydige andelsboligforeninger, som betaler deres kreditorer til tiden.
 Der har allerede været krav fremme om, at loven må ændres, så andelshavere, som ikke vil betale regningen, må flytte. Der har også været skrevet meget om, hvor nemt det er at sælge lejligheder i selv dybt forgældede foreninger, så hvor stort kan problemet egentlig være for disse forkælede foreninger, hvor beboerne nu vil være lejere? Lad os starte med det sidste først. Det er korrekt, at selv i dybt forgældede foreninger i Københavnsområdet kan man sælge lejligheder.
 Det siger dog ikke noget om foreningernes mulighed for at overleve på sigt, men blot hvor desperate folk er for at få et sted at bo. Disse foreninger har underskud år efter år og en gæld, der bare stiger og stiger. Det kan kun hænge sammen, fordi der ikke bruges tilstrækkeligt med penge på vedligeholdelse, og fordi kreditorerne lader stå til. Indtil videre.
 Men på et tidspunkt skal regningen betales, og her er svaret: stigende boligafgift. Det er vel at mærke for lejligheder, der i forvejen er dyrere at bo i og i dårlig stand. Folk køber altså disse lejligheder af nød og ikke, fordi det er et bæredygtigt projekt.
 I AbiKrise har vi gjort os ulejligheden at undersøge, hvordan det kunne gå så galt, og alt tyder på, at man skal kigge på stiftelsen af foreningerne. De foreninger, der i dag er nødlidende, har aldrig haft nogen positiv egenkapital. Nogle banker førte en hasarderet udlånspolitik ved at finansiere foreninger, uden at der blev betalt indskud, uden at sikre sig, at foreningerne havde en sund driftsøkonomi fra starten, uden at sikre sig, at foreningerne var i stand til at afvikle gæld og ved at udstyre foreningerne med finansielle aftaler, der som udgangspunkt gjorde det muligt at få en driftsøkonomi til at hænge sammen – men kun i det første år.
 Vi må minde om, at det ikke er andelshaverne, der har fundet på swaplån eller lokkelån. Det er ikke andelshaverne, der har efterspurgt et uigennemskueligt produkt med en skjult milliongevinst til kreditor up front og med en afvikling, hvor man betaler renter af en gæld, der ikke længere findes. Det er ikke andelshaverne, der ikke overholdt Bekendtgørelse om realkreditinstitutters værdiansættelse og låneudmåling. Regler der skulle sikre, at kreditforeningen altid kunne få sine penge igen uanset, om en andelsboligforening gik konkurs, idet bekendtgørelsen foreskriver, at belåning skal ske ud fra huslejeindtægter på lejelovsvilkår.
 Det vil sige, at hvis en andelsboligforening går konkurs, lider kreditforeningen intet tab. Hvis man altså følger reglerne.
 For at sætte tingene i perspektiv gennemgår vi stiftelsesgrundlaget i Duegården. I gennemsnit indbetalte hver andelshaver seks kr. pr. kvadratmeter som indskud. Det vil sige, at for en lejlighed på 100 kvadratmeter skulle en kommende andelshaver betale 600 kr.
 Af det samlede lånebehov på knap 378 millioner kr. indskød andelshaverne mindre end 0,1 procent. Der var afsat 23,50 kr. til vedligeholdelse pr. kvadratmeter pr. år. Grundejernes Investeringsfonds satser for vedligeholdelsesmæssige hensættelser var i samme år 144 kr. Ejendommen blev realkreditbelånt for 288 millioner kr. hvilket svarer til en belåning på 185 procent i forhold til det tilladte eller en overbelåning på 132 millioner kr.
 Nykredit Bank udstedte en swapaftale oven på realkreditlånet, der ikke afvikles i samme hast som realkreditlånet, hvilket bevirker, at når gælden skulle afvikles ville den effektive rente stige løbende fra 6,1 procent til over 20 procent om året.
 Swapaftalen er således ikke det rentesikringsprodukt, det er solgt som. En detalje, Nykredit vist havde glemt at fortælle andelshaverne.
 På toppen af det hele var der ingen personlig hæftelse for noget af gælden for andelshaverne.
 Det siger sig selv, at Nykredit har udstedt lån uden nogen reel sikkerhed udover en overbelånt ejendom. Andelshaveres rådgiver sagde god for handlen, og med en blåstempling fra Nykredit var forventningen, at økonomien var i orden, og reglerne blev fulgt. For hvis man ikke kan stole på sin rådgiver og bankforbindelse, hvem kan man så stole på? Med et meget lille indskud og uden personlig hæftelse var det ikke andelshaverne, der tog en risiko. Med en bevidst overbelåning og uigennemskuelige finansielle produkter var det Nykredit der tog den store risiko. Denne risiko har Nykredit i en længere periode forsøgt at kaste fra sig ved at modsætte sig en konkurs og ved ikke at involvere sig i reelle forhandlinger om genopretning af foreningens økonomi.
 Når denne strategi har vist sig ikke at lykkes, trues i stedet med stigende bidragssatser og dyrere lån som følge af Duegårdens konkurs. Man kunne i stedet have en forventning om, at man fra långivers side vendte tilbage til mere traditionel og fornuftig långivning og fremadrettet krævede egenkapital, indskud og personlig hæftelse ved udlån til andelsboligforeninger. Det er vist det, der kaldes »kredithåndværk«. Der har været et usundt rådgivningsmiljø omkring stiftelser, hvor få rådgivere og banker så, at der var meget store penge at tjene ved udlån, ligesom visse rådgivere har tjent mange penge ved at rådgive. Man kan sætte spørgsmålstegn ved, om der er givet en reel og vederhæftig rådgivning, eller om stiftelser blot har været en stor pengemaskine med andelshaverne som sagesløse gidsler.
 Man kan jo også spørge: Hvis stiftelsesgrundlaget var i orden, hvorfor er der så nødlidende foreninger i dag? Nej, finanskrisen er ikke svaret. Der er ingen, der har ønsket at stifte en forening og stige i boligafgift med udsigt til, at foreningen kollapsede økonomisk få år efter. Ingen andelsboligforening bliver insolvent af, at prisen på ejendommen falder, hvis foreningen er stiftet på forsvarlige budgetter.
 Andelshaverne har accepteret at betale en højere boligafgift end den reelle lejeværdi af deres bolig i tillid til, at den højere boligafgift var i stand til at dække foreningens udgifter, og mod at få andelshaverrettigheder og demokratisk indflydelse på ejendommen for pengene.
 Ikke engang en stigning i boligafgiften på 100 procent i forhold til lejeværdien var i stand til at give dem dette. Den højere boligafgift, som andelshaverne har betalt, har dermed været et regulært tab. I dag, hvor Duegården er gået konkurs, råber finanssektoren og dens advokater på politikernes indgriben.
 Det indgreb, der kunne og skulle forhindre konkurser i andelsboligforeninger, skete allerede i 2005, hvor lånebekendtgørelsen blev strammet op. Pilen peger således ikke på politikerne.
 I 2014 publicerede Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter »Webfakta« vedrørende andelsboligforeninger. Her fremgår, at ultimo 2013 var den gennemsnitlige gældsandel for alle andelsboligforeninger over hele landet på 45 procent af den offentlige ejendomsvurdering.
 Hvis konkurrencen virker inden for realkreditområdet, må det betyde, at der ikke er basis for en generel stigning i bidragssatser til andelsboligforeninger. Endelig kan størstedelen af Nykredits forventede tab i A/ B Duegården henføres til swapaftaler.
 Swapaftaler er ikke kreditforeningsprodukter, og tab herpå bør ikke påvirke bidragssatserne. At tale om stigende bidragssatser på den baggrund er endnu en gang spin fra den finansielle sektors side, og det ville klæde sektoren betydeligt bedre, hvis den i stedet bruger sin energi på at indgå bæredygtige rekonstruktionsaftaler med de nødlidende andelsboligforeninger til glæde for både foreningerne og den finansielle sektor.
 Med en bevidst overbelåning og uigennemskuelige finansielle produkter var det Nykredit, der tog den store risiko.
 http://www.b.dk/kronikker/andelshaverne-fandt-ikke-paa-lokkelaan
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 31. maj 2016 af admin. FINANSTILSYNET
 Finanstilsynets rapport om markedsføringsmateriale til detailkunder om swapaftaler
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 9. marts 2016 af admin. A/B KLOSTERGÅRDEN – SKIFTERETTENS AFGØRELSER KÆRES TIL ØSTRE LANDSRET
 Kæresagens dokumenter
 Forberedende retsmøde, oktober 2014
 K1342/11-M – Afslutning af konkursbehandlingen
 K1342/11-M Skifterettens afgørelse 4. maj 2015
 Nordeas kæreskrift
 Sebbelovs kæreskrift
 P-8-13 – Fra andelshaver til lejer
 P-8-13 Skifterettens afgørelse 4. maj 2015
 Østre Landsrets afgørelse 18. maj 2016
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 19. maj 2015 af admin. A/B KLOSTERGÅRDENS KONKURS SYLTES
 Andelshaverne Jette og Lars Erik Sebbelov fra A/B Klostergården, der er under konkursbehandling, forsøger at få afsat kurator, advokat Bo Lauritzen, der sylter konkursbehandlingen af A/B Klostergårdens konkursbo og som foretager en lang række mærkværdige dispositioner.
 Advokat Kasper Westberg søger på vegne af de to andelshavere tilladelse til at indbringe Østre Landsrets kendelse af 14. januar 2014 i sag B-2846-14 for Højesteret (tredjeinstansbevilling).
 Ansøgningen er sendt til Procesbevillingsnævnet.
 Både skifteretten og Østre Landsret har afvist at afsætte kurator Bo Lauritzen, der hellere vil være rekonstruktør end kurator. I mere end 31⁄2 år har han undladt at afslutte konkursbehandlingen.
 Bo Lauritzen var en af de to advokater der deltog i et eller flere hemmelige møder med dommer Torben Kuld Hansen, hvilket var en medvirkende årsag til at Torben Kuld Hansen og hele skifteafdelingen i Sø- og Handelsretten den 24. juni 2014 blev kendt inhabil af Højesteret.
 Dommeren i Sø- og Handelsrettens Skifteafdeling havde sammen med den finansielle sektors advokater aftalt hvordan andelshaverne og andelsboligforeninger skulle holdes væk fra domstolene. Det kan godt være, at andelshaverne har ret, men de skal ikke have lov til at få deres ret. Sådan må de have tænkt.
 Sagen er uden fortilfælde i dansk retshistorie. Man skal man udenlands for at finde tilsvarende tilfælde. Til sydeuropa eller langt øst på. Eller endnu længere væk.
 Behandlingen af A/B Klostergårdens konkursbo kan anses for en krænkelse af de retssikkerhedsmæssige garantier og beskyttelseshensyn, der ligger i konkurslovens § 127a og Den Europæiske Menneskerettigheds Konventions artikel 6, der skal sikre at en proces gennemføres inden for rimelig tid. Det er nyliberalisme i sin klareste form. Det er den stærkes ret der hersker. Sagen har principiel betydning. Både for andre andelsboligforeninger under eller på vej til konkurs og for alle andre, juridiske som fysiske personer, som havner i en konkurssag – dvs. alle virksomheder af enhver art.
 Den finansielle sektor har indtil nu fået stor hjælp fra dommer Torben Kuld Hansen. Havde Højesteret ikke kendt dommeren inhabil ville Bo Lauritzen og konsorter med sikkerhed have lykkedes med deres komplot mod alle andelshaveres retssikkerhed. Nu er der dog endnu nogle runder tilbage i retssystemet, før resultatet foreligger.
 Også den akademiske verden er mobiliseret på den finansielle sektors side.
 Skarpe og kloge juridiske hjerner har bistået den finansielle sektor. Enten ved at bidrage aktivt med nye retskilder og ny retsudvikling. Eller ved simpelthen at undlade at give sit besyv med. De ved godt det ikke passer, men holder deres mund.
 Blandt de mest fremadskuende og aktive juridiske lærde er advokat Lars Lindencrone Petersen, advokat og videnspartner i Advokatfirmaet Bech-Bruun samt adjungeret professor på Århus Universitet. En anden er Ulrik Rammeskow Bang-Pedersen, professor og formand for Konkursrådet (hvor Torben Kuld Hansen er medlem), der på letbenet og uholdbart juridisk grundlag efterrationaliserer til støtte for Bo Lauritzen, fremgår det af processkrifterne. Det sker i lærebøger for juridiske studerende. Det er nu op til Procesbevillingsnævnet at afgøre, om sagen har principiel betydning og om den kan forelægges for Højesteret.
 Sagens dokumenter kan hentes nedenfor.
 Brev til Procesbevillingsnævnet
 bilag fortsat
 bilag 3 fortsat
 bilag 3 fortsat(1)
 bilag 3 fortsat(2)
 bilag 3 fortsat(3)
 bilag 3 fortsat(4)
 Dokumenter i sagerne – fra de sidste par måneders tid
 20150130 Kasper Westberg Sagsøgernes processkrift 2 Skifteafdelingen P-8-13
 20150130 Bo Lauritsens processkrift vedrørende ophævelse af konkursen K-1342-11-M
 20150123 Kromann Reumert Processkrift 1 – Omstødelsessagen
 20150112 Kasper Westberg Kærendes kæreprocesskrift 1 ØL B-2846-14
 20150112 Bo Lauritzen Kæreprocesskrift A
 20150105 Kasper Westberg Processkrift konkurslovens par 144
 20150105 Anders Bendtsen Processkrift Skifteafdelingen K-1342-11-M Interesseforeningen
 20141222 Bo Lauritzen Processkrift Sag P 8-13 vedrørende ejerskifte og konkursdekret
 20141219 Bo Lauritzen Kæreduplik Østre Landsret sag B-2846-14
 20141218 Kasper Westberg Duplik Højesteret sag 116-2014 Indstævnte Sebbelover
 20141218 Kasper Westberg Duplik Højesteret 116-2014 Indstævnte 94
 20141218 Kasper Westberg Duplik Højesteret 116-2014 Indstævnte 93
 20141217 Nicolai Westergard Duplik Højesteret 116-2014
 20141205 Kasper Westberg Østre Landsret B-2846-14 Kærereplik
 20141127 Bo Lauritzen Processkrift vedrørende ophævelsen af konkursen
 20141113 Kasper Westberg Klage til Advokatnævnet over Bo Lauritzens adfærd
 20141031 Skifterettens tidsplan K-1342-11-M P-8-13
 20140620 Østre Landsrets dom i Omstødelsessagen
 20120926 Kasper Westberg Processkrift A Sag K 1342-11E
 Bilag 1_6
 Bilag fra Bo Lauritzen
 Bilag KWE-E Artikel i Jyllands-Posten 31 august 2013 Andelshavere fanget i gældsfælde
 Bilag KWE-F
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 31. januar 2015 af admin. ADVOKATNÆVNET GENOPTAGER KLAGESAGEN OVER CARSTEN CEUTZ OG BO LAURITZEN
 Advokatnævnet har besluttet at genoptage klagesagen over advokaterne Carsten Ceutz og Bo Lauritsen, som holdt hemmelige møder med skifteretsdommer Torben Kuld Hansen. Højesteret fandt Kuld Hansen inhabil i sager om insolvente andelsboligforeninger, mens Advokatnævnet på det helt samme grundlag frikendte de to advokater for overtrædelse af de advokatetiske regler.
 Det er helt ekstraordinært at Advokatnævnet genoptager behandlingen af en sag. Advokatnævnets nye afgørelse forventes klar i løbet af 3 – 9 måneder.
 Dokumenterne i sagen kan læses nedenfor. Advokatnævn – 1. kendelse, som frikendte Lauritzen og Ceutz
 Ugeskrift for retsvæsen – H. K. 24. juni 2014 i sag 74 – 2014 – S45C-314081909420 (2)
 Fornyet klage over Bo Lauritzen
 Fornyet klage over Carsten Ceutz
 Advokatnævnet skriver til Bo Lauritzen – enslydende brev fremsendt til Carsten Ceutz
 Følgebrev fra Bo Lauritzenbr
 KWs bemærkninger til Bo Lauritzen
 Sø- og Handelsrettens videre behandling af A/B Klostergårdens konurssag
 Ceutz 1. genmæle i 2. runde
 KW 1. genmæle i Ceutz klagen
 KW korrigrer sin skrivelse af 11. september
 Ceutz – 11 09 2014 – Brev til Advokatnævnet
 KW går i rette med Ceutz brev af 11. september
 Ceutz 31.10.2014 – Indlæg til Advokatnævnet
 Bilag E-H
 KW final – 13.11.2014
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 24. november 2014 af admin. A/B KÆRSKIFTET UNDER REKONSTRUKTION
 Andelshaverne i A/B Kærskiftet under rekonstruktion, 2500 Valby, er indkaldt til informationsmøde fredag den 21. november 2014.
 Rekonstruktionsplanen indebærer bl.a.
 – at boligafgiften skal stige 5 % årligt i de næste mange år,
 – at der skal ske yderligere gældsætning
 – og at egenkapitalen/andelsværdien fortsat er negativ.
 Den øgede gældsætning sker ved at andelsboligforeningen låner penge af sin bank for at kunne tilbagebetale den gæld man har til banken. Deraf behovet for at hæve boligafgiften med 5% hvert år.
 Den gennemsnitlige boligafgift vil stige fra ca. 184.000 kr. årligt i 2014/15 til 223.000 kr. i 2018/19, svarende til en stigning fra 15.315 kr./måned til 18.618 kr./måned.
 Huslejen for andelboligforeningens lejere er 121.000 kr. om året eller 10.105 kr. om måneden. I budgettet kalkuleres med en årlig husleje for lejerne i 2018/19 på 131.000 kr. eller 10.929 kr. pr. måned.
 Udviklingen i boligafgiften afhænger af, hvornå og hvordan stigningen sætter ind, eksempelvis sådan:
 År/Boligafgift/Årlig stigning
 2014 184.000
 2015 193.200 9.200
 2016 202.860 9.660
 2017 213.003 10.143
 2018 223.653 10.650
 2019 234.836 11.183
 Rekonstruktionsplanen skal vedtages af andelsboligforeningens generalforsamling. Forkastes rekonstruktionsplanen, overgår foreningen til konkursbehandling.
 Andelshaverne har besluttet at lade sig råde af Jydske Banks advokat, Andreas Kærsgaard Mylin.
 Advokatens informationsbrev indeholder forskellige oplysninger, som uden forbehold angives at være retsstillingen på området. I bedste fald er oplysningerne tvivlsomme og nogle er formentlig forkerte. Herunder oplysninger om retten til at opkræve leje af forbedringer lavet af andelshaverene og retten til at kræve nyt depositum og forudbetalt leje. Derudover er det heller ikke afklaret hvornår man bliver lejer.
 Andelshaverne skal derfor sikre sig uafhængig juridisk rådgivening og ikke lade sig råde af bankens advokat, således at de selv har et grundlag for at vurdere, hvad der vil være det bedste for dem som andelshavere – at stemme for rekonstruktionsforslaget eller at forkaste det.
 Når andelshaverne skal vurdere rekonstruktionsplanen, skal de fundamentalt set træffe et valg mellem at leje en lejlighed i bebyggelsen eller at beslutte sig for at købe den gældstyngede andelsboligforeningen én gang til.
 Advokaten henviser bl.a. til Borgerretshjælpen i Valby og Københavns Retshjælp for yderligere rådgivning.
 Accura-19-11-20140001
 Notat vedr. AB’s retsstilling i tilf. a konkurs – 2014-11-18
 Informationsskrivelse fra RSM plus – 2014-11-18
 Valuarvurdering – 2014-10-31
 Saldospecifikation – 2014-11-19
 Indkladelse til informationsmøde fra Accura – 2014-11-18
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 21. november 2014 af admin. Indlægsnavigation