type: other

text:
Funktionærloven, aktieoptioner, ferieloven
 Funktionærerne havde krav på forholdsmæssig fordeling af optioner som ikke blev tildelt på grund af opsigelse, samt at værdien af optionerne udgjorde en ferieberettiget andel af lønnen, men værdien af optionerne på tildelingstidspunktet blev anset for at være 0 (dissens).
 Dom i sagerne F-21-02 og F-22-02 og F-23-02
 Hovedspørgsmålet i disse funktionærsager er krav om feriepenge af aktieoptioners værdi på tildelingstidspunktet. Afgørelsen vedrører også krav om forholdsmæssig tildeling af aktieoptioner, som ikke blev tildelt på grund af, at ansættelsesforholdet var ophørt. Yderligere behandles spørgsmål om erstatning for et ugyldigt vilkår om udnyttelse af modnede aktieoptioner indenfor en særskilt tidsfrist efter fratrædelse, indregning af værdien af aktieoptioner i lovbestemt såvel som aftalt fratrædelsesgodtgørelse og krav om fuld udnyttelse af en aftalt opsparingsordning, som gav adgang til køb af aktieoptioner med rabat.
 Sagerne er anlagt den 11. juli 2002 ved retten i Lyngby og i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1, 2 og 3 henvist til Sø- og Handelsretten.
 Ingeniørforeningen i Danmark har nedlagt følgende påstande som mandatar for
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at A er berettiget til at udnytte 2.700 aktieoptioner inden optionernes ordinære udløbsdato på de på tildelingstidspunktet gældende vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse er betinget af ansættelse på udnyttelsestidspunktet, og at Intel Denmark ApS er forpligtet til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til at erstatte A det tab, A har lidt ved at blive frataget muligheden for at udnytte tildelte aktieoptioner indtil optionernes ordinære udløbsdato på de på tildelingstidspunktet i øvrigt gældende vilkår, principalt fastsat som forskellen mellem udnyttelseskursen og markedsaktiekursen på det tidspunkt, hvor A indenfor den
 ordinære udnyttelsesperiode bindende giver meddelelse om et udnyttelsestidspunkt, subsidiært et lavere beløb efter rettens skøn, at forrente med procesrente principalt fra sagens anlæg, subsidiært fra det tidspunkt, hvor optionerne ville have været udnyttet.
 Påstand 2  erstatning for uudnyttede aktieoptioner Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at A er berettiget til - mod erlæggelse af den ved udnyttelsen heraf allerede opnåede gevinst - at oppebære værdien af de 10.200 optioner, som A inden den 31. marts 2002 udnyttede, opgjort som forskellen mellem udnyttelseskursen og markedsaktiekursen på det tidspunkt, hvor A inden for den ordinære udnyttelsesperiode bindende giver meddelelse om et udnyttelsestidspunkt, subsidiært et lavere beløb efter rettens skøn, at forrente med procesrente principalt fra sagens anlæg, subsidiært fra det tidspunkt, hvor optionerne ville have været udnyttet.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at A er berettiget til med virkning fra april 2003 at få tildelt 450 aktieoptioner på de for sådanne tildelinger normale vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse er betinget af ansættelse på udnyttelsestidspunktet, at A er berettiget til at udnytte samtlige disse aktieoptioner i perioden frem til optionernes ordinære udløbsdato, og
 at Intel Denmark ApS er forpligtet til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til at erstatte A det tab, A har lidt ved at blive frataget muligheden for at få tildelt og udnytte 450 aktieoptioner indtil optionernes ordinære udløbsdato på de for sådanne tildelinger normale vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse er betinget af ansættelse på udnyttelsestidspunktet, principalt fastsat som forskellen mellem udnyttelseskurs og markedsaktiekurs på det tidspunkt, hvor A inden for den ordinære udnyttelsesperiode bindende giver meddelelse om et udnyttelsestidspunkt, subsidiært et lavere beløb efter rettens skøn, at forrente med procesrente principalt fra sagens anlæg, subsidiært det tidspunkt, hvor optionerne ville have været udnyttet.
 Intel Denmark ApS tilpligtes til A at betale 2.422,09 kr. med procesrente fra den 31. maj 2001 samt til A, subsidiært til Ferie-Konto at indbetale 86.519,92 kr. med tillæg af procesrente af 83.032,63,75 kr. fra den 1. april 2002, og af 3.487,29 kr. fra den 1. april 2004.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til A at betale ferietillæg af værdien på tildelingstidspunktet af 975 stk. aktieoptioner tildelt i 2000 samt til A, subsidiært til FerieKonto, at indbetale feriegodtgørelse af værdien på tildelingstids-unktet af 3.900 stk. aktieoptioner tildelt i april 2001, 2.700 stk. aktieoptioner i oktober 2001 og 450 aktieoptioner tildelt i 2003.
 Intel Denmark ApS tilpligtes til A at betale 4.158,38 kr. med tillæg af procesrente fra den 31. maj 2002 samt til A, subsidiært til FerieKonto, at indbetale 34.540,17 kr. med tillæg af procesrente af 31.052,88 kr. fra den 1. april 2002, og af 3.487,29 kr. fra den 1. april 2004.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til til A at betale As krav på ferietillæg af værdien på tildelingstids-punktet af 3.900 stk. aktieoptioner tildelt i 2001 samt til A, subsidiært til Feriekonto at indbetale feriegodtgørelse af værdien på tildelingstidspunktet af 2.700 stk. aktieoptioner tildelt i 2001 og 450 aktieoptioner tildelt i 2003.
 Påstand 5  fratrædelsesgodtgørelse i henhold til funktionærlovens § 2 a
 Intel Denmark ApS tilpligtes til A at betale 55.355,08 kr. med tillæg af procesrente fra den 28. februar 2002.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at værdien af aktieoptionerne indgår i beregningen af As krav på fratrædelsesgodtgørelse i medfør af funktionærlovens § 2a, samt at anerkende at være forpligtet til at betale procesrente heraf fra sagens anlæg.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at værdien af aktieoptionerne indgår i beregningen af As krav på fratrædelsesgodt-gørelse, aftalt i forbindelse med ansættelsen hos Cray Communications A/S samt at anerkende at være forpligtet til at betale procesrente heraf fra sagens anlæg.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at I er berettiget til med virkning fra den 10. april 2001 at få tildelt 2.150 aktieoptioner og med virkning fra den 31. oktober 2001 at få tildelt 405 aktieoptioner på de for sådanne tildelinger normale vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse er betinget af ansættelse på udnyttelsestidspunktet, at I er berettiget til at udnytte
 samtlige disse aktieoptioner i perioden frem til optionernes ordinære udløbsdato, samt at Intel Denmark ApS er forpligtet til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til at erstatte I det tab, I har lidt ved at blive frataget muligheden for at få tildelt og udnytte 2.550 aktieoptioner indtil optionernes ordinære udløbsdato, på de for sådanne tildelinger normale vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse er betinget af ansættelse på udnyttelsestidspunktet, principalt fastsat som forskellen mellem udnyttelseskurs og markedsaktiekurs på det tidspunkt, hvor I inden for den ordinære udnyttelsesperiode bindende giver med delelse om et udnyttelsestidspunkt, subsidiært et lavere beløb efter rettens skøn, at forrente med procesrente principalt fra sagens anlæg, subsidiært det tidspunkt, hvor optionerne ville have været udnyttet.
 Intel Denmark ApS tilpligtes til I, subsidiært Arbejdsmarkedets Feriefond, at betale 12.757,28 kr. med tillæg af procesrente fra den 31. maj 2000, subsidiært fra indgivelse af processkrift 5 den 29. marts 2005, samt til I, subsidiært til FerieKonto, at indbetale 72.534,55 kr. med tillæg af procesrente af 39.699,67 kr. fra den 1. april 2001, samt af 32.834,88 kr. fra den 1. april 2002.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til til I, subsidiært Arbejdsmarkedets Feriefond, at betale ferietillæg af værdien på tildelingstidspunktet af 5.400 stk. aktieoptioner tildelt i 1999 samt til I, subsidiært til FerieKonto, at indbetale feriegodtgørelse af værdien på tildelingstidspunktet af 1.350 stk. aktieoptioner tildelt i 2000 og 2.555 stk. aktieoptioner tildelt i
 Intel Denmark ApS tilpligtes til I at betale 3.175,97 kr. med tillæg af procesrente fra den 31. maj 2001, samt til I, subsidiært til FerieKonto, at indbetale 32.834,88 kr. med tillæg af procesrente fra den 1. april 2002.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til til I at betale Is krav på ferietillæg af værdien på tildelingstidspunktet af 1.350 stk. aktieoptioner tildelt i 2000 samt til I, subsidiært til FerieKonto, at indbetale feriegodtgørelse af værdien på tildelingstidspunktet af 2.555 stk. aktieoptioner tildelt i 2001.
 I har ved domsforhandlingens begyndelse ændret den principale og subsidiære påstand 3, således at der vedrørende beløbet 112.757,28 kr. i den principale påstand og for så vidt angår aktieoptionerne tildelt i 1999 i den subsidiære påstand er tilføjet:" subsidiært Arbejdsmarkedets Feriefond", idet der ikke foreligger en transporterklæring til I for så vidt angår krav om ferietillæg. Efter det oplyste foreligger der sådanne erklæringer i tilsvarende sager, som afventer resultatet af denne sag.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at H er berettiget til at udnytte 1.750 aktieoptioner inden optionernes ordinære udløbsdato på de på tildelingstidspunktet gældende vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse er betinget af ansættelse på udnyttelsestidspunktet, og at Intel Denmark ApS er forpligtet til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til at erstatte H det tab, H har lidt ved at blive frataget muligheden for at udnytte tildelte aktieoptioner indtil optionernes ordinære udløbsdato på de på tildelingstidspunktet i øvrigt gældende vilkår, principalt fastsat som forskellen mellem udnyttelseskursen og markedsaktiekursen på det tidspunkt, hvor H indenfor
 den ordinære udnyttelsesperiode bindende giver meddelelse om et udnyttelsestidspunkt, subsidiært et lavere beløb efter rettens skøn, at forrente med procesrente principalt fra sagens anlæg, subsidiært fra det tidspunkt, hvor optionerne ville have været udnyttet.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at H er berettiget til - mod erlæggelse af den ved udnyttelsen heraf allerede opnåede gevinst - at oppebære værdien af de 3.800 optioner, som H inden den 31. marts 2002 udnyttede, opgjort som forskellen mellem udnyttelseskursen og markedsaktiekursen på det tidspunkt, hvor H inden for den ordinære udnyttelsesperiode bindende giver meddelelse om et udnyttelsestidspunkt, subsidiært et lavere beløb efter rettens skøn, at forrente med procesrente principalt fra sagens anlæg, subsidiært fra det tidspunkt, hvor optionerne ville have været udnyttet.
 Intel Denmark ApS tilpligtes til H at betale 2.608,41 kr. med procesrente fra den 31. mal 2001 samt til H, subsidiært til Ferie-Konto, at indbetale 45.330,00 kr. med tillæg af procesrente fra den 1. april 2002.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til til H at betale ferietillæg af værdien på tildelingstidspunktet af 1.050 stk. aktieoptioner tildelt i 2000 samt til H, subsidiært til FerieKonto, at indbetale feriegodtgørelse af værdien på tildelingstidspunktet af 2.100 stk. aktieoptioner tildelt i 2001 og 1.750 aktieoptioner tildelt i 2002.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til til H at betale Hs krav på ferietillæg af værdien på tildelingstids-punktet af 2.100 stk. aktieoptioner tildelt i 2001 samt til H, subsidiært til FerieKonto, at indbetale feriegodtgørelse af værdien på tildelingstidspunktet af 1.750 aktieoptioner tildelt i 2002.
 Intel Denmark ApS tilpligtes til H, subsidiært til FerieKonto, at betale 2.109,48 kr. med tillæg af procesrente fra den 31. maj 2002.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at betale til H 5.636,37 kr. med tillæg af procesrente fra den 28. februar 2002, subsidiært fra sagens anlæg, samt tilpligtes principalt til H, subsidiært til FerieKonto, at betale 704,55 kr. med tillæg af procesrente fra sagens anlæg.
 Intel Denmark ApS har nedlagt følgende påstande
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at A er berettiget til at udnytte 2.250 aktieoptioner på de på tildelingstidspunktet fastsatte vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelsen er betinget af As ansættelse på udnyttelsestidspunktet, og at Intel Denmark ApS er forpligtet til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at A er berettiget til at udnytte 10.200 aktieoptioner inden optionernes ordinære udløbsdato på de på tildelingstidspunktet fastsatte vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelsen er betinget af As ansættelse på udnyttelsestidspunktet, mod at A inden 14 dage fra dommens afsigelse betaler forskellen mellem udnyttelseskursen og tildelingskursen på 926.910,36 kr. (bilag 29) modtaget i forbindelse med, at A oprindeligt udnyttede optionerne den 15. maj 2002.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at A er berettiget til at udnytte 375 aktieoptioner på de på tildelingstidspunktet fastsatte vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelsen er betinget af As ansættelse på udnyttelsestidspunktet, og at Intel Danmark ApS er forpligtet til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at I er berettiget til at udnytte 2.150 aktieoptioner på de på tildelingstidspunktet fastsatte vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelsen er betinget af Is ansættelse på udnyttelsestidspunktet, og at Intel Denmark ApS er forpligtet til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at H er berettiget til at udnytte 1.167 aktieoptioner på de på tildelingstidspunktet fastsatte vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelsen er betinget af Hs ansættelse på udnyttelsestidspunktet, og at Intel Denmark ApS er forpligtet til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at H er berettiget til at udnytte 3.800 aktieoptioner inden optionernes ordinære udløbsdato på de på tildelingstidspunktet fastsatte vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnytt elsen er betinget af Hs ansættelse på udnyttelsestidspunktet, mod at H inden 14 dage fra dommens afsigelse betaler forskellen mellem udnyttelseskursen og tildelingskursen på 22.787,46 USD (bilag 24) modtaget i forbindelse med, at H oprindeligt udnyttede optionerne den 25. marts
 Præsentation af sagens parter og udviklingen efter sagens anlæg Det amerikanske selskab Intel Corporation Inc. købte i 1997 et dansk aktieselskab, der var stiftet den 1. januar 1985, og i perioden 4. august 1993 til 6. september 1999 havde navnet Cray Communications A/S, hvorefter det skiftede navn til Case Technology A/S og endelig til Intel Denmark ApS den 22. april
 De tre sagsøgere, A, I og H (herefter funktionærerne) var alle ansat i Intel, men A var oprindeligt blevet ansat af Cray Communications A/S, og I fulgte med, da Intel købte Olicom A/S. I juni 2001 meddelte Intel, at man ville begrænse aktivitetsniveauet i Danmark og varslede afskedigelse af et større antal medarbejdere. Der blev opsagt 250-300 personer.
 Sagens spørgsmål vedrører det aktieoptionsprogram  Intel Stock Option Program  som funktionærerne ved ansættelsen i Intel blev omfattet af. Optionsprogrammet har i sager med andre medarbejdere været genstand for domstolsprøvelse, og Højesteret afgjorde den 23. november 2004 (Intel sagen  UfR 2005.671 H), at medarbejderne ved fratrædelsen ikke kunne fratages tildelte optioner, og at en betingelse om, at modnede optioner skulle udnyttes inden 90 dage efter fratrædelsen, var ugyldig. Endvidere kunne medarbejdernes krav rettes mod Intel, uanset at optionerne vedrørte aktier i moderselskabet Intel Corporation Inc.
 Efter Højesterets afgørelse har Intel opfyldt tilsvarende krav fremsat under disse sager, hvorefter funktionærerne har frafaldet påstandene herom.
 Der er fortsat uenighed om, hvorvidt og hvordan der skal beregnes feriepenge af aktieoptionernes værdi, om aktieoptionernes værdi skal medtages ved beregning af fratrædelsesgodtgørelse, og om der skal ske yderligere forholdsmæssig tildeling af aktieoptioner. Der er også uenighed om erstatningsansvaret for, at vilkåret om, at optioner skulle udnyttes inden 90 dage efter fratrædelse, var ugyldigt.
 Det fremgår af Intels aktieoptions prospekt af 17. juli 1997 om formålet med optionsplanen: "for the benefit of non-officer employees of Intel Corporation ... The purpose of the 1997 Plan is to advance the interests of Intel by stimulating the efforts of non-officer employees on behalf Intel and heightening the desire of the non-officer employees to continue in the employment of Intel." Optionsplanen omfattede næsten samtlige ansatte. Den nærmere administration af ordningen og tildeling af aktieoptioner er oversat og gengivet i UfR 2005 side 671H, hvoraf uddrag citeres i det følgende:
 Ordningen administreres af Bestyrelsen og/eller et Udvalg nedsat af Intels Bestyrelse. Bestyrelsen skal besætte ledige stillinger samt afskedige eller udpege Udvalgets medlemmer. Uanset ovenstående og medmindre andet fastlægges af Bestyrelsen, kan Udvalget udpege et eller flere særlige udvalg (»Underudvalg«), der består af et eller flere bestyrelsesmedlemmer i Intel (det kan, men ikke skal være medlemmer af Udvalget) og må delegere beføjelsen til at tilde le optioner til Deltagere, jf. pkt. 5 nedenfor, til at fastlægge vilkår for optio nerne og/eller til helt eller delvist at administrere Ordningen til sådanne Underudvalg. Enhver handling, der foretages af et Underudvalg inden for beføjelsens rammer, anses for at være foretaget af Udvalget. Udvalget skal handle i overensstemmelse med en flertalsafgørelse eller skriftlig samtykke fra et flertal af dets medlemmer.
 Med forbehold af udtrykkelige bestemmelser i 1997-ordningen er Udvalget bemyndiget til at foretage alt, hvad Udvalget finder nødvendigt og hensigtsmæssigt i forbindelse med administration af Ordningen, herunder men ikke begrænset til: (a) at foreskrive, ændre samt ophæve regler vedrørende Ordningen samt definere udtryk, der ikke ellers er defineret i Ordningen, (b) at fastlægge, hvem der er Deltagere, hvilke Deltagere der skal tildeles en option i henhold til Ordningen samt tidspunktet for tildeling af optionen, (c) at fastsætte antallet af Ordinære Aktier, der omfattes af en option, samt disse aktiers udnyttelseskurs eller købspris, (d) at fastlægge samt verificere i hvilket omfang betingelserne for en options udnyttelse er opfyldt, (e) at frafalde betingelser for og/eller fremskynde en options udnyttelse, enten automatisk når en specifik begivenhed indtræffer (herunder i forbindelse med ejerskifte i Selskabet) eller i øvrigt efter Udvalgets skøn, (f) at fastlægge samt ændre vilkårene for tildeling af optioner i henhold til Ordningen (der ikke nødvendigvis er enslydende), (g) at fastlægge i hvilket omfang der skal ske reguleringer i overensstemmelse med Ordningens pkt. 8, og (h) at fortolke Ordningen, eventuelle regler, der følger af Ord-ningen samt vilkår for optioner, der tildeles i henhold til Ordningen, samt loyalt at gøre undtagelser til fordel for Selskabet.
 Udvalgets beslutninger, afgørelser og fortolkninger vedrørende Ordningen, regler, der følger af Ordningen samt vilkårene for optioner, der tildeles i henhold til Ordningen, har bindende og endelig virkning for alle Deltagere og optionsindehavere. Udvalget skal efter eget skøn tage de forhold i betragtning, som Udvalget finder relevante for at kunne træffe en beslutning eller fortolke
 Ordningen, herunder anbefalinger og råd fra ledende medarbejdere eller andre medarbejdere i Selskabet eller advokater, konsulenter og revisorer, som Udvalget måtte engagere.
 Enhver person, der er ansat i Selskabet (en Deltager), kan komme i betragtning ved tildeling af optioner ifølge nærværende Ordning, medmindre den pågældende person er »ledende medarbejder« eller »bestyrelsesmedlem«
 Optioner kan til enhver tid tildeles forud for Ordningens ophør til de af Udvalget udvalgte Deltagere . . . En optionsindehaver har ikke rettigheder som aktionær, før der udstedes aktier til ham eller hende. Optioner, der er tildelt i henhold til Ordningen er ikke nødvendigvis identiske, men alle optioner er underlagt følgende vilkår:
 (a) Kurs. Udnyttelseskursen for hver option fastsættes af Udvalget. Udnyttelseskursen må ikke være mindre end aktiernes rimelige markedsværdi på tildelingstidspunktet. Udnyttelseskursen skal betales fuldt ud ved udnyttelse. (b) Optionens løbetid, udnyttelse eller bortfald: Hver option skal udnyttes efter Udvalgets nærmere bestemmelse. Optionen bortfalder dog senest 10 år
 efter tildelingstidspunktet. Optionen får virkning fra det tidspunkt, hvor den tildeles.
 (d) Betingelser og begrænsninger for værdipapirer omfattet af optioner: Udvalget kan bestemme, at der skal gælde yderligere betingelser eller bestemmelser for Ordinære Aktier der udstedes ved udnyttelse af en option som nærmere angivet af Udvalget forud for udnyttelse af optionen, herunder betingelser for modning eller omsættelighed, bestemmelser vedrørende bortfald
 eller tilbagekøb samt betalingsmåden for aktier udstedt ved udnyttelse (herunder faktisk aflevering af Ordinære Aktier, som Deltageren allerede ejer).
 (e) Overdragelse: Medmindre Udvalget træffer anden beslutning og i overensstemmelse med de af Udvalget fastsatte procedurer, kan optioner kun overdrages ved:
 De i pkt. 6 (e) angivne personer benævnes »Tilladte Erhververe«.
 Optioner kan kun overdrages, hvis optionerne kan udnyttes på overdragelsestidspunktet. En såkaldt overdragelse eller behæftelse, der ikke er omfattet af (1) og (2) ovenfor, er ugyldig og kan ikke håndhæves over for Selskabet. (f) Annullering af option: Udvalget kan til enhver tid forud for en options udnyttelse med Deltagerens samtykke annullere en option, der tidligere er tildelt, og kan efter eget skøn erstatte den annullerede option med en option til en anden pris, af en anden type og på andre vilkår eller andre beløb."
 Den 27. januar 1999 offentliggjorde Intel et 1:2 aktiesplit. Aktiesplittet er beskrevet i et tillæg til prospektet dateret 14. april 1999. Det fremgår heraf, at det antal aktier, som kan udstedes i henhold til aktieoptionsordningen for 1997, i forbindelse med aktiesplittet er ændret fra 130.000.000 til 260.000.000. Tillægget indeholdt på bagsiden følgende tekst:
 Du tildeles hermed en aktieoption i henhold til Intels aktieoptionsordning af 1997 og har modtaget beskrivelse af aktieoptions-ordningen. Vi gør dog opmærksom på, at Intel forbeholder sig ret til at ændre eller opsige aktieoptionsordningen til enhver tid, samt at tildeling af en option i et givent år eller på et givent tidspunkt ikke på nogen måde forpligter Intel til at tildele dig optio-
 ner fremover eller for et bestemt beløb. Du skal derfor være opmærksom på, at tildelingen sker efter Intels skøn og ikke anses for at udgøre en del af dit normale eller forventede vederlag med forbehold for fratrædelsesgodtgørelse eller lignende betaling.«
 Der blev udsendt Notice of Grant til de personer der fik tildelt optioner, jf. nærmere nedenfor. Vilkårene for optionstildelingen var beskrevet i en optionsaftale, hvoraf fremgår (i oversættelse):
 Med forbehold af Aftalens pkt. 4 kan medarbejderen, såfremt ansættelsesforholdet bringes til ophør af andre årsager end død, Uarbejdsdygtighed (defineret nedenfor), Pension (defineret nedenfor) eller opsigelse som følge af grov misligholdelse, inden 90 kalenderdage efter fratræden udnytte optionen i det omfang, optionen var modnet ved fratræden. Optionen bortfalder på den 90. dag i det omfang, den ikke er blevet udnyttet.
 Ved ansættelsen af en medarbejder blev vedkommende indstillet til en portion aktieoptioner (new hire stock). Et eksempel på meddelelse herom - Notice ofgrant - er gengivet i UfR 2005.671H:
 The Intel Stock Benefits Administration team is providing this Notice of Grant for Intel Corporation Stock Options that have been granted to you. The following includes important information you should retain for your records.
 Please Note: The total number of Common Shares granted and option price per share reflect all stock splits that have occurred up to the date of this Notice.
 These options are granted under and governed by the terms of the Intel Corporation Stock Option Plan, along with the standard Terms and Conditions. Both documents are enclosed for your reference. Please read them and retain them for your future reference."
 Your Notice of Grant reflects the details about your option granted to buy Intel Corporation stock for this particular grant. This notice states the grant date, the number of shares granted, the option price, the vesting schedule, and the expiration date. Please keep your grant notice for future reference.
 Non-Qualified Options - Options that are taxable upon exercise in the United States. Other countries tax rules may differ.
 Option Price - Also referred to as the grant price or the exercise price; the price you pay per share when you exercise your options. The option price is the average of the high and low market price of the stock - the FMV - on the grant date.
 Notice of grant vedrørende new hire stock var generelt systematiseret således, at en delmæng modnede (vested) hvert år, dog således at samtlige optioner i tildelingen udløb efter for eksem. Udover new hire stock blev der årligt indstillet tildeling af optioner (new stock). Et eksempel på cal" optioner i april 2000 er gengivet i UfR 2005.671H:
 You have been rated Successful and your trend is Equal relative to your peers. Your job grad Effective 1st April 2000 your com-pensation package will be as follows:
 Your annual target full-time T-Cash positions you within Q 3 of the pay-range for your grade
 You have been recommended for a B player stock option grant as follows subject to the proval:
 Meddelelse angik hovedsageligt lønindplacering og lønstigning i forbindelse med en vurdering a tater og succes. Samtidig indstilledes medarbejderen til et antal optioner. Som regel modtog m som den danske ledelse indstillede, men den endelige afgørelsen blev truffet af Intel Corporat 2005.671H:
 Til kompensation for optioner der viste sig ufordelagtige på grund af kursudviklingen, blev der i 20 ling af optioner (»Falcon optioner«). Af præsentationen af Falcon-tildelingen fremgår bl.a.: »The Special 2001 Stock Option Grant Program reflects Intel's commitment to rewarding employee employees with an additional opportunity to benefit from potential increases in Intel's stock price.
 Ifølge en meddelelse af den 3. april 2001 fra Craig Barrett, president og CEO i Intel, blev den appreciation of your continued hard work, diligence, and commitment to our success. We hop our commitment to rewarding employees over the long term is unwavering". Optionerne blev g modtaget optioner i perioden december 1998 til februar 2001 med en tildelingskurs over 30 US
 tioner med de højeste kurser, modtog en forholdsmæssig større andel af de ekstra optioner. D rede i 2002 og 2003.
 Intel har oplyst, at den ordinære tildeling af optioner i april 2002 blev fremrykket til oktober må at kursen var meget lav og dermed fordelagtig for medarbejderne. I april 2002 fandt alene en m
 Intel Corporation tilbød medarbejderne frivilligt at deltage i en Stock Participation Plan (SPP), ner til 85 % af markedsværdien ved opsparing af mellem 2 og 10 % af lønnen over en periode ansættelse, og ved fratræden ville det opsparede beløb blive tilbagebetalt.
 Intels aktieoptioner er omfattet af ligningslovens § 28. Ifølge et notat om Intel 1997-aktieoptionsplanen, udarbejdet af Ernst & Young den 28. august 1997, udskydes beskatningen af optionerne til det tidspunkt, hvor medarbejderen udnytter sin option. Den skattepligtige gevinst medregnes til den personlige indkomst, men uden at der svares arbejdsmarkedsbidrag. Medarbejderen har ansvaret for at angive gevinsten ved udnyttelsen af optionen til skattemyndighederne ved at opgøre et beløb svarende til forskellen mellem aktuel markedsværdi og udnyttelsesprisen. Aktieavance ved salg af aktierne er skattepligtig kapitalindkomst og opgøres i forhold til markedskursen på udnyttelsestidspunktet.
 Funktionærernes ansættelse, fratrædelse og tildeling/krav på optioner
 A blev pr. 1. januar 1996 ansat i Cray Communications A/S som SW-udviklingsingeniør og omfattet af funktionærloven. Aftalen indeholdt blandt andet en bonusordning knyttet til selskabets overskud og en særskilt fratrædelsesgodtgørelse udgørende månedslønnen på opsigelsestidspunktet gange det antal perioder af 6 måneder, hvor han uafbrudt havde været i selskabet som bonusberettiget medarbejder, dog maksimalt 18 måneder. Det var aftalt, at der ikke skulle beregnes feriepenge af godtgør-elsen. A havde opnået ret til 18 måneders fratrædelsesgodtgørelse, da han fratrådte sin stilling hos Intel.
 Af et tillæg af 7. januar 1997 til ansættelseskontrakten for A, som ville være gældende, såfremt Case Technology A/S blev Intel, fremgår:
 "...the bonus program for you and your colleagues will be changed to the standard Intel bonus programs as applied world wide. As explained, the standard Intel compensation program consists of five primary elements:
 Månedsløn og bonusmål var nærmere beskrevet i tillægget, som også indeholdt "Recommended Intel Stock Options", hvor 1.275 aktieoptioner til modning over de kommende 5 år med henholdsvis 150, 200, 300, 300 og 325 optioner årligt blev indstillet til godkendelse af Intel Stock Commitee. Den 4. februar 1997 bekræftede Intel tillægget til ansættelseskontrakten og angav "job title: software engineer" og "job grade: MS 8".
 Under henvisning til nedskæringerne hos Intel blev A opsagt den 20. august 2001 til fratrædelse den 28. februar 2002 og fritstillet fra den 1. september 2001. Fratrædelsesgodtgørelse var opgjort til 1 måned i henhold til funktionærlovens § 2 a og 18 måneder i henhold til kontrakt (lump-sum) samt et engangsbeløb på 80.000 kr. Intel meddelte, at ikke udnyttede modnede aktieoptioner kunne udnyttes senest 89 dage efter fratrædelsen, og at ikke modnede optioner bortfaldt.
 A solgte sine modnede optioner efter fratrædelsen. Gevinsten herved udgjorde 926.910,36 kr.
 A har krævet tildeling af 2.700 optioner i 2002. Til sammenligning hermed fik A ifølge opgørelsen i sagens bilag 35 tildelt 975 optioner i 2000 og 3.900 optioner i 2001. I forhold hertil har Intel subsidiært gjort gældende, at da tildelingsperioden gik fra april til april, og da A fratrådte ultimo februar måned 2002, kan kravet for 2002 under alle omstændigheder ikke overstige 10/12 eller 2.250 optioner, hvis tildeling anses for bagudrettet. Det er uden betydning herfor, at tildelingen i april måned 2002 blev fremrykket til oktober måned 2001.
 A har yderligere gjort krav på 450 optioner vedrørende tildelingen i 2003 for den periode, han var ansat i 2002.
 Is ansættelsesvilkår ved overgangen fra Olicom A/S til Intel fremgår af en aftale af 23. september 1999. I fik ved ansættelsen tildelt 2.700 optioner til modning over de kommende 5 fem år.
 I opsagde ansættelsesforholdet den 27. februar 2001 til fratrædelse den 31. marts 2001.
 I har krævet tildeling af 2.150 optioner i 2001 og 405 optioner i 2002. Til sammenligning hermed fik I tildelt 5.400 optioner i 1999 og 1.350 optioner i 2000. I forhold hertil har Intel subsidiært gjort gældende, at da tildelingsperioden gik fra april til april, og da I fratrådte ultimo marts måned 2001, kan kravet vedrørende april måned 2001 kun tages til følge, hvis retten finder, at ordningen var bagudrettet. I 2002 (oktober måned 2001) er der ikke krav på noget, og i givet fald kan et sådant krav ikke overstige 3/12 eller 338 optioner, såfremt tildelingen anses for bagudrettet. Det er uden betydning, at tildelingen i april måned 2002 blev fremrykket til oktober måned 2001.
 Ved ansættelseskontrakt med ikrafttræden den 1. august 1997 blev H ansat i Intel. Det fremgår af punkt 3.5, at Intel inviterede H til at tage del i "virksomhedens succes" gennem Intel Stock Option Plan: "Therefore, we are pleased to recommend you for a grant of 650 stock options as follows...". De 650 optioner varfordelt til modning over de kommende 5 år med et stigende antal hvert år. Endvidere omtales et aktiesplit, som betød en fordobling af antallet af optioner.
 Ved brev af 20. august 2001 opsagde Intel ansættelsesforholdet under henvisning til den annoncerede nedskæring. Fratrædelsesdatoen var den 31. december 2001, men H blev fritstillet den 1. september 2001. Det fremgik af opsigelsen, at
 H kunne udnytte modnede optioner senest 89 dage efter fratrædelsen, og at ikke modnede optioner bortfaldt. Intel oplyste, at H kunne deltage i SPP, så længe han var på lønningslisten hos Intel, og at det opsparede/overskydende beløb ville blive udbetalt med sidste lønudbetaling. Indbetalingen til SPP fortsatte med 4.179,44 kr. om måneden til og med november måned 2001, og med lønnen for december måned 2001 blev opsparet SPP udbetalt med 16.897,42 kr. H gør under denne sag gældende, at han skulle have haft mulighed for at købe aktieoptioner under SPP-ordningen for det opsparede beløb. Parterne er enige om, at retten til optioner under SPP-ordningen blev anset for skattepligtig lønindkomst af skattemyndighederne.
 H solgte sine modnede optioner efter fratrædelsen, og gevinsten herved udgjorde 22.787,46 USD.
 H har krævet tildeling af 1.750 optioner i 2002. Til sammenligning hermed fik H tildelt 1.050 optioner i 2000 og 2.100 optioner i 2001. I forhold hertil har Intel subsidiært gjort gældende, at da tildelingsperioden gik fra april til april, og H fratrådte ultimo december måned 2001, kan kravet for 2002 under ingen omstændigheder ikke overstige 8/12 eller 1.167 optioner, såfremt tildelingen anses forbagudrettet. Det er uden betydning, at tildelingen i april måned 2002 blev fremrykket til oktober måned 2001
 Værdien af en option på tildelingstidspunktet  Black-Scholes/indre værdi
 Foreningen af Statsautoriserede revisorer udsendte i september 2002 "Regnskabsvejledning 20  Oplysning om aktiebaseret vederlæggelse med egne aktier". Det fremgår heraf, at der i selskabets årsrapport skal redegøres for "Dagsværdi af udstedte optioner pr. balancedagen, herunder en beskrivelse af, hvorledes dagsværdi er opgjort og væsentlige forudsætninger anvendt, herunder opgørelsestidspunkt, løbetid, udbytte og volatilitet". Det fremgår i en note hertil, at "Der findes en række metoder for opgørelse af dagsværdi for optioner. Der er ikke i IAS [International Accounting Standard] taget endelig stilling til, hvilken metode der skal anvendes. I appendiks III er redegjort for tre metoder: Black-Scholes, Minimum Value Approach og indre værdi. Medens der kan argumenteres for brugen af Black-Scholes og Minimum Value Approach, er der generel enighed om, at optionens indre værdi ikke kan benyttes til opgørelse af en options dagsværdi.".
 Af Appendiks III fremgår, at "Black-Scholes modellen benyttes til at beregne dagsværdien af en option. Modellen tager hensyn til forhold som aktiens volatilitet, optionens løbetid og det forventede udbytte". I formlen indgår optionens løbetid i måneder, børskurs på udstedelsestidspunktet, udnyttelseskurs, udbytteafkast, den risikofrie rente og aktiens volatilitet. Det følger videre, at "Brug af formlen må normalt tilpasses forholdene. ... I mangel af bedre anvendes ofte den historiske volatilitet og selskabets seneste udmeldinger om udbytte." Kritikere af modellen anfører ofte, at den ikke kan benyttes, fordi der hersker for stor usik-
 kerhed omkring beregningen, da optionen typisk ikke er omsættelig, da det er umuligt at opgøre aktiens fremtidige volatilitet, og da det fremtidige udbytte ikke kendes. Tilhængere anfører, at selv om der naturgivent knytter sig usikkerhed til opgørelsen af værdien, fordi der ikke er et aktivt marked, giver denne metode det bedste udtryk for en options værdi."
 Regnskabsvejledningen anfører om indre værdi, at "En options værdi efter indre værdi udgør forskellen mellem aktiens børskurs og optionens udnyttelseskurs.
 Den indre værdis metode tager således ikke hensyn til tidsværdien af en option eller volatiliteten. Det antages derfor normalt, at indre værdi ikke kan anvendes som et udtryk for en options dagsværdi."
 Det er oplyst, at et selskab ifølge den amerikanske børslovgivning årligt skal opgøre værdien af aktieoptioner efter Black-Scholes modellen. Dette sker via den såkaldte "Form 10-K". Intel Corporation Inc. redegjorde i Form 10-K vedrørende
 "Pro Forma information The company has elected to follow APB Opinion No. 25, "Accounting for Stock Issued to Employees"," in accounting for its employee stock options because, as discussed below, the alternative fair value accounting provided for under SFAS Nr. 123, "Accounting for Stock-Based Compensation," requires the use of option valuation that were not developed for use in valuating employee stock options. Under APB No. 25, because the exercise price of the company's employee stock option equals the market price of the underlaying stock on the date of grant, no compensation is recognized in the company's financial statements."
 Intel har fremlagt Form 10-K for Siebel Systems Inc. vedrørende 2003, hvor dette selskab bemærker om aktieoptioner til medarbejderne:
 "We account for our employee stock-based compensation plans using the intrinsic value method, as prescribed by APB 25. ...
 An alternative to the intrinsic value method of accounting for stock options is the fair value approach under SFAS 123. We have continued to follow the intrinsic value method of APB 25, as we believe the accounting for stock options under SFAS 123 is highly subjective and does not necessarily reflect the economic substance of an employee stock option. ...
 To better illustrate this disparity between the expense recognized under SFAS 123 and the "realized value" related to a stock option, we have provided the following information related to our stock options granted during 2000. ... In other words, if
 we followed SFAS 123, we would recognize an expense equal to approximately 180 times the benefit received by our employees.
 Craig Barrett udtalte ifølge et manuskript under et foredrag i 2003 følgende: "...the avarage rank-and-file workers at the 100 lagerst Internet-based companies earned an average of 425.000 USD stock option profits between 1994 and 2001. ... A popular reason given for expensing stock options is that it will help solve the problem of corporate corruption. I disagree. The collapse of Enron, WorldCom and others had nothing to do with the issue of stock option expensing  it had to do with scandalous abuses, greed and criminality by top executives who betrayed the public trust. We need to take action to prevent such abuses in the future. Let me outline a plan for comprehensive stock option reform that I believe will help achieve that goal.
 Expensing option using the Black-Scholes technique is inherently inaccurate. In a recent, op ed piece in the Wall Street Journal, I pointed out that using Black-Scholes would have cost Intel over three billion dollars in expenses for options that were underwater, that is, their strike price was below the current market price, and might never be exercised.
 Pat Gurren, Worldwide Compensation & Benfits Manager i Intel Corporaion, afgav i forbindelse med Sø- og Handelsrettens afgørelse i UfR 2005.671H forklaring den 26. juni 2003. Følgende fremgår af en stenografering af hans forklaring: "...
 Intel wants to provide long term retention and reward programmes for employees. We want to have in place programmes that will incentivise employees to stay with the company. ... we want to ensure that pay is not a dissatisfier for our employees. ... we have the interests of employees aligned with the interests of the company in particular shareholders.
 The Stock Participation Plan is a programme where employees contribute up to 10 per cent of their salary from their payroll at their pay period ... After a six month period they can buy shares in Intel Corporation at a discount of at least 15 per cent. ... It is not as retention-orientated as the stock options because once the employee purchases the stock they can take them with them when they leave the company. ... With stock options, what we are trying to do is give employees the right to buy shares in the company at a future time but at a pre-determined price, the pre-determined price being the current fair market value of thtock. The reason we use stock options is that we want to assist in attracting people into the company ... and we want to retain people into the future. This is why we have the stock options vesting or becoming worth money at some point in time in the future.
 ... If employees work hard they contribute to the future success of Intel and they will also participate, like the shareholder, in getting their value back because the stock price goes up.
 Answer: No. ... Because stock options are a retention tool and what we are doing with stock options is we are looking at what is the anticipated contribution of this employee to the company at a point in time in the future and, based on that, we are making a determination on how much of an incentive we want to give that employee to stay with the company. ... Whereas, with salary, basically you are paid your salary for work that you did in the past, stock options are forward looking.
 We grant stock options to 100 per cent of our employees when they join the company ... to create an incentive to get them into the Stock Option Plan, to stay withthe company. We also grant stock options once a year when we review employee performance worldwide, which we do effective 1 April. At that stage, in addition to looking at performance and determining the appropriate pay increase, we also look at what is the future for them to stay with the company. So we also look at the retention element.
 Question: Is that not part of the determination of the salary? ...
 Answer: No. ... It may appear that are determined together but they are not. Pay increases at Intel are effective at 1st April. Stock option grants in Intel are typically effective the third or fourth week in April. The reason for that is that the recommen-dations that are made worldwide are subject to the Stock Option Commitee. If you look at the process we use, we basically look at employees' performance on a worldwide basis  we call it ranking and rating ... A determination is made on their performance. Once that is done then there is a link, because there is a merit budget, to what the pay increase is going to be for
 those employees, and that is linked to their performance. But when we got to stock options what we do is we look at the performance message employees get. The pay increase they get in terms of base pay is backward-looking on the last 12 month of their employment. When we look at stock options, we are looking at stock that vests  could be out  five years in the future. So what we are doing is making a determination on what is the anticipated contribution of this employee; how critical is it to keep this employee in the company five years out and, based on those two things, we make a determination on the amount of stock.
 To create a retention incentive, we want stock options to become exercisable every year so employees do not have to look out so far that the incentive is so far out it is not really an incentive to retain. ...
 In April 2001 when stock is being allocated we are looking at what is the incentive we need to create to keep the employees in the company five years out  2006. Question: ... it you had two equal persons  one being employed in March and the other in October  and they had the same interest for the company would they have the same number of stocks in April?
 Richard Deveraux, advokat i Intel Corporation Inc., har forklaret, at han de sidste 111⁄2 år har haft ansvaret for Europa med hensyn til ansættelsesforhold i Intel Corporation Inc. Han har siden 2002 fulgt med i aktieoptionsproblematikken i Denmark og fulgt med i retssagerne.
 Intels aktiekurs er de seneste 10 år gået fra ca. 10 USD til 70 USD. Højest var kursen i 2000 med 74 USD under det såkaldte "dot.com-boom". I midten af 2001 var kursen nede på 25 USD, og i midten af 2002 var kursen nede på 14 USD. I dag er den på ca. 19 USD. Medarbejderne var glade, da kurserne var høje, ligesom andre aktionærer ville være. Med de nuværende kurser og antallet af optioner er medarbejderne ikke interesserede i optionsprogrammet længere. De synes, at kontant løn er mere vigtig. Medarbejdere, der har været i Intelkoncernen gennem de sidste 20 år, har fået rigtig mange penge ud af aktieopti-
 onerne, men der er ikke nogen, som er blevet rige på optionerne de sidste 10 år.
 Den grundlæggende idé bag optionsordningen er at fastholde medarbejderne i selskabet på længere sigt. Tildelingen er baseret på den fremadrettede værdi af medarbejderen for selskabet i form af medarbejderens ekspertise. Hvis en speciel gruppe ingeniører er særligt vigtige for et projekt, vil de for eksempel få tildelt flere optioner.
 Focal processen hos Intel består af et årligt medarbejderinterview, hvor årets indsats bliver drøftet. Medarbejderne sammenlignes med andre medarbejdere på samme niveau. Lønstigningen bliver fastsat på grundlag af indsatsen det forløb-
 ne år. Samtidig vurderer og tager man stilling til, hvilke medarbejdere der er særlig grund til at fastholde, og der tildeles optioner under hensyn hertil. Lønstigningerne er tilbageskuende, mens optionerne er fremadrettede.
 Han kender til tre forskellige metoder til vurdering af optioners værdi, men han kan ikke se, at optioner overhovedet kan værdiansættes. På tildelingstidspunktet er prisen lig markedsprisen, og det er meget begrænset, hvordan de kan udnyttes. For de fleste medarbejdere er tildelingskursen på deres optioner højere end markedskursen i dag og dermed uden værdi. Black-Scholes er en fuldstændig urealistisk vurderingsmetode.
 Ad udnyttelse af tildelte aktieoptioner og fremtidig tildeling af aktieoptioner.
 Intels Stock Option Program var bagudrettet eller indeholdt en kombination af fremad- og bagudrettede elementer. Alle tre funktionærer var omfattet af optionsprogrammet og havde en berettiget forventning om at få tildelt optioner i lighed med tidligere år.
 A blev uberettiget forbigået ved tildelingen i oktober måned 2001, som knyttede sig til april 2002 tildelingen. I oktober måned 2001 var han i opsagt stilling, men han ville have modtaget 2.700 aktieoptioner, hvis dette ikke havde været tilfældet. Antallet er baseret på en gennemsnitsberegning af tildelingerne de forudgående fire år. Da optionsordningen er bagudrettet, er A endvidere berettiget til 450 aktieoptioner ved tildelingen i april måned 2003. Denne tildeling vedrørte arbejdsindsatsen i år 2002, hvor han var ansat i 2 måneder og derfor berettiget til en forholdsmæssig tildeling.
 Med samme argumentation er I berettiget til 2.150 aktieoptioner ved tildelingen i april 2001, som I ville have modtaget, hvis han havde været ansat og ikke var fratrådt ultimo marts måned 2001. Ved tildelingen i oktober måned 2001 har I krav på 3/10 eller 405 optioner for ansættelsen fra januar til marts måned.
 H var ansat i hele 2001 og har derfor krav på fuld tildeling for dette år, dvs. også omfattende den tildeling, der fandt sted i oktober 2001, i alt 1.750 optioner.
 Efter Højesterets dom i Intel sagen er det utvivlsomt, at aktieoptionerne er løn omfattet af funktionærlovens § 17a. Princippet om forholdsmæssig ret til optioner skal udstrækkes til også at beskytte krav på optioner, som ikke er tildelt.
 Forholdet kan sammenlignes med ret til gratiale. Optionerne er en del af Intels lønpakke eller "compensation program", som det for eksempel blev omtalt i brevet af 7. januar 1997 til A. Højesteret har tidligere anerkendt krav om forholds-
 mæssig tildeling af optioner efter fratrædelsen, jf. UfR 2004.1480 H (Novo sagen).
 Intel må bære risikoen for, at Intel lavede en fremrykket tildeling i oktober 2001.
 Andet vil åbne for adgang til omgåelse af funktionærlovens § 17a.
 *A og H blev tvunget til at udnytte modnede aktieoptioner kort efter fratrædelsen på grund af 90-dages reglen, som Intel fastholdt. Ved dommen i Intel sagen fandtes 90-dages reglen at være i strid med funktionærlovens § 17a og dermed ugyldig. Der er større muligheder for gevinst ved en aktieoption desto længere periode, man har optionen. Der var ingen risiko for tab ved kursfald, men 90-dages reglen udgjorde en risiko. Intel havde ensidigt fastsat 90-dages reglen under hensyn til fastholdelsessynspunktet, men da reglen er ugyldig, er det i overensstemmelse med almindelig rimelighed at give funktionærerne mulighed for at udnytte sine optioner på et senere tidspunkt indenfor den ordinære udløbsperiode mod, at funktionærerne fralægger sig den opnåede gevinst. En frifindelse af Intel vil være at ignorere afgørelsen i Intel sagen. Det er umuligt at føre bevis for, at funktionærerne ikke ville have udnyttet optionerne, hvis tids begrænsningen ikke havde været der, men det skal ikke komme funktionærerne til skade.
 Påstandene om feriepenge af optioner er principalt og subsidiært knyttet til, at feriepenge vedrører optjeningsåret, og i de mere og mest subsidiære påstande er der indbygget en forskydning, således at feriepengene beregnes i året forud for tidspunktet for den formelle tildeling. Det korrekte er, at optioner optjent i et år giver ret til feriepenge samme år.
 Da optioner er vederlag for arbejde i forbindelse med et ansættelsesforhold, består der en forpligtelse til at betale feriegodtgørelse, jf. ferielovens § 26. Der er ikke forskel på lønbegrebet i ferieloven og funktionærlovens § 17 a. Optionerne
 opfylder betingelsen om, at der skal være tale om noget fast påregneligt, og medarbejderne har derfor et retligt krav på optionerne, hvorfor der skal betales feriepenge af værdien af disse. Værdien af optionerne er genstand for beskatning, jf. ligningslovens § 28, men det er ikke en betingelse for feriegodtgørelse af en lønandel, at der sker en faktisk indkomstbeskatning. Optioner omfattet af ligningslovens § 16 beskattes efter Black-Scholes.
 I Sø- og Handelsrettens dom af 1. februar 2002 (Song Networks sagen) fastsattes værdien af optioner tildelt til markedskurs til 0, men i den sag var der ikke fremlagt en værdiopgørelse baseret på Black-Scoles. I UfR 2004.1475 H (Al-pharma sagen) fastslog Sø- og Handelsretten, at feriepenge var berettiget af værdien på tildelingstidspunktet for warrants til markedskurs. I Intel sagen udtalte Sø- og Handelsretten, at en option udstedt med en udnyttelseskurs svarende til markedskurs er uden værdi. Højesteret har dog fastslået, at optionerne har en økonomisk værdi på tildelingstidspunktet, og har efterlyst en værdiopgørelse.
 Det gøres herefter gældende, at optionerne har en værdi på tildelingstidspunktet, og denne må også lægges til grund ved beregningen af feriepenge.
 Feriepenge skal beregnes af værdien af optionerne på tildelingstidspunktet under anvendelse af Black-Scholes modellen. En værdiopgørelse på grundlag af Black-Scholes modellen blev godkendt i Novo sagen. Black-Scholes er den rigtige måde
 at opgøre værdien af aktieoptioner på og er anerkendt i almindelighed, jf. Regnskabsvejledningen, Skattemyndighedernes praksis og faglitteratur. Intel Corporation har selv anvendt Black-Scholes ved indberetninger og kan uden problemer foretage de fornødne beregninger. Beregningen foretages på det tidspunkt, hvor optionen tildeles.
 Med hensyn til forældelse er det korrekt, at for optjeningsåret 1999 blev kravet i relation til medarbejderen forældet den 1. april 2001 efter den dagældende ferielov. Beløbet er skyldigt, og medarbejderen har en interesse i, at det bliver indbetalt til Arbejdsmarkedets Feriefond. Vedrørende optjeningsåret 2000 finder 1999-ferieloven som udgangspunkt anvendelse. Kravet var imidlertid ikke forældet, da 2000-ferieloven trådte i kraft, og efter denne lov er fristen for indbetaling den 10. juli 2002, hvorfor forældelse ikke er indtrådt, idet sagerne blev anlagt inden denne dato. Arbejdsmarkedets Feriefond har fornøden hjemmel til at
 transportere kravene til arbejdstagerne, da kravet vedrører et ikke indbetalt beløb. Fonden inddriver ikke selvstændigt sådanne krav. Reglerne i ferielovgivningen vedrører, hvornår der kan ske udbetaling fra Feriefonden af penge, som er indbetalt til Fonden. Når der ikke er sket nogen indbetaling, falder forholdet uden for forældelsesreglerne.
 Ad fratrædelsesgodtgørelse i henhold til funktionærlovens § 2a
 Godtgørelse efter funktionærlovens § 2a skal reguleres med værdien af optioner på tildelingstidspunktet, da optionerne var en påregnelig del af lønnen. Ved beregningen af § 2 a godtgørelsen er der intet krav om, at de lønandele, de indgår i beregningen, er skattepligtige. Lønandelen skal opgøres efter Black-Scholes, ellers må den subsidiære påstand tages til følge.
 Ved Intels erhvervelse af virksomheden indtrådte Intel i aftalen om en særlig fratrædelsesgodtgørelse. Efter denne aftale skal godtgørelsen beregnes som en andel af det årlige vederlag. Da optionerne er en del af det årlige vederlag, jf. Intel dommen, må optionerne indgå i beregningen.
 SPP ordningen indebar en særpris ved køb af aktier under ansættelsen. Investeringen var noget mindre i UfR 2006.901 S om Jyske Banks opsparingsordning. Denne ordning, der indebar en økonomisk fordel, var en del af lønpakken, hvorfor den økonomiske fordel er omfattet af lønbegrebet.
 Ved udmåling af sagsomkostninger skal der tages hensyn til, at Intel meget sent tog bekræftende til genmæle vedrørende henholdsvis 12.000, 9.000 og 9.200 optioner ud af i alt ca. 35.000 optioner, der var omfattet af stævningen, og udgjorde ca. 80 % af sagsgenstanden.
 Intel har anført, at sagerne om feriepenge m.m. har betydning for mange andre sager, selv om spørgsmålet ikke er omfattet af aktieoptionsloven fra 2004, da optionerne har lang løbetid. Intel tog bekræftende til genmæle efter afgørelsen i Intel sagen for så vidt angår tildelte, ikke modnede optioner, og alle medarbejdere blev genindsat i deres optioner, men Intel skal frifindes for yderligere krav.
 Ad udnyttelse af tildelte aktieoptioner og fremtidig tildeling af aktieoptioner
 Aktieoptionsprogrammet er ikke bagudrettet. Højesteret mente, at spørgsmålet var uinteressant, idet tildelingstidspunktet er afgørende for retserhvervelsen i Intel sagen. Højesteret skelner ikke mellem new hire optioner og de årlige tildelinger. Optionerne er ikke kun knyttet til performance, men har til formål at fastholde medarbejderne og sikre deres kompetencer i Intel. Der kan især henvises til Pat Gurrens forklaring herom.
 Det var velkendt for alle medarbejdere i Intel, at der hvert år i april måned tildeltes optioner  Focal. Det er det sædvanlige tildelingstidspunkt. Tildelingen i april måned 2002 blev fremrykket til oktober måned 2001, og dette var alene begrundet i en lav kurs, som var til fordel for medarbejderne. Ingen af funktionærerne var imidlertid ansat i april måned 2002, og de har derfor hverken krav på eller kunne have haft nogen forventning om at blive omfattet af denne tildeling. Ingen medarbejdere i opsagte stillinger til fratræden før april måned 2002 blev omfattet af tildelingen i oktober måned 2001. Alle i opsagt stilling til fratræ-
 delse efter tildelingsdatoen i april måned 2002 blev derimod omfattet af tildelingen i oktober måned 2001.
 I var ansat under den ekstraordinære tildeling i marts måned 2001, og havde derfor krav på 800 optioner i den forbindelse. Is øvrige krav er som for de to andres vedkommende begrundet i, at optionstildelingen var baseret på en bagudrettet optjening, ligesom ved bonus, hvilket må afvises.
 Intel er endvidere ikke enig i, at funktionærerne har beregnet deres krav med udgangspunkt i kalenderåret. Tildelingsperioden var april til april måned, hvorfor for eksempel A kan, såfremt ordningen anses for bagudrettet, højst gøre krav på 10/12 eller 2.250 vedrørende april 2002 tildelingen, idet han fratrådte ultimo februar 2002. Tilsvarende for H og I.
 Udnyttelse af modnede optioner inden 90 dage efter fratrædelsen medførte, at der blev udbetalt næsten 1 mio. kr. til A og omkring 134.000 kr. til H. Kursen var dengang ca. 30 mod i dag ca. 19,50. Funktionærerne kan ikke beholde disse penge og samtidig bede om at få lov til at udnytte optionerne igen, hvis der skulle komme en yderligere gevinst. Dette vil stille dem bedre end alle andre, og det er ikke rimeligt. Funktionærerne har ikke ført bevis for, at de ville have undladt at udnytte optionerne, hvis der ikke havde været en tidsbegrænsning. Intel tilbageleverer gerne optionerne mod at modtage gevinsten retur. Dette svarer til Intels subsidiære påstand og kan betegnes som den positive opfyldelsesinteresse.
 Aktieoptioner til markedskurs er ikke et vederlag, som funktionærerne har et retligt krav på, og er derfor ikke feriepenge-berettiget. Det gøres videre gældende, at aktieoptioner tildelt til markedskursen har en værdi på 0 kr.
 Højesteret har taget stilling til, at feriepenge skal beregnes på tildelingstidspunk tet, og i så fald angår tvisten, hvordan værdien af optionen skal opgøres på dette tidspunkt. I Song Networks sagen kunne der ikke beregnes feriepenge på grund af for stor usikkerhed om værdien på tildelingstidspunktet. I Alpharma sagen blev det fastslået, at bagudrettede optioner tildelt til markedskurs er uden værdi på dette tidspunkt. En eventuel efterfølgende værdistigning er ikke vederlag i ferielovens forstand. Funktionærerne har derfor kun et feriepengekrav, hvis optionernes værdi ikke er baseret på markedsmekanismer.
 Funktionærerne har taget Novo-sagen til indtægt for, at Black-Scholes kan anvendes. Novo-sagen handlede ikke om feriepenge, men om at beregne, hvor mange optioner medarbejdere forholdsmæssigt skulle have. Sø- og Handelsretten udtalte i Intel-sagen, at det ikke kunne fastslås, om ordningen var bagudeller fremadrettet, at værditilvækst ikke var en pligtig ydelse, og at der ikke skulle betales feriepenge af optionerne. Højesteret udtalte, at optionerne var løn, at optioner var erhvervet på tildelingstidspunktet, og at optioner tildelt til markedsværdi har en værdi på tildelingstidspunktet. Dette skal ses i lyset af, at Intel havde gjort gældende, at optionerne først havde en værdi på modningstidspunktet.
 De udenlandske diskussioner om Black-Scholes viser, at denne metode kan give nogle helt urealistiske resultater. Modellen er anerkendt i visse sammenhænge til for eksempel at vise værdistigningspotentiale, men den er ikke relevant for beregning af feriepenge. Intel Corporation Inc. benytter udelukkende modellen på grund af børstilsynets krav til noter i regnskabet.
 Volatilitet kombinerer aktiens historiske udsving og forventninger til den fremtidige udvikling og udtrykker således usikkerheden fremover. Store kursstigninger op mod 2000 påvirkede Black-Scholes beregninger voldsomt og urealistisk i et historisk perspektiv. Black-Scholes tager ikke hensyn til, at optionernes gennemsnitlige løbetid, men hele perioden, og heller ikke, at der er en række bindinger for modning og omsættelighed samt begrænsede handelsperioder. Dette bør have indflydelse på værdivurderingen. Problemet er, at Black-Scholes er en matematisk beregning af en akties fremtidige mulige udnyttelseskurs. Dette er ikke afhængig af den enkelte medarbejders arbejdsindsats, men af en række udefrakommende faktorer af markeds-mæssig og politisk art. Black-Scholes giver ikke et retvisende billede af Intels forpligtelser. Beregnet efter Black-Scholes ville optionerne fra Intel skulle bogføres til en værdi af 3 mia. USD, selvom kursen er "under water". For danske undersøgelser kan henvises til betænkning 1430/2003 fra Udvalget om Aktieoptioner, hvor det fastslås, at Black-Scholes indebærer for mange usikkerhedsfaktorer.
 Efter ferielovgivningen skal der alene svares feriepenge af beløb, der er vederlag for arbejde, og som er indkomstskattepligtige. Selvom der skal betales skat af aktiernes værdi gøres det gældende, at denne fortjeneste ikke er vederlag for en arbejdsydelse.
 Arbejdsmarkedets Feriefond giver uhæmmet transport i forældede ferielovskrav. Tidligere blev der givet transport under forudsætning af, at kravet ikke var forældet, men dette forbehold er gledet ud. Feriefonden giver nu transport i et beløb, som er forældet mellem lønmodtager og arbejdsgiver. Forældet feriegodtgørelse tilfalder statskassen, og kun under særlige omstændigheder kan forældede krav udbetales til medarbejderen. Det gøres gældende, at der ikke er hjemmel til at give transport i kravet, idet der ikke foreligger ekstraordinære forhold. Det gøres derfor gældende, at funktionærerne ikke har søgsmålsret for så vidt angår de forældede feriepengekrav.
 På tilsvarende måde som anført om feriepengekravet gøres det gældende vedrørende godtgørelse efter funktionærlovens § 2a, at værdien af aktieoptionerne beregnet efter Black-Scholes ikke skal indgå i beregningen. Det må kræves, at der er et favørelement ved tildelingen, og det er der ikke tale om.
 Ved indgåelse af aftalen om særlig fratrædelsesgodtgørelse har parterne ikke tænkt på optioner. Det var alene forudsat, at kravet skulle opgøres på grundlag af det månedlige vederlag. Ved afgørelsen bør der derfor lægges vægt på parternes aftale og forudsætninger.
 Der er tale om en almindelig frivillig opsparing på op til 10 % af lønnen, som andre også har haft. Det opsparede beløb kunne anvendes til køb af aktier i to korte perioder. Beløbet er ikke korrekt, men skulle være 4.453,09 kr. med tillæg af feriepenge. Som fastslået i U 2006.901 SH (Jyske Bank sagen) er en sådan ordning ikke omfattet af § 17 a, og størrelsen af det opsparede beløb er uden betydning.
 Intel forsøgte tidligt at få suspensionsaftaler for disse sager, men funktionærerne ønskede sagerne anlagt. Dette forhold må tages i betragtning ved fastsættelse af sagsomkostningerne.
 Efter forklaringerne fra Pat Gurren og Richard Deveraux finder retten, at optionerne blev tildelt for at fastholde medarbejdere med henblik på de fremtidige arbejdsopgaver, således at optionsprogrammet havde en fremadrettet karakter, hvorimod bonusprogrammet var baseret på de opnåede resultater. Det må ligeledes lægges til grund, at medarbejdere, der var ansat på tildelingstidspunktet, men fratrådte i årets løb, ikke blev anmodet om at tilbagelevere en forholdsmæssig del af optionerne. Tildelingen skete efter indstilling fra Intel Denmark, og den endelige meddelelse om tildeling blev givet hvert år i april. Tildelingerne var således ikke knyttet til kalenderåret, men til perioden april/april. Tildelingen af optioner i oktober 2001 var fremskudt, idet den først skulle have fundet sted i april 2002. Denne tildeling omfattede således perioden april 2002/april 2003.
 Retten finder, at Intel i relation til medarbejderne er bundet af det tidligere tidspunkt, således at de medarbejdere der var ansat på tildelingstidspunktet i oktober har krav på at tage del i tildelingen, hvorfor det faktiske tildelingstidspunkt må finde anvend-
 Da det findes godtgjort, at funktionærerne ville have fået optioner, hvis de ikke havde været opsagt, skal der gives medhold i påstandene om tildeling af aktieoptioner, beregnet på grundlag af det ovenfor anførte.
 A fratrådte sin stilling den 28. februar 2002. Han var derfor berettiget til at tage del i optionsdelingen, der fandt sted i oktober 2001, men ikke i april 2003. Herefter tages hans principale påstand 1 til følge, mens Intel frifindes for påstand 3.
 I fratrådte sin stilling den 31. marts 2001. Han er derfor ikke berettiget til at tage del i optionstildelingen i april 2001 og oktober 2001, hvorfor Intel frifindes for hans påstand 2.
 H fratrådte sin stilling den 31. december 2001. Han var derfor berettiget til at tage del i optionsdelingen, der fandt sted i oktober 2001. Herefter tages hans principale påstand 1 til følge.
 Det er efter afgørelsen i Intel-sagen (U 2005.671 H) ubestridt, at vilkåret om, at modnede optionerne skulle være udnyttet inden 90 dage var ugyldigt. Intel har derfor ved at fastholde dette vilkår handlet ansvarspådragende og frataget funktionærerne mulighed for at afvente et evt. bedre tidspunkt for salg. Det er ikke muligt at stille funktionærerne, som om vilkåret ikke havde været håndhævet, men de bør ud fra, at der foreligger et kontraktbrud, stilles så vidt muligt økonomisk, som om vilkåret ikke var blevet håndhævet. Intels påstand om, at funktionærerne skal tilbagebetale provenuet ved salget, såfremt funktionærerne ønsker en fortsat mulighed for at få del i en evt. kursstigning, findes at stille dem urimeligt ringe, når henses til, at de har været afskåret fra selv at vælge afståelsestidspunktet. Funktionærerne bør derfor have et evt. tab erstattet, såfremt de i den resterende del af udnyttelsesperioden vælger at give meddelelse om et nyt fiktivt salgstidspunkt. Da funktionærerne har haft rådighed over provenuet siden salget, og det er uvist, hvornår salget ellers ville have fundet sted, findes der ikke grundlag for at forrente et evt. merprovenu fra et tidligere tidspunkt end fra et genudnyttelsestidspunkt. Der gives derfor medhold i As påstand 2 og Hs påstand 2 med renter efter den subsidiære påstand.
 I funktionærernes ansættelsesaftaler indgår som en del af lønpakken optionsprogrammet. Optionerne er således en arbejds-relateret ydelse, selvom der ikke er krav på en bestemt andel. Højesteret fastslog da også i Intel sagen, at optioner er en del af lønnen.
 Værdien af optioner er undergivet beskatning efter særlige regler afhængigt af optionsprogrammets karakter, for optionerne i denne sag efter ligningslovens § 28, hvor beskatning først finder sted ved udnyttelsen, og skattepligten bortfalder, såfremt optionerne ikke udnyttes. Gevinsten er ikke a-skattepligtig og skal ikke indgå i lønberegningen, men er en del af lønmod-tagerens personlige indkomst. Uanset disse forskelle fra beskatning af en kontant lønandel finder retten, at værdien af optioner på tildelingstidspunktet er en del af den ferieberettigede løn og skal indgå i beregningen af feriepenge i tildelingsdelingsåret.
 Der findes ikke efter de foreliggende oplysninger grundlag for at fastslå, at Arbejdsmarkedets Feriefond ikke er berettiget til at meddele transport til lønmodtageren.
 4 dommere (Mette Christensen, Fritz Ganzhorn, Aksel Gybel, John Tyrrestrup):
 Funktionærerne har opgjort deres principale påstand på grundlag af en Black-Scholes beregning. Denne formel tager hensyn til værdistigningspotentialet og indeholder en række faktorer til beregning heraf. I beregningen indgår volatiliteten i optionens løbetid med betydelig vægt, men denne er samtidig meget usikker og vanskelig at bestemme. Ved fastsættelse af volatiliteten tages udgangspunkt i det daglige afkast i forhold til kursen dagen før over en periode, og med store kursudsving kan periodens længde derfor have stor betydning. Volatiliteten er fastsat ud fra historiske data, som kan være misvisende i forhold til den nu-
 værende markedssituation. Black-Scholes forudsætter dernæst, at retten til udnyttelse er fri, men dette er ikke tilfældet for de optioner, som funktionærerne fik tildelt. Endvidere har det vist sig, at medarbejderne typisk vil udnytte optionerne før udløb, hvorfor løbetiden ved beregningen skal sættes væsentlig lavere den maksimale løbetid. Black-Scholes beregningen findes derfor ikke at kunne lægges til grund ved fastsættelse af optionernes værdi.
 Værdien af en option, tildelt til markedskurs eller derover, er værdistigningspotentialet på den underliggende aktie, hvilken stigning kan skyldes en række forhold af markedsmæssig og politisk art, og som ikke er relateret til den enkelte medarbejders indsats. Denne værditilvækst er således ikke en pligtmæssig ydelse i arbejdsforholdet, hvorfor der ikke skal svares feriepenge af denne værdi.
 Med denne begrundelse stemmer flertallet for at frifinde Intel for *As påstand 4, Is påstand 3 og Hs påstand 4.
 En dommer (Peter Sand Mortensen) finder, at optionen må have en vis værdi på tildelingstidspunktet, men at Black-Scholes beregningen som anført af flertallet indeholder en række beregningsfaktorer, som ikke kan anvendes for optionerne i
 denne sag. Denne dommer stemmer derfor for at tage As subsidiære påstand 4, *Is subsidiære påstand 3, og Hs subsidiære påstand 4 til følge.
 Da optionerne er en del af lønnen, skal de som udgangspunkt indgå i beregningen af fratrædelsesgodtgørelsen i henhold til funktionærlovens § 2a.
 4 dommere (Mette Christensen, Fritz Ganzhorn, Aksel Gybel og John Tyrrestrup) stemmer med samme begrundelse som anført vedrørende påstanden om feriepenge for at frifinde Intel, da optionerne ikke findes at have en arbejdsrelateret værdi på tildelingstidspunktet.
 En dommer(Peter Sand Mortensen) stemmer med samme begrundelse som anført under påstanden om feriepenge for at tage As og Hs subsidiære påstand 5 til følge.
 I ansættelsesaftalen mellem A er der specifikt taget stilling til, hvorledes fratrædelsesgodtgørelsen skal beregnes. Ved ansættelsen i Intel blev der udarbejdet et tillæg til ansættelsesaftalen, hvorved der skete visse ændringer i ansættelsesforholdet, herunder at A blev omfattet af optionsprogrammet. Bestemmelsen om aftalt fratrædelsesgodtgørelse fortsatte derimod uændret, hvorfor der ikke er grundlag for at medtage værdien af optionerne ved beregningen af denne godtgørelse. Intels frifindelsespåstand tages derfor til følge.
 Deltagelse i SPP-ordningen var frivillig for de ansatte og indebar, at de skulle foretage en opsparing, som var en betingelse for at kunne købe aktier til favørkurs, og at det var frivilligt, om de ansatte ville foretage denne investering, da opsparingen frit kunne hæves. Under hensyn hertil, samt at købet er forbundet med en ikke uvæsentlig investering for de ansatte, finder retten, at denne ordning ikke er omfattet af funktionærlovens § 17 a, hvorfor Intel frifindes for Hs påstand 5.
 Under hensyn til den forligte del af sagen samt udfaldet af denne dom bør hver part bære egne omkostninger.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at A er berettiget til - mod erlæggelse af den ved udnyttelsen heraf allerede opnåede gevinst - at oppebære værdien af de 10.200 optioner, som A inden den 31. marts 2002 udnyttede, opgjort som forskellen mellem udnyttelseskursen og markedsaktiekursen på det tidspunkt, hvor A inden for den resterende ordinære udnyttelses-periode bindende giver meddelelse om et udnyttelsestidspunkt, at forrente med procesrente fra det tidspunkt, hvor optionerne genudnyttes.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at H er berettiget til - mod erlæggelse af den ved udnyttelsen heraf allerede opnåede gevinst - at oppebære værdien af de 3.800 optioner, som H inden den 31. marts 2002 udnyttede, opgjort som forskellen mellem udnyttelseskursen og markedsaktiekursen på det tidspunkt, hvor H inden for den resterende ordinære udnyttelsesperiode
 bindende giver meddelelse om et udnyttelsestidspunkt, at forrente med procesrente fra det tidspunkt, hvor optionerne genudnyttes.
 Aksel Gybel John Tyrrestrup Peter Sand Mortensen Fritz Ganzhorn


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 31.10.2013
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 291/51
 ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
 N:o 86/2013,
 annettu 3 päivänä toukokuuta 2013,
 ETA-sopimuksen liitteen XII (Pääomien vapaa liikkuvuus) muuttamisesta
 ETA:N SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Rajatylittävistä maksuista yhteisössä ja asetuksen (EY) N:o 2560/2001 kumoamisesta 16 päivänä syyskuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 924/2009 (1) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.
 (2)
 Euromääräisiä tilisiirtoja ja suoraveloituksia koskevista teknisistä ja liiketoimintaa koskevista vaatimuksista sekä asetuksen (EY) N:o 924/2009 muuttamisesta 14 päivänä maaliskuuta 2012 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 260/2012 (2) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.
 (3)
 Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä XII,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Muutetaan ETA-sopimuksen liite XII seuraavasti:
 1.
 Korvataan 3 kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2560/2001) teksti seuraavasti:
 ”32009 R 0924: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 924/2009, annettu 16 päivänä syyskuuta 2009, rajatylittävistä maksuista yhteisössä ja asetuksen (EY) N:o 2560/2001 kumoamisesta (EUVL L 266, 9.10.2009, s. 11), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:
 —
 32012 R 0260: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 260/2012, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012 (EUVL L 94, 30.3.2012, s. 22).
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:
 Muutetaan 2 artiklan 12 kohta seuraavasti:
 ” ’mikroyrityksellä’ yritystä, joka maksupalvelusopimuksen ajankohtana on taloudellista toimintaa harjoittava yksikkö, sen oikeudellisesta muodosta riippumatta. Yrityksiksi katsotaan erityisesti yksiköt, jotka harjoittavat käsiteollista toimintaa tai muuta toimintaa yksin tai perheen voimin, henkilöyhtiöt taikka taloudellista toimintaa säännöllisesti harjoittavat yhdistykset. Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) luokka koostuu yrityksistä, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa. Pk-yritysten luokassa mikroyritys määritellään yritykseksi, jonka palveluksessa on vähemmän kuin 10 työntekijää ja jonka vuosiliikevaihto tai taseen loppusumma on enintään 2 miljoonaa euroa” ”.
 2.
 Lisätään 3 kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 924/2009) jälkeen teksti seuraavasti:
 ”3a.
 32012 R 0260: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 260/2012, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012, euromääräisiä tilisiirtoja ja suoraveloituksia koskevista teknisistä ja liiketoimintaa koskevista vaatimuksista sekä asetuksen (EY) N:o 924/2009 muuttamisesta (EUVL L 94, 30.3.2012, s. 22).
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:
 Muutetaan 2 artiklan 23 kohta seuraavasti:
 ” ’mikroyrityksellä’ yritystä, joka maksupalvelusopimuksen ajankohtana on taloudellista toimintaa harjoittava yksikkö, sen oikeudellisesta muodosta riippumatta. Yrityksiksi katsotaan erityisesti yksiköt, jotka harjoittavat käsiteollista toimintaa tai muuta toimintaa yksin tai perheen voimin, henkilöyhtiöt taikka taloudellista toimintaa säännöllisesti harjoittavat yhdistykset. Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) luokka koostuu yrityksistä, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa. Pk-yritysten luokassa mikroyritys määritellään yritykseksi, jonka palveluksessa on vähemmän kuin 10 työntekijää ja jonka vuosiliikevaihto tai taseen loppusumma on enintään 2 miljoonaa euroa.” ”
 2 artikla
 Asetusten (EY) N:o 924/2009 ja (EU) N:o 260/2012 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 4 päivänä toukokuuta 2013, jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 2013.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Gianluca GRIPPA
 (1) EUVL L 266, 9.10.2009, s. 11.
 (2) EUVL L 94, 30.3.2012, s. 22.
 (3) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.


text:
Tudományos fényvédelem tudatos napimádóknak | Pezomed Kft.
 Tudományos fényvédelem tudatos napimádóknak Kezdőlap »
 Tudományos fényvédelem tudatos napimádóknak A napozásnak számos előnye van: D-vitamin szintézis, antidepresszáns hatás és elősegíti bizonyos bőrelváltozások pl. pikkelysömör, akné tüneteinek enyhülését. Ugyanakkor a túlzásba vitt, vagy nem megfelelő napfürdőzés számos kellemetlenséget okozhat, a leégéstől kezdve az idő előtti bőröregedésig. Azonban az esztétikai elváltozások jelentéktelennek tűnnek egy rosszindulatú bőrdaganathoz képest.
 Vitathatatlan: gyermekünk és jómagunk bőrét is óvnunk kell, mégpedig a bőrtípusunknak megfelelő, tudományosan megalapozott fényvédővel! Főleg gyermekek esetén érdemes kellő gondossággal odafigyelni, hiszen egy gyermekkori napégés következménye lehet egy felnőttkori rosszindulatú bőrdaganat! Ráadásul bőrünk nem felejt, a testet ért sugárzás mennyisége életünk során összeadódik.
 Minden ember rendelkezik – kortól, bőrtípustól és genetikai adottságoktól függően – bizonyos fokú védekező rendszerrel a napsugárzás káros hatásaival szemben. A tudatosan alkalmazott megfelelő fényvédelem csökkenti a kellemetlen következményeket, és a lehető leghosszabb ideig támogatja a szervezet védekező rendszerét.
 BABÉ – TUDATOS NAPIMÁDÓKNAK
 A megújult Babé Fényvédő termékcsalád a bőr egészségének megőrzése mellett az Európai Bizottság előírásainak megfelelően biztonságos barnulást, erős (SPF30) és rendkívül erős (SPF50+) védelmet biztosít a család apraja-nagyja számára. Aloe vera, kamilla, alfa-bisabolol és allantoin kivonatból álló, nyugtató összetevő komplexszel gazdagított termékei már napozás közben hidratálják a bőrt. Napozás utáni testápolója véd a kiszáradástól, az Aloe gél 100% tiszta aloe kivonata pedig azonnal hűsíti és nyugtatja a leégett bőrt.
 Ha éppen nem nyaralunk, vagy a strandolunk, akkor se feledkezzünk meg arról, hogy a mindennapi jövés-menés közben is megéghet arcunk. Ilyenkor nyújthat megoldást a Fényvédő krém arcra SPF50+ minden bőrtípusra, vagy a zsíros, pattanásos bőrre kifejlesztett Olajmentes fényvédő krém arcra SPF50+ naptej. Újdonságként megtalálható a Babé palettáján a Színezett fényvédő krém arcra SPF50+, mely nem csak rendkívül erős védelmet, de a bőrhibák elfedése mellett ragyogóan napbarnított bőrt és egyenletes bőrtónust is biztosít.
 BABÉ GARANCIA
 • SPF: minél magasabb az SPF, annál nagyobb az UVB sugárzás elleni védelem. Az SPF azt az időtartamot jelenti, ameddig a fényvédelemmel ellátott bőrt ki lehet tenni napsugárzásnak napégés vagy bőrpír kockázata nélkül.
 • Az Európai Bizottság ajánlásának megfelelő UVA és UVB sugárzás elleni szűrőrendszer: minden Babé fényvédő az SPF (UVB) szám 1/3-ának megfelelő UVA védelemmel is rendelkezik; ezt jelzi a csomagoláson a szabványos UVA logó. Az UVA sugárzás elleni hatékony védelem fontos, mert az felelőssé tehető a pigmentfoltok és a bőrrák kialakulásáért.
 A fényvédők kiváló kiegészítő termékei a Babé fényvédő tartalmú arcápolói. Ezek közül is kiemelkedő a SPF20 fényvédő tartalmú, hidrokinon-mentes Depigmentációs emulzió, mely télen, nyáron segít a pigmentfoltok halványításában.


text:
 12.6.2008
 EN
 Official Journal of the European Union
 L 154/32
 DECISION OF THE EEA JOINT COMMITTEE
 No 16/2008
 of 1 February 2008
 amending Annex XXI (Statistics) to the EEA Agreement
 THE EEA JOINT COMMITTEE,
 Having regard to the Agreement on the European Economic Area, as amended by the Protocol adjusting the Agreement on the European Economic Area, hereinafter referred to as ‘the Agreement’, and in particular Article 98 thereof,
 Whereas:
 (1)
 Annex XXI to the Agreement was amended by Decision of the EEA Joint Committee No 170/2007 of 7 December 2007 (1).
 (2)
 Commission Regulation (EC) No 1165/2007 of 3 September 2007 establishing for 2007 the ‘Prodcom list’ of industrial products provided for by Council Regulation (EEC) No 3924/91 (2) is to be incorporated into the Agreement,
 HAS DECIDED AS FOLLOWS:
 Article 1
 The following point shall be inserted after point 4ae (Commission Regulation (EC) No 294/2007) of Annex XXI to the Agreement:
 ‘4af.
 32007 R 1165: Commission Regulation (EC) No 1165/2007 of 3 September 2007 establishing for 2007 the ‘Prodcom list’ of industrial products provided for by Council Regulation (EEC) No 3924/91 (OJ L 268, 12.10.2007, p. 1).’
 Article 2
 The text of Regulation (EC) No 1165/2007 in the Icelandic and Norwegian languages, to be published in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union, shall be authentic.
 Article 3
 This Decision shall enter into force on 2 February 2008, provided that all the notifications under Article 103(1) of the Agreement have been made to the EEA Joint Committee (3).
 Article 4
 This Decision shall be published in the EEA Section of, and in the EEA Supplement to, the Official Journal of the European Union.
 Done at Brussels, 1 February 2008.
 For the EEA Joint Committee
 The President
 Alan SEATTER
 (1) OJ L 124, 8.5.2008, p. 38.
 (2) OJ L 268, 12.10.2007, p. 1.
 (3) No constitutional requirements indicated.


type: caselaw

text:
 16.6.2014
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 184/34
 Rikors ippreżentat fl-14 ta’ Marzu 2014 – Freitas vs Il-Parlament Ewropew u Il-Kunsill
 (Kawża T-185/14)
 2014/C 184/56
 Lingwa tal-kawża: il-Franċiż
 Partijiet
 Rikorrent: José Freitas (Porto, il-Portugall) (rappreżentant: J.-P. Hordies, avukat)
 Konvenuti: Il-Kunsill tal-Unjoni Ewropea u Il-Parlament Ewropew
 Talbiet tar-rikorrent
 —
 tiddikjara r-rikors ammissibbli u fondat;
 —
 tannulla l-Artikolu 1(2)(b) tad-Direttiva 2013/55/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tal-20 ta’ Novembru 2013, li temenda d-Direttiva 2005/36/KE dwar ir-rikonoxximent ta’ kwalifiki professjonali u r-Regolament (UE) Nru 1024/2012 dwar il-kooperazzjoni amministrattiva permezz tas-Sistema ta’ Informazzjoni tas-Suq Intern (“ir-Regolament tal-IMI”), ippubblikata fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fit-28 ta’ Diċembru 2013 (L 354, p. 132);
 —
 tikkundanna lill-konvenuti għall-ispejjeż.
 Motivi u argumenti prinċipali
 Insostenn tar-rikors, ir-rikorrent jinvoka żewġ motivi.
 1.
 L-ewwel motiv ibbażat fuq ksur tal-Artikolu 49 TFUE, sa fejn il-professjoni ta’ nutar taqa’ fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 49 TFUE dwar il-libertà ta’ stabbiliment u ma taqax taħt l-eżerċizzju tal-awtorità pubblika fis-sens tal-Artikolu 51 TFUE. Għalhekk il-professjoni ta’ nutar ma tistax tiġi eskluża mill-kamp ta’ applikazzjoni tad-Direttiva 2005/36/KE (1).
 2.
 It-tieni motiv ibbażat fuq ksur tal-prinċipju ta’ proporzjonalità, peress li n-nutara maħtura permezz ta’ att uffiċjali tal-awtoritajiet pubbliċi huma esklużi b’mod ġenerali u assolut mill-kamp ta’ applikazzjoni tad-Direttiva 2005/36/KE.
 (1) Direttiva 2005/36/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tas-7 ta’ Settembru 2005, dwar ir-rikonoxximent ta’ kwalifiki professjonali (ĠU L 255, p. 22).


text:
 12.9.2009
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 220/40
 Klage, eingereicht am 17. Juli 2009 — CEVA/Kommission
 (Rechtssache T-285/09)
 2009/C 220/85
 Verfahrenssprache: Französisch
 Parteien
 Klägerin: Centre d’Étude et de Valorisation des Algues SA (CEVA) (Pleubian, Frankreich) (Prozessbevollmächtigter: Rechtsanwalt J.-M. Peyrical)
 Beklagte: Kommission der Europäischen Gemeinschaften
 Anträge
 Die Klägerin beantragt,
 —
 zum einen, das Fehlen einer Begründung der vollstreckbaren Titel vom 11. Mai 2009, die auf die vier Belastungsanzeigen Nr. 3 230 901 933, Nr. 3 230 901 935, Nr. 323 090 136 und Nr. 3 230 901 937 der Europäischen Kommission zurückgehen, festzustellen;
 —
 zum anderen, die Gefahr der ungerechtfertigten Bereicherung der Kommission für den Fall festzustellen, dass CEVA den Betrag von 173 435 Euro zuzüglich Verzugszinsen erstattet;
 —
 infolgedessen die vollstreckbaren Titel vom 11. Mai 2009, die auf vier Belastungsanzeigen Nr. 3 230 901 933, Nr. 3 230 901 935, Nr. 323 090 136 und Nr. 3 230 901 937 zurückgehen, für nichtig zu erklären;
 —
 schließlich festzustellen, dass die Kommission die Bestimmungen des Vertrags Nr. Q5RS-2000-31334 (SEAPURA) nicht eingehalten hat;
 —
 insbesondere festzustellen, dass die Bestimmungen von Art. 22 Nr. 5 § 3 des Anhangs II und von Art. 3.5 des Anhangs II des Vertrags Nr. Q5RS-2000-31334 nicht eingehalten worden sind;
 —
 infolgedessen die vollstreckbaren Titel vom 11. Mai 2009, die auf die vier Belastungsanzeigen Nr. 3 230 901 933, Nr. 3 230 901 935, Nr. 323 090 136 und Nr. 3 230 901 937 zurückgehen, für nichtig zu erklären.
 Klagegründe und wesentliche Argumente
 Mit der vorliegenden Klage begehrt die Klägerin die Nichtigerklärung der vollstreckbaren Titel, mit denen die Kommission die Erstattung der gesamten der Klägerin im Rahmen des SEAPURA-Vertrags Nr. Q5RS-2000-31334 betreffend ein Vorhaben der technologischen Forschung und Entwicklung gezahlten Vorschüsse verlangt hat.
 Die Klägerin stützt ihre Klage auf drei Gründe:
 —
 Fehlen einer ausreichenden Begründung, da die Kommission sich auf eine angebliche Verletzung der vertraglichen Verpflichtungen durch die Klägerin gestützt habe, ohne insoweit die rechtlichen und tatsächlichen Gründe anzugeben, die diesen Anspruch stützten;
 —
 Verletzung des Verbots der ungerechtfertigten Bereicherung, da die vollständige Erstattung des von der Kommission verlangten Betrags zur Folge hätte, dass diese ungerechtfertigt bereichert wäre, da sie über die von der Klägerin durchgeführten Arbeiten und Studien verfüge, ohne insoweit für deren Durchführung gezahlt zu haben;
 —
 Nichtbeachtung der Prüfungsbefugnis durch die Kommission während der Erfüllung des Vertrags.


text:
 19.10.2015
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 346/30
 Tribunalens dom av den 9 september 2015 –SV Capital mot ABE
 (Mål T-660/14) (1)
 ((Ekonomisk och monetär politik - Begäran om att det ska inledas en utredning om en påstådd överträdelse av unionsrätten - Beslut av EBA - Beslut av de europeiska tillsynsmyndigheternas överklagandenämnd - Prövning ex officio - Rättsaktens upphovsman saknar behörighet - Talan om ogiltigförklaring - Tidsfrist för väckande av talan - För sent väckt talan - Delvis avvisning))
 (2015/C 346/35)
 Rättegångsspråk: engelska
 Parter
 Sökande: SV Capital OÜ (Tallinn, Estland) (ombud: advokaten M. Greinoman)
 Svarande: Europeiska bankmyndigheten (EBA) (ombud: J. Overett Somnier och Z. Giotaki biträdda av advokaten F. Tuytschaever)
 Part som intervenerat till stöd för svaranden: Europeiska kommissionen (ombud: W. Mölls och K.-P. Wojcik)
 Saken
 Talan om ogiltigförklaring mot EBA:s beslut C 2013 002 av den 21 februari 2014 genom vilket myndigheten avslog sökandens begäran om att en utredning enligt artikel 17.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, s. 12) skulle inledas mot den estniska respektive den finländska tillsynsmyndigheten för den finansiella sektorn på grund av en påstådd överträdelse av unionsrätten samt mot beslut 2014-C1-02, vilket antogs av de europeiska tillsynsmyndigheternas överklagandenämnd den 14 juli 2014, om avslag på överklagandet av detta beslut.
 Domslut
 1)
 Beslut 2014-C1-02 som antogs av de europeiska tillsynsmyndigheternas överklagandenämnd den 14 juli 2014 ogiltigförklaras.
 2)
 Talan ogillas i övrigt.
 3)
 Rättegångsdeltagarna ska bära sina rättegångskostnader.
 (1) EUT C 431, 1.12.2014.


text:
 7.7.2007
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 155/15
 Vorabentscheidungsersuchen des Finanzgerichts Düsseldorf (Deutschland) eingereicht am 7. Mai 2007 — Flughafen Köln/Bonn GmbH gegen Hauptzollamt Köln
 (Rechtssache C-226/07)
 (2007/C 155/28)
 Verfahrenssprache: Deutsch
 Vorlegendes Gericht
 Finanzgericht Düsseldorf
 Parteien des Ausgangsverfahrens
 Klägerin: Flughafen Köln/Bonn GmbH
 Beklagter: Hauptzollamt Köln
 Vorlagefrage
 Ist Artikel 14 Absatz 1 Buchstabe a der Richtlinie 2003/96/EG des Rates vom 27. Oktober 2003 zur Restrukturierung der gemeinschaftlichen Rahmenvorschriften zur Besteuerung von Energieerzeugnissen und elektrischem Strom (1) dahin auszulegen, dass sich ein Unternehmen, das versteuertes Gasöl der Position 2710 der Kombinierten Nomenklatur zur Stromerzeugung verwendet hat und einen Antrag auf Vergütung der Steuer gestellt hat, unmittelbar auf diese Bestimmung berufen kann?
 (1) ABl. L 283, S. 51.


type: wikipedia

text:
IP adresas – kompiuterio identifikatorius IP tinkluose. Tai tam tikrame tinkle unikalus skaičius, naudojamas vienareikšmei duomenų paketo siuntėjo ir gavėjo identifikacijai ir skiriamas žmogaus ar organizacijos, administruojančios duotąjį IP tinklą.
 Dėl to, kad IP adresai suteikiami kontroliuojamai ir yra unikalūs, jie leidžia duomenis persiųsti ir labai dideliais kompiuterių tinklais, pvz., Internetu, kadangi maršrutizatoriai, per kuriuos keliauja duomenys, žino kur juos toliau nukreipti. Kita vertus, tokių adresų administravimas reikalauja papildomų organizacinių bei darbo išlaidų.
 Domenų vardų susiejimu su IP adresais užsiima vardų sričių sistema.
 IP 4-a versija
 Šiuo metu naudojama sistema skaitiniams adresams naudoja 32 bitus, todėl teoriškai iš viso galima panaudoti virš keturių milijardų adresų. Praktiškai šių adresų yra žymiai mažiau, nes nemaža dalis naudojama specialioms reikmėms. Kadangi laisvų 4-os versijos adresų mažėja, raginama pereiti prie IP 6-os versijos.
 Ketvirtos versijos adresas sudaromas iš keturių taškais atskirtų skirtingų skaičių, kurių kiekvienas nėra didesnis už 255. Adresas 255.255.255.255 laikomas bet kokio kompiuterio adresu.
 Specialios paskirties adresai
 Vidinio tinklo vidiniai adresai:
 10.0.0.0/8 (10.0.0.0–10.255.255.255)
 172.16.0.0/12 (172.16.0.0–172.31.255.255)
 192.168.0.0/16 (192.168.0.0–192.168.255.255)
 Toks kompiuterio adresas yra unikalus vietiniame tinkle.
 Specialūs adresai:
 169.254.0.0/16
 224.0.0.0/4 – grupinio transliavimo (multicast) adresų sritis
 240.0.0.0/2 – rezervuota adresų sritis
 127.0.0.0/8 – kompiuterio adresas kreipiantis iš to paties kompiuterio.
 Kai kuriais atvejais (dažniausiai kuriant ir derinant Interneto programas) serveris ir klientas veikia viename kompiuteryje. Tuomet naudojamas sutartinis IP adresas, reiškiantis „šis kompiuteris“. Šiuo adresu, pavyzdžiui, galima pamatyti tinklalapio turinį paleidus serverio programą toje pat mašinoje kaip ir naršyklę (jokia tinklo jungtis tam nereikalinga).
 Be keleto mažesnių išimčių, visi likę adresai vienareikšmiškai identifikuoja kompiuterį internete.
 IP adresų klasifikacija
 IP adresas susideda iš dviejų dalių: tinklo ir kompiuterio tame tinkle adresų, pvz.: IP adresas 150.10.46.12 nusako, kad kompiuteris yra 150.10 tinkle ir jo adresas tame tinkle yra 46.12, t. y. 2 baitai tinklo adresui ir 2 baitai adresams tame tinkle. Iš pateikto pavyzdžio matosi, kad adresų erdvė 150.10.0.0 tinkle yra 65534 adresai. Tam, kad būtų galima panaudoti skirtingų dydžio tinklus, IP adresų erdvė yra padalinta į skirtingas klases. Kiekvienas tinklas aprėpia tam tikrą adresų intervalą, kur pirmas galimas IP adresas tinkle identifikuoja patį tinklą () ir todėl yra rezervuotas, pvz.: tinklo 150.10 pirmas IP adresas yra 150.10.0.0. Taip pat rezervuotas yra paskutinis IP adresas tinkle, kuris naudojamas adresuoti visiems IP adresams tinkle (), pvz.: visi IP adresai tinkle 150.10 yra adresuojami IP adresu 150.10.255.255. Panašiai yra rezervuoti pirmas ir paskutinis tinklai kiekvienoje IP klasėje.
 IP 6-a versija
 Šis standartas adresui skiria 128 bitus, todėl galimų adresų skaičius išauga, ir patenkina visas augimo prognozes. Tačiau praktikoje 6-a versija dar nėra plačiai naudojama.
 Dinaminiai adresai
 Kiekvienas prie interneto jungiamas kompiuteris turi savo IP adresą. Kiekvieną kartą jungiantis prie kompiuterio, statinis IP adresas lieka toks pat. Dinaminis IP adresas yra laikinas, todėl, kaskart prisijungus prie interneto tinklo, jis gali būti vis kitoks, t. y. serveris kompiuteriui kiekvieną kartą priskiria naują adresą, parinktą iš daugelio serverio turimų ir tuo metu esančių laisvų adresų.
 Pvz., kompanija turi tam tikrą fiksuotą kiekį IP adresų (pvz., 200) ir (dažniausiai) dar daugiau klientų (pvz., 400). Jeigu visiems tiems klientams būtų išdalinta po IP adresą, tokiu atveju kompanija galėtų turėti tik 200 klientų. Panašiais atvejais ir naudojami dinaminiai IP adresai. Internetu vienu metu nesinaudoja visi 400 klientų. Manykime, kad pastoviai prisijungę yra apie 150 žmonių. Taigi, užimti būna 150 IP adresų ir 50 lieka laisvi (rezerve). Kai prie Interneto prisijungia dar keli vartojai (pvz., 4), jiems iškarto priskiriami kompanijos turimi, bet nenaudojami IP adresai. Kompanijai dar lieka laisvi 46 IP adresai. Bet kažkas tuo pat metu ir atsijungia nuo Interneto (pvz., 8 žmonės). Jų naudoti IP adresai tampa laisvais ir kompanija jau (vėl) rezerve turi 54 laisvus IP adresus. Kai vėl prisijungia koks vartotojas, jam priskiriamas atsilaisvinęs adresas. Tokiu būdu kompanija, turėdama tik 200 IP adresų, gali tiekti Internetą didesniam už šį skaičių klientų kiekiui. T. y. bet kuriuo kompanijos turimu IP adresu, laikui bėgant, gali pasinaudoti visi 400 klientų.
 Šaltiniai
 Nuorodos
 Kas yra IP adresas?
 Internetas


text:
Parsecul (simbol: pc) este o unitate de măsură a lungimii definită ca distanța de la care 1 UA se vede sub unghiul de 1" sau Pământul are o mișcare de paralaxă de 1". Este egală cu 3,26163626 ani-lumină, 206 264,806 UA sau 3,08568025 × 1016 m.
 Denumirea de parsec provine din expresia „paralaxa unei secunde”. Acesta a fost inventat în 1913, la sugestia astronomului britanic Herbert Hall Turner. Un parsec este distanța de la Soare la un obiect astronomic care are un unghi de paralaxă de o arcsecundă.
 Note
 Legături externe
 Unități de măsură în astronomie
 Unități de lungime


text:
Sminthopsis huwa ġeneru ta' mammiferi, l-marsupjali karnivori, eżattament id-Dunnarti, tal-kontinent ta' l-Awstralja.
 Dan il-ġeneru qiegħed klassifikat fil-klassi Mammalia, fis-sottoklassi Theria, fl-infraklassi Metatheria (il-marsupjali kollha), fis-superordni Australidelphia (il-marsupjali Awstraljani kollha u l-kolokolo tal-kontinent ta' l-Amerika ta' isfel), fl-ordni Dasyuromorphia (il-marsupjali karnivori tal-kontinent Awstraljan), fil-familja Dasyuridae, fis-sottofamilja Sminthopsinae u fit-tribù Sminthopsini ma' 2 ġeneri oħra, li huma Antechinomys u Ningaui.
 Il-ġeneru Sminthopsis jiġbor fiħ 22 speċi, li 21 minn dawn huma estanti jew ħajjin u speċi waħda biss estinta. Dawn jinsabu mifruxin fuq il-kontinent gżira ta' l-Awstralja fuq il-gżira ta' Gwineja l-Ġdida u fuq xi gżejjer oħrajn żgħar. Fin-numru ta' speċi dan il-ġeneru huwa l-akbar u l-aktar ta' suċċess tat-tribù Sminthopsini, tas-sottofamilja Sminthopsinae, tal-familja Dasyuridae u ta' l-ordni Dasyuromorphia.
 (għal aktar informazzjoni ara l-artikli Dunnart, Sminthopsini, Sminthopsinae, Dasyuridae jew Dasyuromorphia)
 Lista ta' l-ispeċi tal-ġeneru Sminthopsis
 Ġeneru Sminthopsis (Thomas,1887)
 Sminthopsis aitkeni (Kitchener & Stoddart& Henry,1984)
 Sminthopsis archeri (Van Dyck,1986)
 Sminthopsis bindi (Van Dyck & Woinarski & Press,1994)
 Sminthopsis boullangerensis (Crowther & Dickman & Lynam,1999)
 Sminthopsis butleri (Archer,1979)
 Sminthopsis crassicaudata (Gould,1844)
 Sminthopsis dolichura (Kitchener & Stoddart & Henry,1984)
 Sminthopsis douglasi (Archer,1979)
 Sminthopsis floravillensis (Archer,1982) (estinta)
 Sminthopsis fuliginosus (Gould,1852)
 Sminthopsis gilberti (Kitchener & Stoddart & Henry,1984)
 Sminthopsis granulipes (Troughton,1932)
 Sminthopsis griseoventer (Kitchener & Stoddart & Henry,1984)
 Sminthopsis hirtipes (Thomas,1898)
 Sminthopsis leucopus (Gray,1842)
 Sminthopsis longicaudata (Spencer,1909)
 Sminthopsis macroura (Gould,1845)
 Sminthopsis murina (Waterhouse,1838)
 Sminthopsis ooldea (Troughton,1965)
 Sminthopsis psammophila (Spencer,1895)
 Sminthopsis virginiae (Tarragon,1847)
 Sminthopsis youngsoni (McKenzie & Archer,1982)
 Referenzi
 Groves, Colin (16 November 2005). Wilson, D. E., and Reeder, D. M. (eds): Mammal Species of the World, 3rd edition, Johns Hopkins University Press. ISBN 0-801-88221-4.
 Ronald M. Nowak: Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, Baltimore 1999. ISBN 0801857899.
 Link Esterni
 Tassonomija tal-Mammiferi.
 Siġra filoġenetika tal-Marsupjali.
 Marsupial Society's checklist
 Carpentarian Dunnart
 Julia Creek Dunnart
 Kangaroo Island Dunnart
 Sandhill Dunnart
 Dasyuromorphia