text:
 18.4.2016
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 136/31
 Urteil des Gerichts vom 3. März 2016 — Spanien/Kommission
 (Rechtssache T-675/14) (1)
 ((EAGFL - Abteilung Garantie - EGFL und ELER - Von der Finanzierung ausgeschlossene Ausgaben - Von Spanien getätigte Ausgaben - Pauschale finanzielle Berichtigungen - Punktuelle finanzielle Berichtigungen - Erstreckung der finanziellen Berichtigung auf einen Zeitraum nach der Mitteilung gemäß Art. 11 Abs. 1 der Verordnung [EG] Nr. 885/2006))
 (2016/C 136/44)
 Verfahrenssprache: Spanisch
 Verfahrensbeteiligte
 Kläger: Königreich Spanien (Prozessbevollmächtigte: M. J. García-Valdecasas Dorrego, Abogado del Estado)
 Beklagte: Europäische Kommission (Prozessbevollmächtigte: I. Galindo Martín und D. Triantafyllou)
 Streithelferin zur Unterstützung des Klägers: Republik Lettland (Prozessbevollmächtigte: I. Kalniņš und D. Pelše)
 Gegenstand
 Klage auf Nichtigerklärung des Durchführungsbeschlusses 2014/458/EU der Kommission vom 9. Juli 2014 über den Ausschluss bestimmter von den Mitgliedstaaten zulasten des Europäischen Ausrichtungs- und Garantiefonds für die Landwirtschaft (EAGFL), Abteilung Garantie, des Europäischen Garantiefonds für die Landwirtschaft (EGFL) und des Europäischen Landwirtschaftsfonds für die Entwicklung des ländlichen Raums (ELER) getätigter Ausgaben von der Finanzierung durch die Europäische Union (ABl. L 205, S. 62), soweit er die vom Königreich Spanien getätigten Ausgaben in Höhe von 2 713 208,07 Euro betrifft
 Tenor
 1.
 Die Klage wird abgewiesen.
 2.
 Das Königreich Spanien trägt seine eigenen Kosten und die Kosten der Europäischen Kommission.
 3.
 Die Republik Lettland trägt ihre eigenen Kosten.
 (1) ABl. C 388 vom 3.11.2014.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 30.1.2017
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 30/19
 2016 m. spalio 31 d.Commissione tributaria di Secondo Grado di Bolzano (Italija) pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą byloje Agenzia delle Entrate – Direzione provinciale Ufficio controlli di Bolzano/Palais Kaiserkron Srl
 (Byla C-549/16)
 (2017/C 030/23)
 Proceso kalba: italų
 Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas
 Commissione tributaria di Secondo Grado di Bolzano
 Šalys pagrindinėje byloje
 Pareiškėja: Agenzia delle Entrate – Direzione provinciale Ufficio controlli di Bolzano
 Atsakovė: Palais Kaiserkron Srl
 Prejudicinis klausimas
 Ar 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1) 401 straipsnį reikia aiškinti taip, kad pridėtinės vertės mokestis ir registracijos mokestis (mokami nuo verslo veikloje naudojamo nekilnojamojo turto nuomos sutarčių pagal 1986 m. balandžio 26 d. Prezidento dekreto Nr. 131 dėl tarifų pirmos dalies 40 straipsnį ir 5 straipsnio 1 dalies a punktą) gali būti taikomi kartu, o gal reikia aiškinti taip, kad registracijos mokestis yra apyvartos mokesčio pobūdžio?
 (1) OL L 347, p. 1.


type: contracts

text:
Svarbus teisinis pranešimas
 |
 22007A1121(01)
 Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas garso ir vaizdo srityje, nustatantis Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Bendrijos programoje MEDIA 2007 sąlygas ir reikalavimus - Baigiamasis aktas - Deklaracijos
 Oficialusis leidinys L 303 , 21/11/2007 p. 0011 - 0023
 20071011Europos bendrijosir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas garso ir vaizdo srityje, nustatantis Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Bendrijos programoje MEDIA 2007 sąlygas ir reikalavimusEUROPOS BENDRIJA (toliau – Bendrija),irŠVEICARIJOS KONFEDERACIJA (toliau – Šveicarija),toliau kartu vadinamos Susitariančiosiomis Šalimis,KADANGI Bendrija, remdamasi 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1718/2006/EB dėl Europos audiovizualinio sektoriaus rėmimo programos (MEDIA 2007) įgyvendinimo [1], (toliau – MEDIA 2007 programos steigimo sprendimas), sukūrė Europos garso ir vaizdo sektoriaus rėmimo programą;KADANGI MEDIA 2007 programos steigimo sprendimo 8 straipsnyje numatyta galimybė tam tikromis sąlygomis programoje dalyvauti trečiosioms šalims, kurios yra Europos Tarybos konvencijos dėl televizijos be sienų narės, bet nėra EEE sutartį pasirašiusios ELPA šalys ir nėra šalys kandidatės į Europos Sąjungą, naudojant papildomus asignavimus ir laikantis konkrečių taisyklių, kurios bus nustatytos suinteresuotųjų šalių sutartyse;KADANGI pagal minėtas nuostatas atveriant programą šioms trečiosioms šalims, iš anksto patikrinama, ar jų teisės aktai atitinka acquis communautaire;KADANGI Šveicarija dalyvavo MEDIA Plius ir MEDIA Mokymas programose, kurios pasibaigė 2006 m. gruodžio 31 d.;KADANGI Šveicarija yra įsipareigojusi papildyti savo įstatyminę bazę, kad jos įstatymai būtų atitinkamai suderinti su acquis communautaire, todėl įsigaliojus šiam susitarimui, Šveicarija atitinka MEDIA 2007 programos steigimo sprendimo 8 straipsnyje apibrėžtas dalyvavimo sąlygas;KADANGI ypač Bendrijos ir Šveicarijos bendradarbiavimas, siekiant įgyvendinti MEDIA 2007 programos tikslus, palyginti su kitomis Bendrijos ir Šveicarijos tarptautinio bendradarbiavimo sritimis, padidina pagal šią programą jau pradėtų įgyvendinti veiksmų poveikį ir padidina Bendrijos bei Šveicarijos žmogiškųjų išteklių kvalifikacijos lygį;KADANGI abi Susitariančiosios šalys yra suinteresuotos kurti Europos garso ir vaizdo programų pramonę vykdydamos platesnį bendradarbiavimą;KADANGI dėl šių priežasčių Susitariančiosios Šalys tikisi, kad Šveicarijos dalyvavimas MEDIA 2007 programoje bus naudingas abiem šalims,SUSITARĖ:1 straipsnisDalykasBendrijos ir Šveicarijos bendradarbiavimo, numatyto šiame susitarime, tikslas yra Šveicarijos dalyvavimas visose MEDIA 2007 programos veiklose. Jei šio susitarimo nuostatose nenumatyta kitaip, tai vyksta laikantis MEDIA 2007 programos steigimo sprendime apibrėžtų tikslų, kriterijų, procedūrų ir terminų.2 straipsnisĮstatyminių bazių suderinamumasTam, kad įsigaliojus šiam susitarimui, Šveicarija atitiktų dalyvavimui būtinas MEDIA 2007 programos steigimo sprendime išdėstytas sąlygas, ji įgyvendina I priede nurodytas priemones, papildančias Šveicarijos įstatyminę bazę, siekdama užtikrinti tinkamą savo teisės aktų suderinamumo su acquis communautaire lygį.3 straipsnisTinkamumasJeigu šiame susitarime nenumatyta kitaip:1. Šveicarijos organizacijos ir privatūs asmenys dalyvauja visoje programos veikloje tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir Bendrijos valstybių narių organizacijos ir privatūs asmenys.2. Šveicarijos organizacijų, institucijų ir privačių asmenų tinkamumas apibrėžiamas tam tikromis nuostatomis, numatytomis MEDIA 2007 programos steigimo sprendime.3. Siekiant užtikrinti programos vykdymą Bendrijos mastu, tuose projektuose ir veikloje, kuriuose Europos partnerystė privaloma, dalyvauja bent viena Bendrijos valstybė narė tam, kad būtų galima skirti Bendrijos finansinę paramą. Kiti projektai ir priemonės turi būti svarbūs Europai ir Bendrijai.4 straipsnisProcedūros1. Šveicarijos institucijų, organizacijų ir privačių asmenų paraiškos teikiamos, atrenkamos ir vertinamos laikantis tokių pačių taisyklių ir sąlygų, kurios taikomos programoje galinčioms dalyvauti Bendrijos valstybių narių institucijoms, organizacijoms ir privatiems asmenims.2. Kaip numato atitinkamos MEDIA 2007 programos steigimo sprendimo nuostatos, Europos Bendrijų Komisija (toliau – Komisija), skirdama nepriklausomus ekspertus, kurie jai turi padėti įvertinti projektus, gali skirti Šveicarijos ekspertus.3. Ryšiai su Komisija vykdant su paraiškomis susijusias procedūras, sudarant sutartis, pateikiant ataskaitas ar atliekant kitus administracinius programos veiksmus palaikomi viena iš oficialiųjų Bendrijos kalbų.5 straipsnisNacionalinės struktūros1. Šveicarija nacionaliniu lygmeniu nustato tinkamas struktūras ir mechanizmus ir imasi visų kitų MEDIA 2007 programos įgyvendinimui koordinuoti ir organizuoti nacionaliniu mastu reikalingų priemonių, kaip numato atitinkamos MEDIA 2007 programos steigimo sprendimo nuostatos. Šveicarija, bendradarbiaudama su Komisija, visų pirma įsipareigoja sukurti MEDIA biurą.2. Didžiausia finansinė parama, kurią pagal programą galima skirti MEDIA biuro veiklai finansuoti, sudaro ne daugiau kaip 50 % bendrojo šios veiklos biudžeto.6 straipsnisFinansinės nuostatosŠveicarija kiekvienais metais į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą įneša jos dalyvavimo MEDIA 2007 programoje išlaidoms padengti skirtą įnašą, laikydamasi II priede numatytų sąlygų ir nuostatų.7 straipsnisFinansinė kontrolėMEDIA 2007 programoje dalyvaujančių Šveicarijos atstovų finansinės kontrolės taisyklės yra pateiktos III priede.8 straipsnisJungtinis komitetas1. Įsteigiamas Jungtinis komitetas.2. Jungtinį komitetą sudaro Bendrijos ir Šveicarijos atstovai. Jungtinis komitetas veikia bendro sutarimo pagrindu.3. Jungtinis komitetas yra atsakingas už šio susitarimo administravimą ir tinkamą jo įgyvendinimą.4. Vienai iš Susitariančiųjų Šalių paprašius, Susitariančiosios Šalys keičiasi informacija ir Jungtiniame komitete konsultuojasi dėl su šiuo susitarimu susijusios veiklos ir dėl susijusių finansinių aspektų.5. Prireikus apsvarstyti tinkamą šio susitarimo veikimą, Jungtinis komitetas renkasi vienos iš Susitariančiųjų Šalių prašymu. Jis priima savo darbo tvarkos taisykles ir gali sudaryti darbo grupes, kurios padeda įgyvendinti komiteto uždavinius.6. Susitariančiosios Šalys bet kokį ginčą, susijusį su šio susitarimo aiškinimu ar taikymu, gali pateikti spręsti Jungtiniam komitetui. Jungtinis komitetas gali pateikti ginčo sprendimo būdą, jam suteikiama bet kokia informacija, kuri gali būti naudinga išsamiai situacijos analizei atlikti ir priimtinam sprendimui rasti. Šiuo tikslu Jungtinis komitetas nagrinėja visas galimybes, leidžiančias susitarimui tinkamai veikti.7. Jungtinis komitetas periodiškai analizuoja šio susitarimo priedus. Vienos iš Susitariančiųjų Šalių siūlymu jis gali nuspręsti iš dalies pakeisti susitarimo priedus.9 straipsnisTikrinimas, vertinimas ir ataskaitosNedarant poveikio Bendrijos atsakomybei už programos tikrinimą ir vertinimą, kaip numato atitinkamos MEDIA 2007 programos steigimo sprendimo nuostatos, Šveicarijos dalyvavimas MEDIA 2007 programoje nuolat tikrinamas atsižvelgiant į Bendrijos ir Šveicarijos partnerystės susitarimus. Tam, kad padėtų Bendrijai rengti ataskaitas apie įgytą patirtį taikant MEDIA 2007 programą, Šveicarija Komisijai siunčia informaciją apie nacionalines priemones, kurių ji ėmėsi šiuo tikslu. Šveicarija dalyvauja bet kokioje kitoje konkrečioje veikloje, kurioje šiuo tikslu pasiūlo dalyvauti Komisija.10 straipsnisPriedaiŠio susitarimo I, II ir III priedai yra neatskiriama susitarimo dalis.11 straipsnisTeritorinė taikymo sritisŠis susitarimas taikomas tose teritorijose, kuriose galioja Europos bendrijos steigimo sutartis, šioje sutartyje numatytomis sąlygomis, ir Šveicarijos teritorijoje.12 straipsnisTrukmė ir nutraukimas1. Šis susitarimas sudaromas tokiam laikotarpiui, kurį galioja MEDIA 2007 programa.2. Jei Bendrija priima naują daugiametę programą, remiančią Europos garso ir vaizdo sektorių, šis susitarimas gali būti pratęstas arba dėl jo iš naujo pradėtos derybos pagal bendru sutarimu nustatytas sąlygas.3. Ir Bendrija, ir Šveicarija gali nutraukti šį susitarimą pranešdama apie tokį sprendimą kitai Susitariančiajai Šaliai. Susitarimo galiojimas baigiasi po 12 mėnesių nuo tokio pranešimo pateikimo. Projektai ir veikla, kuri yra vykdoma pateikus išankstinį pranešimą, pabaigiama vykdyti laikantis šiame susitarime nustatytų sąlygų. Susitariančiosios Šalys bendru sutarimu išsprendžia kitas susitarimo nutraukimo pasekmes.13 straipsnisĮsigaliojimas ir laikinas taikymasŠis susitarimas įsigalioja kito mėnesio pirmąją dieną nuo Susitariančiųjų Šalių pranešimo apie atitinkamų procedūrų užbaigimą. Susitarimas laikinai taikomas nuo 2007 m. rugsėjo 1 d.14 straipsnisKalbosŠis susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais bulgarų, čekų, danų, olandų, anglų, estų, suomių, prancūzų, vokiečių, graikų, vengrų, italų, latvių, lietuvių, maltiečių, lenkų, portugalų, rumunų, slovakų, slovėnų, ispanų ir švedų kalbomis visi tekstai yra vienodai autentiški.Съставено в Брюксел на единадесети октомври две хиляди и седма година.Hecho en Bruselas, el once de octubre de dos mil siete.V Bruselu dne jedenáctého října dva tisíce sedm.Udfærdiget i Bruxelles, den ellevte oktober to tusind og syv.Geschehen zu Brüssel am elften Oktober zweitausendsieben.Kahe tuhande seitsmenda aasta oktoobrikuu üheteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις ένδεκα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες επτά.Done at Brussels on the eleventh day of October in the year two thousand and seven.Fait à Bruxelles, le onze octobre deux mille sept.Fatto a Bruxelles, addì undici ottobre duemilasette.Briselē, divtūkstoš septītā gada vienpadsmitajā oktobrī.Priimta du tūkstančiai septintųjų metų spalio vienuoliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-hetedik év október havának tizenegyedik napján.Magħmul fi Brussell, fil- ħdax-il jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u sebgħa.Gedaan te Brussel, de elfde oktober tweeduizend zeven.Sporządzono w Brukseli, dnia jedenastego października roku dwa tysiące siódmego.Feito em Bruxelas, em onze de Outubro de dois mil e sete.Încħeiat la Bruxelles, unsprezece octombrie două mii șapte.V Bruseli jedenásteho októbra dvetisícsedem.V Bruslju, dne enajstega oktobra leta dva tisoč sedem.Tehty Brysselissä yhdentenätoista päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaseitsemän.Som skedde i Bryssel den elfte oktober tjugohundrasju.За Европейската общностPor la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduaz Európai Közösség részérőlGħall-Komunitá EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar+++++ TIFF +++++За Конфедерация ШвейцарияPor la Confederación SuizaZa Švýcarskou konfederaciFor Det Schweiziske ForbundFür die Schweizerische EidgenossenschaftŠveitsi Konföderatsiooni nimelΓια την Ελβετική ΣυνομοσπονδίαFor the Swiss ConfederationPour la Confédération suissePer la Confederazione svizzeraŠveices Konfederācijas vārdāŠveicarijos Konfederacijos vardua Svájci Államszövetség részérőlGħall-Konfederazzjoni ŻvizzeraVoor de Zwitserse BondsstaatW imieniu Konfederacji SzwajcarskiejPela Confederação SuíçaPentru Confederația ElvețianăZa Švajčiarsku konfederáciuZa Švicarsko konfederacijoSveitsin valaliiton puolestaPå Schweiziska edsförbundets vägnar+++++ TIFF +++++[1] OL L 327, 2006 11 24, p. 12.--------------------------------------------------20071011I PRIEDAS1 straipsnisPriėmimo ir retransliavimo laisvė1. Šveicarija užtikrina Bendrijos valstybės narės jurisdikcijai priklausančios televizijos laidų priėmimo ir retransliavimo laisvę savo teritorijoje kaip nustatyta remiantis 1989 m. spalio 3 d. Tarybos direktyva 89/552/EEB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo [1] (toliau – Televizijos be sienų direktyva) laikydamasi tokios tvarkos:Šveicarija pasilieka teisę:a) sustabdyti Bendrijos valstybės narės jurisdikcijai priklausančių televizijos programų transliuotojų laidų, kurios akivaizdžiai, rimtai ir sunkiai pažeidė Televizijos be sienų direktyvos 22 ir 22a straipsniuose nustatytas taisykles dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos, retransliavimą;b) imtis priemonių prieš televizijos programų transliuotojus, įsikūrusius Bendrijos valstybės narės teritorijoje, bet savo veiklą visiškai ar iš esmės sutelkusius Šveicarijos teritorijoje, jei toks įsikūrimas Europos Sąjungos teritorijoje vykdomas siekiant išvengti Šveicarijos teritorijoje įsikūrusiems transliuotojams taikomų taisyklių. Tokios sąlygos bus aiškinamos remiantis atitinkama Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktika.2. Šio straipsnio 1 dalyje minimais atvejais veiksmų imamasi tada, kai pasikeičiama nuomonėmis šiuo susitarimu įsteigtame Jungtiniame komitete.2 straipsnisVisuomenei labai svarbūs įvykiai1. Šveicarija užtikrina, kad jos jurisdikcijai priklausantys transliuotojai nesinaudos didelę svarbą turinčių įvykių transliavimo išimtinėmis teisėmis pagal Bendrijos valstybės narės sąrašą taip, kad dėl to didžioji šios valstybės narės visuomenės dalis netektų galimybės stebėti šiuos įvykius pagal Televizijos be sienų direktyvos 3a straipsnį.2. Atsižvelgdama į Televizijos be sienų direktyvos 3a straipsnio nuostatas, Šveicarija informuoja Europos Komisiją apie priemones, kurių buvo imtasi arba kurių ketinama imtis šioje srityje.3 straipsnisSkatinimas platinti ir kurti Europos kūriniusPriemonių, susijusių su Europos darbų skatinimu ir platinimu, įgyvendinimo tikslu taikoma Europos kūrinio apibrėžtis nurodyta Televizijos be sienų direktyvos 6 straipsnyje.4 straipsnisPereinamojo laikotarpio nuostatosŠio priedo 1 straipsnis taikomas nuo 2009 m. lapkričio 30 d.Iki 2009 m. lapkričio 30 d. toliau taikomos nuostatos, išdėstytos 2004 m. spalio 26 d. Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo vaizdo ir garso kūrinių srityje, patvirtinančio Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Bendrijos programoje MEDIA Plius ir MEDIA Mokymas [2] sąlygas ir reikalavimus, II priedo 1 straipsnyje.[1] OL L 298, 1989 10 17, p. 23. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/36/EB (OL L 202, 1997 7 30, p. 60).[2] OL L 90, 2006 3 28, p. 22.--------------------------------------------------20071011II PRIEDASFINANSINIS ŠVEICARIJOS ĮNAŠAS Į MEDIA 2007 PROGRAMOS BIUDŽETĄ1. Finansinis įnašas, kurį Šveicarija turės sumokėti į Europos Sąjungos biudžetą už dalyvavimą programoje MEDIA 2007, yra (EUR):2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. |4205000 | 5805677 | 5921591 | 6039823 | 6160419 | 6283427 | 6408897 |2. Galioja Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomas 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento [1] ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 įgyvendinimo taisykles [2], ypač administruojant Šveicarijos įnašą.3. Šveicarijos atstovų ir ekspertų, dalyvaujančių Komisijos organizuojamuose posėdžiuose, kuriuose svarstomi klausimai susiję su programos įgyvendinimu, kelionės ir gyvenimo išlaidas apmoka Komisija, laikydamasi tokios pačios tvarkos, kaip ir apmokėdama Bendrijos valstybių narių ekspertų išlaidas.4. Po šio susitarimo laikino taikymo ir kiekvienų tolesnių metų pradžioje Komisija Šveicarijai nusiunčia prašymą sumokėti įnašą į programos biudžetą, kaip numato šis susitarimas. Įnašo suma nurodoma eurais ir mokama į Komisijos sąskaitą banke eurais.5. Jei Komisija prašymą mokėti nusiunčia iki kovo 1 d., Šveicarija sumoka įnašą iki balandžio 1 d. arba, Komisijai prašymą nusiuntus vėliau, sumoka ne vėliau kaip per 30 dienų nuo prašymo gavimo dienos. Jei įnašas nesumokamas laiku, Šveicarija, terminui pasibaigus, nuo nesumokėtos sumos moka palūkanas, skaičiuojamas nuo mokėjimo termino pabaigos. Palūkanų norma atitinka Europos centrinio banko tuo metu operacijoms eurais taikomą palūkanų normą, padidintą 3,5 procentinio punkto.[1] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).[2] OL L 357, 2002 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 478/2007 (OL L 111, 2007 4 28, p. 13).--------------------------------------------------20071011III PRIEDASMEDIA 2007 PROGRAMOJE DALYVAUJANČIŲ ŠVEICARIJOS ATSTOVŲ FINANSINĖ KONTROLĖ1 straipsnisTiesioginis ryšių palaikymasKomisija tiesiogiai palaiko ryšius su visais Šveicarijoje įsikūrusiais programoje dalyvaujančiais subjektais ir su jų subrangovais. Šie subjektai Komisijai gali tiesiogiai perduoti bet kokią informaciją arba dokumentus, kuriuos jie turi perduoti atsižvelgiant į šiame susitarime numatytas priemones ir šioms priemonėms įgyvendinti sudarytas sutartis.2 straipsnisAuditai1. Atsižvelgiant į Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 ir Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, o taip pat atsižvelgiant į kitas šio susitarimo nuostatas, dotacijos susitarimų, apimančių Šveicarijoje įsikūrusius programos dalyvius, sprendimuose gali būti numatyta, kad bet kokiu metu Komisijos pareigūnai arba kiti Komisijos įgalioti asmenys programos dalyvių ar jų subrangovų patalpose gali atlikti mokslinius, finansinius, technologinius ar kitokio pobūdžio auditus.2. Komisijos pareigūnams ir bet kuriems kitiems jų įgaliotiems asmenims suteikiama galimybė tinkamai susipažinti su vietomis, vykdomais darbais ir dokumentais, jie gauna visą reikalingą informaciją, įskaitant ir informaciją elektronine forma, kad galėtų tinkamai atlikti tokį auditą. Tokia teisė gauti informaciją aiškiai išdėstoma sutartyse, sudarytose siekiant įgyvendinti šiame susitarime numatytas priemones.3. Europos Bendrijų Audito Rūmai turi tokias pačias teises, kaip ir Komisija.4. Auditą galima atlikti pasibaigus programai arba šio susitarimo galiojimo laikui, laikantis atitinkamose sutartyse numatytų sąlygų.5. Šveicarijos federalinė finansų kontrolės įstaiga iš anksto informuojama apie Šveicarijos teritorijoje planuojamus atlikti auditus. Toks informavimas nėra teisinė sąlyga auditams atlikti.3 straipsnisTikrinimai vietoje1. Pagal šį susitarimą Komisijai (ir OLAF) suteikiami įgaliojimai atlikti patikrinimus ir inspektavimus vietoje Šveicarijos teritorijoje pagal 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų [1] nustatytas sąlygas ir reikalavimus.2. Komisija, ruošdamasi atlikti ir atlikdama patikrinimus bei inspektavimus vietoje, glaudžiai bendradarbiauja su Šveicarijos federaline finansų kontrolės įstaiga arba su kitomis Federalinės finansų kontrolės įstaigos paskirtomis kompetentingomis Šveicarijos institucijomis, kurias Komisija tinkamu laiku informuoja apie patikrinimų ir inspektavimų objektą, tikslą bei teisinį pagrindą, kad jos galėtų suteikti visą reikiamą pagalbą. Šiuo tikslu Šveicarijos kompetentingų institucijų pareigūnai gali dalyvauti vietoje atliekamuose patikrinimuose ir inspektavimuose.3. Jei suinteresuotosios Šveicarijos institucijos pageidauja, Komisija vietoje atliekamus patikrinimus ir inspektavimus gali atlikti drauge su tomis institucijomis.4. Jei MEDIA 2007 programos dalyviai nesutinka, kad būtų atliktas patikrinimas vietoje, Šveicarijos institucijos, laikydamosi nacionalinių taisyklių, suteikia patikrinimą atliekantiems Komisijos pareigūnams tokią pagalbą, kad šie galėtų atlikti savo pareigą – vietoje atlikti patikrinimą arba inspektavimą.5. Komisija Šveicarijos federalinei finansų kontrolės įstaigai kuo greičiau praneša apie visus turimus faktus arba įtarimus dėl pažeidimo, apie kurį ji sužinojo vietoje atlikto patikrinimo ar inspektavimo metu. Bet kokiu atveju Komisija turi informuoti minėtą instituciją apie tokių patikrinimų ir inspektavimų rezultatus.4 straipsnisInformavimas ir konsultacijos1. Stengdamosi, kad šis priedas būtų tinkamai vykdomas, kompetentingos Šveicarijos ir Bendrijos institucijos reguliariai keičiasi informacija ir vienos iš Susitariančiųjų šalių prašymu rengia konsultacijas.2. Kompetentingos Šveicarijos institucijos nedelsdamos praneša Komisijai bet kokią jų turimą informaciją apie galimus sutarčių arba susitarimų, sudarytų šiame susitarime numatytoms priemonėms įgyvendinti, sudarymo ar įgyvendinimo pažeidimus.5 straipsnisKonfidencialumasInformacija, kuri buvo gauta arba perduota remiantis šiuo priedu, neatsižvelgiant į tai, kokia forma ji buvo gauta arba perduota, yra saugoma kaip profesinė paslaptis, ir jai galioja tie patys Šveicarijos teisėje bei atitinkamose Bendrijos institucijoms taikomose nuostatose numatyti apsaugos principai. Ši informacija gali būti teikiama tik tiems asmenims, kuriems ji yra reikalinga jų funkcijoms vykdyti Bendrijos institucijose, valstybėse narėse ar Šveicarijoje, ir gali būti panaudota tik veiksmingai Susitariančiųjų Šalių finansinių interesų apsaugai užtikrinti.6 straipsnisAdministracinės priemonės ir nuobaudosNepažeisdama Šveicarijos baudžiamosios teisės principų, Komisija gali taikyti administracines priemones ir nuobaudas pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 ir 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos [2].7 straipsnisIšieškojimas ir vykdymasPagal MEDIA 2007 programą taikant šį susitarimą Komisijos priimti sprendimai dėl asmenų, išskyrus valstybes, finansinės prievolės privalo būti vykdomi Šveicarijoje. Įsakymą dėl išieškojimo išduoda, neatlikdama jokio kito patikrinimo, išskyrus dokumento autentiškumo patikrinimą, Šveicarijos vyriausybės paskirta institucija, kuri apie įsakymą dėl išieškojimo nedelsdama praneša Komisijai. Sprendimas vykdomas pagal Šveicarijoje nustatytą tvarką. Sprendimo dėl vykdymo teisėtumą kontroliuoja Europos Bendrijų Teisingumo Teismas. Europos Bendrijų Teisingumo Teismo ir Pirmosios instancijos teismo sprendimai, paskelbti remiantis arbitražo išlyga arba kompromiso sąlyga, vykdomi tokiomis pačiomis sąlygomis.[1] OL L 292, 1996 11 15, p. 2.[2] OL L 312, 1995 12 23, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1233/2007 (OL L 279, 2007 10 23, p. 10).--------------------------------------------------


text:
 Avis juridique important
 |
 41997X0730(06)
 Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takarekisterikilven valaisimista annetun neuvoston direktiivin 76/760/ETY tekniikan kehitykseen mukauttamisesta annetun komission direktiivin 97/31/EY 3 artiklassa ja liitteessä II olevassa 2.1 kohdassa tarkoitettu teknisiä vaatimuksia koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntö n:o 4
 Virallinen lehti nro L 203 , 30/07/1997 s. 0074 - 0078
 Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takarekisterikilven valaisimista annetun neuvoston direktiivin 76/760/ETY tekniikan kehitykseen mukauttamisesta annetun komission direktiivin 97/31/EY 3 artiklassa ja liitteessä II olevassa 2.1 kohdassa tarkoitettu teknisiä vaatimuksia koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntö n:o 4 (1) 1. MÄÄRITELMÄT Tässä säännössä tarkoitetaan:1.1. `takarekisterikilven valaisimella` takarekisterikilpien valaisemiseen käytettävää laitetta, jäljempänä `valaisinlaite`, joka valaisee takarekisterikilven heijastamalla. Laitteen hyväksynnässä määritellään kilven viemän tilan valaisu.1.2. Tähän sääntöön sovelletaan säännössä n:o 48 ja sen muutossarjassa annettuja tyyppihyväksynnän soveltamishetkellä voimassa olevia määritelmiä.5. YLEISET VAATIMUKSET 5.1. Kunkin näytekappaleen on oltava 9 kohdassa valaisuvaatimusten mukainen.Valaisinlaitteet on suunniteltava siten, että koko valaistava pinta näkyy takaa liitteessä 4 olevassa piirroksessa osoitetussa näkökentässä.5.2. Kaikki mittaukset on suoritettava valaisinlaitteen lampun tai lamppujen pienimmällä testausjännitettä vastaavalla valovirralla, joka on määritelty laitteen lampun tai lamppujen eritelmässä.5.2.1. Kaikki sellaisten valaisimien mittaukset, joiden valonlähde ei ole vaihdettava (hehkulamput ja muut), on tehtävä jännitteillä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V.Jos valonlähteissä on erikoisvoimanlähde, edellä mainittuja testausjännitteitä sovelletaan voimanlähteen tulonapoihin. Testilaboratorio voi vaatia valmistajalta valonlähteiden tarvitseman erikoisvoimanlähteen.6. VALON VÄRI Valaisinlaitteessa käytettävän valon on oltava riittävän väritön, jotta se ei muuta olennaisesti rekisterikilven väriä.7. TULOKULMA Valaisinlaitteen valmistajan on määrättävä asento, johon laite on asennettava rekisterikilvelle tarkoitettuun tilaan nähden; laite on sijoitettava siten, ettei rekisterikilven pintaan tulevan valon tulokulma ylitä missään valaistavan pinnan kohdassa 82°:tta; tämä tulokulma mitataan laitteen valaisevan pinnan uloimmasta reunasta, joka on kauimpana kilven pinnasta. Jos valaisinlaitteita on useita, edellä tarkoitettu vaatimus koskee ainoastaan sitä kilven osaa, jonka kyseisen laitteen on tarkoitus valaista.Laite on suunniteltava niin, ettei se lähetä lainkaan valoa suoraan taaksepäin, lukuun ottamatta punaista valoa, jos laite on yhdistetty tai ryhmitetty takavalaisimen kanssa.8. MITTAUSMENETTELY Valotiheyden mittaukset suoritetaan puhtaalla valkoisella imupaperilla, jonka vähimmäishajaheijastumiskerroin on 70 %; imupaperin on oltava samankokoinen kuin rekisterikilpi ja se sijoitetaan rekisterikilven paikalle, 2 mm kilven kiinnitystasosta ulospäin.Valotiheyden mittaukset suoritetaan liitteessä 3 esitetyissä pisteissä kohtisuoraan paperin pintaan nähden sen kilpityypin mukaisesti, jota varten laite on tarkoitettu; kukin mittauspiste muodostaa pyöreän alueen, jonka halkaisija on 25 mm.9. FOTOMETRISET OMINAISUUDET Jokaisessa liitteessä 3 esitetyssä mittauspisteessä valotiheyden B on oltava vähintään 2,5 cd/m2.Arvojen B1 ja B2 välinen valotiheyden gradientti, mitattuna mistä tahansa edellä tarkoitetuista mittauspisteistä valituista kahdesta pisteestä 1 ja 2, saa olla enintään 2 × Bo/cm, missä Bo on eri pisteissä mitattu pienin valotiheys, joka on:>NUM>B2 - B1>DEN>etäisyys 1 - 2 cm:nä ≤ 2 × Bo/cm(1) EYVL N:o L 171, 30.6.1997, s. 25.LIITE 3 Testin mittauspisteet (a) korkean kilven valaisemiseen tarkoitetut laitteet (340 × 240 mm)>VIITTAUS KAAVIOON>(b) leveän kilven valaisemiseen tarkoitetut laitteet (520 × 120 mm)>VIITTAUS KAAVIOON>>KAAVION ALKU>a = 25 mmb = 95 mmc = 100 mmd = 90 mme = 70 mm>KAAVION LOOPU>Huom: Jos laitteet on tarkoitettu valaisemaan sekä korkeita että leveitä kilpiä, mittauspisteet saadaan yhdistämällä edeltävät kaksi piirrosta valmistajan ilmoittaman ääriviivan mukaisesti; jos kaksi mittauspistettä on kuitenkin lähempänä kuin 30 mm toisistaan, käytetään ainoastaan toista.LIITE 4 Valaistavan pinnan vähimmäisnäkyvyysalue >VIITTAUS KAAVIOON>>KAAVION ALKU>Pystysuora osaa ja a' on oltava ≤ 85°>KAAVION LOOPU>>VIITTAUS KAAVIOON>>KAAVION ALKU>Vaakasuora osab ja b' on oltava ≤ 60°>KAAVION LOOPU>1. Edellä esitetyt näkyvyysalueen kulmat liittyvät ainoastaan valaisinlaitteen suhteellisiin asentoihin ja rekisterikilven tilaan.2. Ajoneuvoon asennetun rekisterikilven näkyvyysalueeseen sovelletaan kansallisia sääntöjä.3. Esitetyissä kulmissa on otettu huomioon valaisinlaitteen aiheuttama osittainen peittyminen. Niitä on noudatettava suunnissa, joissa peittymistä esiintyy eniten. Valaisinlaitteiden on oltava sellaisia, että osittain peittyvien alueiden määrä jää niin pieneksi kuin ehdottomasti on tarpeen.LIITE 5 Useilla valonlähteillä varustettujen valaisimien fotometrinen mittaus 1. Fotometrinen teho tarkastetaan:1.1. Valonlähteiden, joiden valonlähde ei ole vaihdettava (hehkulamput ja muut), osalta:valaisimessa olevista valonlähteistä tämän säännön 5.2.1. kohdan mukaisesti.1.2. Vaihdettavien hehkulamppujen osalta:Jos ne on varustettu sarjavalmisteisilla 6,5 V:n, 13,5 V:n tai 28,0 V:n hehkulampuilla, tuotettujen valovoima-arvojen on oltava tässä säännössä annetun ylä- ja alaraja-arvon välillä lisättynä valitulle hehkulampputyypille sallitulla valovirran poikkeamalla sarjavalmisteisia hehkulamppuja koskevassa säännössä n:o 37 kuvatulla tavalla; vaihtoehtoisesti voidaan käyttää vakiohehkulamppua kussakin yksittäisessä asennossa sen omalla valovirralla ja laskea kunkin asennon yksittäiset mittaukset yhteen.


text:
15.6.2013
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 171/38
 Ricorso proposto il 23 aprile 2013 — Hartmann/Commissione
 (Causa T-233/13)
 2013/C 171/73
 Lingua processuale: il francese
 Parti
 Ricorrente: Paul Hartmann SA (Châtenois, Francia) (rappresentanti: J.-M. Leprêtre e N. Chahid-Nouraï, avvocati)
 Convenuta: Commissione europea
 Conclusioni
 La ricorrente chiede che il Tribunale voglia:
 —
 annullare con effetto immediato, sulla base dell’articolo 263 TFUE, la direttiva 2013/2/UE della Commissione, del 7 febbraio 2013, recante modifica dell’allegato I della direttiva 94/62/CE del Parlamento europeo e del Consiglio sugli imballaggi e i rifiuti di imballaggio, nella parte in cui aggiunge i mandrini, ad eccezione di quelli ad uso industriale, all’elenco degli esempi di ciò che può considerarsi un imballaggio;
 —
 condannare la Commissione europea alla totalità delle spese.
 Motivi e principali argomenti
 A sostegno del ricorso, la ricorrente deduce sei motivi che sono essenzialmente identici o simili a quelli dedotti nell’ambito della causa T-202/13, Group’Hygiène/Commissione.


type: wikipedia

text:
14. duben je 104. den roku podle gregoriánského kalendáře (105. v přestupném roce). Do konce roku zbývá 261 dní. Svátek má Vincenc.
 Události
 Česko
 1433 – Po třech měsících jednání opustila husitská delegace církevní koncil v Basileji. Husité trvali na svých požadavcích, avšak vrcholné církevní shromáždění je nepřijalo.
 1556 – Začátek činnosti jezuitů na českém území.
 1783 – Reorganizace soudnictví v českých zemích.
 1851 – Český pozdrav Nazdar se poprvé objevuje v Praze a úzce souvisí s organizováním sbírky na vybudování Národního divadla v Praze. Po české metropoli tehdy chodili výběrčí s kasičkami, které obsahovaly nápis: Na zdar Národního divadla. Lidé do nich házeli své finanční příspěvky a slovo „Nazdar" se mezi nimi rozšířilo jako pozdrav.
 1938 – Byl objeven Dóm gigantů, jedna z částí Javoříčských jeskyní.
 1945 – Příslušníci partyzánské skupiny Dr. Josefa Hybeše salvou z pušek a třemi kulomety sestřelili německé průzkumné letadlo a zneškodnili i jeho posádku.
 1946 – Na Brněnskou přehradu byla spuštěna první osobní výletní loď. Nesla název Brno. O den později ji následovala loď Morava.
 1948 – Nová československá komunistická ústava je na světě, Klement Gottwald ji předložil prezidentu Benešovi a ten se rozhodl pro abdikaci
 1951 – První urychlovač v České republice je umístěn v bývalém hostivařském parním mlýně, kde se nedávno usídlil Ústav atomové fyziky České akademie věd
 2005
 Vyjednavači stran bývalé české vládní koalice (ČSSD, KDU-ČSL a US-DEU) se shodli na vytvoření nové vlády, dohoda se však zhroutila poté, co ji v podvečer odmítlo předsednictvo i poslanecký klub ČSSD.
 Ministři Karel Kühnl a Pavel Němec (US-DEU) podali večer demise.
 Svět
 70 – Obléhání Jeruzaléma: Titus, syn císaře Vespasiana, obklíčil židovské město s římskými legiemi.
 73 – 967 Židovských fanatiků spáchalo hromadnou sebevraždu v pevnosti Masada v předvečer bitvy, kdy římské legie prorazily hradby pevnosti.
 754 – Smlouva z Quierzy mezi papežem Štěpánem II. a Pippinem Krátkým
 1205 – Křížové výpravy: křižáci byli poraženi v bitvě u Adrianopole.
 1471 – Války růží: Yorkové porazili Lancastery v bitvě u Barnetu.
 1498 – Vasco da Gamma se svou flotou 4 lodí doplul do Malindi, dnešní Keňa, kde se zdržel 40 dní a pokračoval dál do Indie.
 1536 – Anglický král Jindřich VIII. vyvlastnil menší kláštery.
 1828 – Noah Webster vydal první edici svého slovníku.
 1865 – Prezident USA Abraham Lincoln byl smrtelně postřelen Johnem Wilkesem Boothem ve Fordově divadle ve Washingtonu. Druhý den nato zemřel.
 1900
 Byla zahájena Světová výstava v Paříži.
 V Paříži založena Světová cyklistická organizace (Union Cycliste Internationale).
 1912 – Parník Titanic na své první plavbě přes Atlantik narazil na ledovou kru. Další den kolem 2:20 ráno se potopil.
 1916 – Švédsko jako první zavedlo letní čas.
 1927 – Ve Švédsku byla založena automobilka Volvo.
 1931 – Ve Velké Británii vyšla první Pravidla silničního provozu
 1935 - USA; na velkých pláních středozápadu v Oklahomě zuřila písečná bouře, která změnila přes 200 tisíc km2 úrodné půdy v polopoušť a přikryla ji nánosem písku (desítky cm). Událost způsobila veliký exodus farmářů (3,5 milionu lidí), který inspiroval J. Steinbecka k napsání románu Hrozny hněvu (Grapes of Wrath, viz dále)
 1939 – Americkému spisovateli John Steinbeckovi vyšel román Hrozny hněvu. Rok poté, co se objevil na knihkupeckých pultech, vyhrál Pulitzerovu cenu.
 1948 – Byl proveden první americký jaderný test na atolu Eniwetok – bomba X-Ray.
 1956 – V Chicagu (v USA) firma AMPEX představila nové zařízení na vysílání TV pořadů ze záznamového pásu.
 1958 – Sovětský Sputnik 2 se psem Lajkou shořel při návratu v atmosféře.
 1981 – STS-1: Raketoplán Columbia ukončil svůj první vesmírný let přistáním na Edwardsově letecké základně.
 2003 – Projekt Lidský genom dokončil rozkódování 99 % lidské DNA s přesností 99,99 %.
 2010 – Výbuch sopky Eyjafjallajökull na Islandu, který zaznamenala celá Evropa.
 Narození
 Česko
 1576 – Jiří Kezelius Bydžovský, spisovatel, učitel a kronikář († 1654)
 1744 – Jan Nepomuk Kaňka starší, právník a hudební skladatel († 30. března 1798)
 1777 – Jan Nepomuk Vocet, varhaník a hudební skladatel († 28. ledna 1843)
 1802 – Josef Věnceslav Vlasák, učitel a obrozenecký spisovatel († 16. června 1871)
 1833 – Gustav Winterholler, vysoký státní úředník, starosta Brna († 28. července 1894)
 1863 – Bohdan Bečka, ministr financí Československa († 26. července 1940)
 1882 – Harry Palme, sklářský průmyslník, spisovatel, sběratel a archeolog († 5. června 1955 )
 1883 – Marie Křivánková, designérka šperku († 27. září 1936)
 1885 – Ján Halla, slovenský básník a československý meziválečný politik († 26. května 1955)
 1895 – Jan Buchar, krkonošský lidový vypravěč a spisovatel († 19. března 1988)
 1902 – Otto Rádl, advokát, dramatik scenárista a překladatel († 28. dubna 1965)
 1905 – Rudolf Černý, spisovatel († 11. prosince 1979)
 1907 – Ladislav Boháč, herec a režisér († 4. července 1978)
 1911 – Jan Žalman, filmový kritik a teoretik († 27. září 1990)
 1914 – Jiří Reinberger, varhanní virtuos a skladatel († 28. května 1977)
 1919 – Karel Berman, operní pěvec, hudební skladatel a režisér († 11. srpna 1995)
 1922 – Stella Zázvorková, herečka († 18. května 2005)
 1923 – Jarmila Loukotková, spisovatelka a překladatelka († 29. října 2007)
 1925 – Oldřich Okáč, filmový architekt († 1987)
 1926 – František Daniel, česko-americký filmař († 29. března 1996)
 1928 – Radan Květ, geograf a geolog
 1929
 Jiří Jíra, ministr dopravy a spojů
 Vladimír Kubáč, profesor a děkan Husitské teologické fakulty Univerzity Karlovy († 24. listopadu 1993)
 1937 – Václav Kozák, veslař, skifař, olympijský vítěz z LOH 1960 († 15. března 2004)
 1938
 Andrej Krob, divadelní scenárista a režisér
 Petr Nárožný, herec, moderátor a bavič
 1939 – Jiří Haringer, politik
 1940 – Marie, kněžna lichtenštejnská († 21. srpna 2021)
 1946 – Dušan Tříska, ekonom
 1952 – Slávek Janda, kytarista, skladatel, zpěvák
 1954 – Jan Březina, geolog a politik
 1959 – Vlasta Redl, zpěvák
 1960 – Jaroslav Peška, český archeolog
 1972 – Roman Vojtek, herec, zpěvák, tanečník, moderátor a podnikatel
 1975 – Jan Mikel, hokejista
 1978 – Jiří Kadeřábek, hudební skladatel
 1981 – Magdaléna Borová, herečka
 1988 – Eliška Klučinová, atletka, vícebojařka, olympionička
 1989 – Vít Přindiš, vodní slalomář, kajakář
 Svět
 1204 – Jindřich I. Kastilský, kastilský král († 6. června 1217)
 1527 – Abraham Ortelius, vlámský kartograf († 28. června 1598)
 1578 – Filip III. Španělský, španělský král († 31. března 1621)
 1629 – Christiaan Huygens, holandský matematik († 8. června 1695)
 1718 – Emanuele Barbella, italský houslista a hudební skladatel († 1. ledna 1777)
 1738 – William Cavendish-Bentinck, britský státník († 30. října 1809)
 1741 – Momozono, japonský císař († 31. srpna 1761)
 1745 – Denis Ivanovič Fonvizin, ruský dramatik († 12. prosince 1792)
 1762 – Giuseppe Valadier, italský architekt, urbanista, archeolog a zlatotepec († 1. února 1839)
 1765 – Augusta Vilemína Marie Hesensko-Darmstadtská, falcko-zweibrückenská vévodkyně († 30. března 1796)
 1767 – Nicolas-Theodoré de Saussure, švýcarský fytochemik († 18. dubna 1845)
 1769 – Barthélemy-Catherine Joubert, francouzský generál († 15. srpna 1799)
 1795 – Pedro Albéniz, španělský klavírista a hudební skladatel († 12. dubna 1855)
 1803 – Friedrich von Amerling, rakousko-maďarský malíř(† 14. ledna 1887)
 1824 – Auguste Salzmann, francouzský archeolog, malíř a fotograf († 24. února 1872)
 1844 – Marie Imakuláta Neapolsko-Sicilská, princezna bourbonská a arcivévodkyně rakouská († 18. února 1899)
 1857 – Beatrix Sasko-Koburská, dcera britské královny Viktorie († 26. října 1944)
 1862 – Pjotr Stolypin, ministerský předseda Ruska († 18. září 1911)
 1867 – René Boylesve, francouzský spisovatel († 14. ledna 1926)
 1868 – Peter Behrens, německý architekt († 27. února 1940)
 1871 – Henri Fournier, francouzský automobilový závodník († 18. prosince 1919)
 1877 – Rajko Nahtigal, slovinský filolog († 29. března 1958)
 1882 – Moritz Schlick, německý fyzik a filosof († 22. června 1936)
 1886
 Edward Tolman, americký psycholog († 19. listopadu 1959)
 Ernst Robert Curtius, německý literární historik a romanista († 19. dubna 1958)
 Árpád Tóth, maďarský básník a překladatel († 7. listopadu 1928)
 1888 – Sigfried Giedion, švýcarský historik architektury († 9. dubna 1968)
 1889
 Jefim Bogoljubov, ukrajinský šachový velmistr († 18. června 1952)
 Arnold Joseph Toynbee, britský historik, teoretik a filosof dějin († 22. října 1975)
 1891 – Bhímráo Rámdží Ámbédkar, indický právní vědec († 6. prosince 1956)
 1892 – Vere Gordon Childe, australský archeolog, historik a lingvista († 19. října 1957)
 1897 – Horace McCoy, americký spisovatel a scenárista († 15. prosince 1955)
 1907 – François Duvalier, prezident Haiti († 21. dubna 1971)
 1911 – Teodor Romža, rusínský řeckokatolický biskup († 1. listopadu 1947)
 1912 – Robert Doisneau, francouzský fotograf († 1. dubna 1994)
 1919 – Ján Režňák, nejúspěšnější slovenský pilot druhé světové války († 19. září 2007)
 1921
 Ricardo Alegría, portorický archeolog, antropolog a spisovatel († 7. června 2011)
 Thomas Schelling, americký ekonom, Nobelova cena za ekonomii 2005 († 13. prosince 2016)
 1924 – Shorty Rogers, americký trumpetista († 7. listopadu 1994)
 1925
 Gene Ammons, americký saxofonista († 6. srpna 1974)
 Roger Brown, americký psycholog († 11. prosince 1997)
 Rod Steiger, americký herec († 9. července 2002)
 1926 – Leopoldo Calvo-Sotelo, premiér Španělska († 3. května 2008)
 1927 – Alan MacDiarmid, novozélandský chemik, Nobelova cena za chemii 2000 († 7. února 2007)
 1929
 William Thornton, americký astronaut († 11. ledna 2021)
 Octav Pancu-Iași, rumunský spisovatel († 16. dubna 1975)
 Šadlí Bendžedíd, třetí prezident nezávislého Alžírska († 6. října 2012)
 1931 – Friedrich-Wilhelm Möller, německý designér nábytku a bytový architekt († 23. června 1996)
 1932 – Loretta Lynn, americká herečka, skladatelka a zpěvačka († 4. října 2022)
 1934 – Fredric Jameson, americký filozof, politolog a literární teoretik marxistické orientace
 1935 – Erich von Däniken, švýcarský spisovatel a záhadolog
 1936 – Ivan Dias, indický kardinál
 1941 – Julie Christie, britská herečka
 1942
 Valentin Lebeděv, sovětský kosmonaut
 Valerij Brumel, sovětský výškař, olympijský vítěz († 26. ledna 2003)
 1944 – Nguyễn Phú Trọng, generální tajemník Vietnamské komunistické strany
 1945
 Ritchie Blackmore, britský rockový kytarista, bývalý člen skupiny Deep Purple
 Eva Wagnerová-Pasquierová, dcera Wolfganga Wagnera, ředitelka Hudebních slavností v Bayreuthu
 1949 – Sonja Kristina, anglická zpěvačka
 1950 – Péter Esterházy, maďarský spisovatel († 14. července 2016)
 1952 – Kenny Aaronson, americký baskytarista
 1953 – Eric Tsang, hongkongský herec, režisér, producent
 1954 – Bruce Sterling, americký spisovatel science fiction
 1955 – Imrich Bugár, československý diskař, olympijský medailista
 1957 – Lothaire Bluteau, kanadský herec
 1958 – Peter Capaldi, skotský herec a režisér
 1961 – Robert Carlyle, skotský herec
 1964 – Vinnie Moore, americký kytarista
 1968 – Štefan Maixner, slovenský fotbalista
 1972 – Dean Potter, americký skalní lezec († 16. května 2015)
 1973 – Adrien Brody, americký herec
 1976 – Françoise Mbangová Etoneová, kamerunská atletka
 1977 – Sarah Michelle Gellarová, americká herečka
 1991 – Martín Montoya, španělský fotbalista
 Úmrtí
 Česko
 1793 – Antonín Petr Příchovský z Příchovic, arcibiskup pražský (* 28. srpna 1707)
 1894 – Václav Steffal, profesor anatomie (* 17. září 1841)
 1900 – Edmund Kaizl, poslanec Českého zemského sněmu a Říšské rady (* 20. února 1836)
 1933 – Adolf Srb, český novinář (* 24. září 1850)
 1938 – József Törköly, československý politik maďarské národnosti (* 1. ledna 1878)
 1941 – Wilhelm Maixner, československý politik německé národnosti (* 12. května 1877)
 1947 – Augustin Přeučil, agent gestapa (* 3. července 1914)
 1964 – Kurt Brass, československý politik německé národnosti (* 4. října 1880)
 1972
 Marie Burešová, herečka (* 1. listopadu 1907)
 Ján Bečko, československý politik, člen exilových vlád (* 16. listopadu 1889)
 1978 – Karel Stránský, právník a sokolský funkcionář (* 5. října 1898)
 1984 – Alois Lukášek, malíř (* 12. října 1911)
 1985 – Pavel Glos, farář, antifašista a spisovatel (* 5. prosince 1903)
 1986 – Ladislav Vachulka, varhaník, cembalista (* 27. března 1910)
 1997
 Milan Neděla, český herec a moderátor (* 23. února 1934)
 Vladimír Novotný, kameraman (* 17. října 1914)
 2007 – Ladislav Adamec, československý premiér v letech 1988–1989 (* 10. září 1926)
 2008 – Alena Munková, novinářka a publicistka a scenáristka (* 24. září 1926)
 2016 – Věra Kubánková, herečka (* 22. července 1924)
 2021 – Jan Císař, divadelní pedagog, dramaturg, kritik (* 28. ledna 1932)
 Svět
 1109 – Fulko IV. z Anjou, francouzský hrabě
 1132 – Mstislav Vladimírovič, kyjevský kníže z rodu Rurikovců (* 1. června 1076)
 1433 – Svatá Lidwina, nizozemská světice (* 18. března 1380)
 1682 – Protopop Avvakum, ruský pop, zakladatel pravoslavné sekty starověrců (* 20. listopadu 1621)
 1689 – Marie Anna Habsburská, dcera římskoněmeckého císaře Ferdinanda III. (* 20. prosince 1654)
 1749 – Balthasar Denner, německý malíř (* 15. listopadu 1685)
 1759 – Georg Friedrich Händel, německý hudební skladatel (* 1685)
 1768 – François de Cuvilliés, bavorský designér a architekt belgického původu (* 23. října 1695)
 1791 – Johann Salomo Semler, německý církevní historik (* 18. prosince 1725)
 1803 – Cristoforo Antonio Migazzi, rakouský arcibiskup a kardinál (* 14. října 1714)
 1842 – Alexandre Aguado, španělský bankéř (* 29. června 1784)
 1843 – Josef Lanner, rakouský skladatel (* 12. dubna 1801)
 1848 – Chačatur Abovjan, arménský spisovatel a národní buditel (* 15. října 1809)
 1849 – Ján Hollý, slovenský kněz, básník a překladatel (* 24. března 1785)
 1865 – Rafael Carrera y Turcios guatemalský prezident (* 24. října 1814)
 1874 – Josiah Warren, americký anarchista (* 1798)
 1888 – Nikolaj Nikolajevič Miklucho-Maklaj, ruský etnograf, antropolog a cestovatel (* 17. července 1846)
 1895 – James Dwight Dana, americký geolog, mineralog, vulkanolog a zoolog (* 12. února 1813)
 1897 – Émile Levassor, francouzský průkopník automobilismu (* 21. ledna 1843)
 1906 – Felix Pino z Friedenthalu, předlitavský státní úředník a politik (* 14. října 1825)
 1910 – Michail Alexandrovič Vrubel, ruský malíř (* 17. března 1856)
 1917 – Ludvík Lazar Zamenhof, autor esperanta (* 15. prosince 1859)
 1924 – Louis Sullivan, americký architekt (* 3. září 1856)
 1925 – John Singer Sargent, americký malíř (* 12. ledna 1856)
 1926 – Richard Osvald, slovenský kněz, novinář a politik (* 3. října 1845)
 1930
 Aref al-Dajani, palestinský starosta Jeruzaléma (* 1856)
 Vladimír Vladimirovič Majakovskij, ruský básník a dramatik (* 19. července 1893)
 1935 – Emmy Noetherová, německá matematička (* 23. března 1882)
 1938 – Edmund Blum, rakouský lékař a spisovatel (* 9. září 1874)
 1943 – Jakov Džugašvili, syn Stalinovy první manželky Jekatěriny Svanidze (* 18. března 1907)
 1944 – Mary Adela Blaggová, anglická astronomka a selenografka (* 17. května 1858)
 1950 – Ramana Maharši, tamilský mudrc (* 30. prosince 1879)
 1953 – Frederick Laurence Green, anglický spisovatel (* 6. dubna 1902)
 1964 – Rachel Carsonová, americká zooložka (* 27. května 1907)
 1973 – Karl Kerényi, maďarský, německy píšící klasický filolog a religionista (* 19. ledna 1897)
 1975
 Clyde Tolson, ředitel FBI (* 22. května 1900)
 Fredric March, americký herec (* 31. srpna 1897)
 1978 – Frank Raymond Leavis, britský literární kritik (* 14. července 1895)
 1980 – Gianni Rodari, italský novinář a spisovatel literatury pro děti a mládež (* 23. října 1920)
 1983 – Ernst Schwarz, německý germanista (* 19. června 1895)
 1986 – Simone de Beauvoirová, francouzská spisovatelka (* 9. ledna 1908)
 1991 – Josef Tekoa, izraelský diplomat (* 4. března 1925)
 1992
 David Miller, americký filmový režisér (* 28. listopadu 1909)
 Sammy Price, americký klavírista (* 6. října 1908)
 1999 – Anthony Newley, anglický herec, zpěvák a textař (* 24. září 1931)
 2007 – René Rémond, francouzský historik a politolog (* 30. září 1918)
 2009 – Maurice Druon, francouzský spisovatel a politik (* 23. dubna 1918)
 2010
 Peter Steele, americký zpěvák a baskytarista, frontman skupiny Type O Negative (* 4. ledna 1962)
 James R. Beniger, americký profesor komunikace a sociologie (* 16. prosince 1946)
 2011 – William Lipscomb, americký chemik, Nobelova cena za chemii 1976 (* 9. prosince 1919)
 2013 – Colin Davis, anglický dirigent (* 25. září 1927)
 2014 – Armando Peraza, kubánský perkusionista (* 30. května 1924)
 2015
 Percy Sledge, americký R&B a soulový zpěvák (* 25. listopadu 1941)
 Roberto Tucci, italský kardinál (* 19. dubna 1921)
 2019
 Bibi Anderssonová, švédská herečka (* 11. listopadu 1935)
 Gene Wolfe, americký autor science fiction († 7. května 1931)
 2020 – Markus Raetz, švýcarský malíř, sochař a fotograf (* 6. června 1941)
 Svátky
 Česko
 Vincent, Vincenc, Vincencie
 Justin
 Pravdomil, Pravdomila, Pravomil, Pravomila
 Svět
 Světový den Chagasovy choroby
 Slovensko: Justína
 Barma: Vodní festival
 El Salvador, Haiti, Honduras, Venezuela: Día de las Américas
 Laos: Nový rok
 Mauricius: Varusha Pirruppa
 Indie: Ambedkar Jayanti
 Jižní Korea: Černý den
 Irák: Připomínka Anfal Genocidy proti Kurdům
 Liturgický kalendář
 Svátek svatých Valeriana a Tiburcia (Ctibora)
 Sv. Lambert
 Pranostiky
 Česko
 Na svatého Tiburcia má se všechno zelenat.
 Externí odkazy
 Dubnové dny


type: other

text:
On Keliakiaviikko, tiesitkö? En mäkään tietäis, jos tuo sairaus ei olisi muutamaa vuotta kulkenut mukana. Tiesitkl, että suomessa on 70 000 diagnosoimatonta keliaakikkoa? Se ei siis todellakaan ilmene aina vatsavaivoilla tai siinä mielikuvassa mikä mulla oli ennen – jatkuvana ripulina ja kovina kipuina.
 Itse aloin oksentaa. Laattasin ensin millon sattui, kohta säännöllisesti, kokoajan ja silloin vasta alkoi mennä vatsakin sekaisin. Makasin päivystyksessä saamassa nesteytystä ja kipulääkkeitä, – söin viikko kaupalla Panacodia kipuun!
 Mä sairastuin keväällä 2017, -luojan kiitos- neljä viikkoa yo-kokeiden jälkeen, just kun 19-vuotta tuli mittariin.
 Kävin lääkärissä ja sairaalassa kolmen viikon ajan kuuntelemassa ajatuksia ja diagnooseja vatsataudista, stressistä, suolistosyövästä, autoimmuunitaudeista, refluksista, raskaudesta... Ennen kuin kolmannella päivystysreissulla itkiessä päivystävä keksi katsoa verestä ne keliakia-arvot, ja nehän oli ihan tähtitieteelliset. Mä muistan miten makasin mun sen aikainen lemppari mekko ja verkkosukkahousut jalassa Keski-Suomen keskussairaalan päivystyksessä, ja olin ihan puulla päähän lyöty kun mulle tultiin kertomaan, että mun vuoroin huonojen elämäntapojen tai Chronin taudin syy onkin keliakia.
 Mun huonojen elämäntapojen tai Chronin taudin syy onkin keliakia.
 Laitoin iskälle viestin, ja seuraava naurattaa vieläkin. Googlasin ensimmäisenä ”McDonald’s gluteeniton” ja iskä vastasi: ”Onneksi Big Macin saa myös gluteenittomana”. Näin vakavasti meillä on suhtauduttu tähän tautiin! Totta kai siis on vienyt aikaa ja ajatustyötä pitää gluteenittomat tuotteeet ja kaikki mitä mä syön kontaminoimatt gluteeniin, mutta se on oikeesti sujunut naurettavan helposti nää neljä vuotta!
 Diagnosointi 2017
 Pähkinänkuoressa: verikokeissa oli korkeat arvot osoittamassa keliakiaa. Koska aikuiselle sitä ei kuitenkaan diagnosoida ilman gastroskopiaa -oon oppinut jo vaatimaan anestasian ja suosittelen samaa- piti muutama viikko jatkaa gluteenin syömistä. Otin ilon irti ja söin miljoona niitä paperipussissa myytäviä kuivia ruisneppareita! Tiesin että nyt vedetään viimeisen kerran, niin hirveät överithän siitä tuli.
 Olin tosi kivulias, että vielä gluteenin syönnin lopettamisen jälkeen meni noin 3vko panacodia naamariin että pärjäsi elämässä. Heikkona olin vielä pari kuukautta, mutta heti alkoi helpottaa ja oksentelu loppui aikalailla heti.
 Miten vältetäään nykyään kontaminaatiot?
 Meillä ei ole tässä 10kk aikana mieheni kanssa eläessämme ollut juurikaan gluteenipitoisia ruokia kotona. Pastat, hiutaleet, jauhot, leivokset... on siis ihan järjestään gluteenittomia kaikki, ei oo vaikka ruisjauhoja kaapissa. Toki mieheni syö pizzat, tortillapohjat jne. ihan normaaleina, mutta kun käytetään aina leikkuulautaa, lautasta jne. alla, niin ei ne jauhot ja murut mihinkään leviä.
 Kylässä mulla on oma voirasia ja vaikka avattua leipäpussiani pidän tavallisen suljetun muovipussin sisällä. Rahaa reissussa menee enemmän, kun gluteeniton on useammin kallista ja joutuu yleensä ostamaan kaikki aamu- ja iltapalat itse, kun niitä löytyy harvoin kaverin jääkaapista valmiiksi. Itse en kyllä myöskään edellytä että ystävät ostavat mulle erikoisruokaa – mutta se on ihanaa jos joku on ottanut huomioon ja tarjoaa vaikka keksejä kahvin kanssa! Pyyhin aina pöydän ennen kuin alan ottaa omia ruokiani, käytän aina lautasta alla ja vain puhtaita veitsiä jne. Ihan sillä perus tarkkuudella on pärjätty!
 Mitä on ollut ikävä?
 Rehellisesti sanoen, ei oo kertaakaan tehnyt oikeesti tiukkaa. Järkytys oli miten pahoja gluteenittomat vaihtoehdot alkuun mun makuun oli, mutta nyt ei oo enää mitään ongelmaa. Päin vastoin, mun mielestä on parasta että gluteenittomasta ruuasta ei tuu sitä turvotusta ja vehnän aiheuttamaa tukkoisuutta herkuttelun jälkeen.
 Mutta no, ne Fazerin vadelmajogurtti suklaapatukat ja -konvehdit! Miehenikin rakastaa niitä, että vaikka jouluna meinas itku tulla kateudesta! :—-D Joskus myös Lidlin paistopiste tuoksuu niin hyvälle että joutuu kiitämään toiselle puolelle myymälää, ettei jää marttyyrinä tuijottamaan munkkeja ja viinereitä!
 Mitä mogia on sattunut?
 Ihan alussa se leivänpaahdin! Tungin leipäni meidän kaikkien käytössä olevaan paahtimeen... Sen jälkeen oon käyttänyt paahtopusseja, mitä löytyy ainakin gluteenittoman paahtopussin googlettamalla.
 Au pairina pilkoin lapsille omenaa samalla alustalla millä olin -ennen huuhtaisua- laittanut kersoille voileivät; söin sitten loppuun sen omenan mistä olin leikannut siivuja pois. Niistä muutamista leivänmuruista tuli sitten 6h päästä 90asteen kulmassa kävelevä ja oksentava lastenhoitaja.. Meni kaksi päivää ihan kivuissa ja oksentaen sohvalla!
 Joku Fazerin suklaalevy tarttui käteen kun olin kamalassa nälässä ruokakaupassa ja ajattelin että äkkiä verensokerit vaan ylös. Olin niin tottunut siihen, että kaikki Fazerin suklaat mitä söin oli ”saattaa sisältää” etten sillä kertaa jaksanut katsoa. No, katsoin kun olin syönyt puoli levyä. Ohramallas. Paniikkisoitto äidille, mitä mä teen! Ja seuraavaksi sen aikaiselle heilalleni, että voiko tulla kotiin. Mulla oireet tulee siis 6h viiveellä, ja silloin katsoin vinkkien ja oman ajattelun kautta parhaaksi koittaa saada ohran mahdollisimman nopeasti pois elimistöstä; eikun oksentamaan, ja sen jälkeen vaan syömään mahdollisimman paljon, ettei gluteeni tyhjässä vatsassa saisi yksinään riehua. Ja se meni kahdella oksentamisella ohi se kerta, vaikka kuvottava olo seurasikin muutaman päivän.
 Ja nyt ihan muutama viikko takaperin; söin taas Japp-patukan, joka sisälsi samaa ohramallasta... Oltiin vielä Pyynikillä ottamassa aurinkoa ja uimassa, kun allekirjoittanut alkoi oksentaa... Mulle tulee sappikipuja ja oksentamista myös omenasta, jota olin vahingossa syönyt pienen määrän samaan aikaan; viikko meni kovien kipujen ja pahoinvoinnin kanssa. Ainakin osaa taas hetken varoa..
 Mä voin sanoa, että keliakia on ollut kaikkiaan helppo diagnoosi. Ehkä se on asia missä ssyömishäiriöhistoriasta on ollut ”apua” – on helppo lopettaa jonkun syöminen kun niin vaan päättää. Jos oikeesti haluaa elää gluteenittomasti joko keliakian tai turvottelun jne. takia, ei se mun mielestä oo vaikeaa, jos oikeesti haluaa lopettaa. Inhottavaa on lähinnä olla vaikka juhlissa se ainoa gluteeniton, koska siitä tehdään tietysti ns. numero ”sun ruuat on tuolla — saathan syyä — muut ei koske” ja se, että joutuu lukemaan k a i k e n tuoteselosteet; monen tuotteen syömien on loppunut kun on joutunut ajattelemaan liikaa mitä kaikkea se sisältää... :’D
 Gluteeniton ja maidoton on tosi helppo yhdistää! Kahviloissa on aina sekä gluteeniton että maidoton vaihtoehto, ja yleensä erikoisruokavaliotuotteet kattavat useamman erikoisruokavalion.
 Meillä on parhaiden ystävien kanssa kombo, että ruuan pitää olla vegaanista, gluteenitonta, soijatonta ja pähkinätöntä – ja jopa näin ollaan aina saatu mahat täyteen sairaan hyvää ruokaa!
 Keliakia on opettanut mut panostamaan enemmän aineisiin ja laatuun, kun tietää mitä laittaa suuhunsa, on helpompi vaihtaa itselle parempiin vaihtoehtoihin.
 Kaikista autoimmuunisairauksista otan ehdottomasti mieluiten keliakian – se on oikeestaan mulle se terveellisempi elämäntapa, mihin en olisi muuten pystynyt!
 Keliakiaviikon kunniaksi hästägeillä ”keliakiaviikko ja ”oivallaoireetkesytäkeliakia – löytyy keliaakikoiden kokemuksia. Keliakialiiton sivuilta löytyy paljon tietoa ja infoa kyseisestä sairaudesta!
 Onko keliakia tai gluteeniton elämä sulle tuttu? 🙂
 Ja sit; tarkistappa että HETKENKETKUN FB-sivu on jo hallussa! Instagram pyörii käyttäjällä @PULLANKUVATUS
 gluteeniton, keliakia, keliakiaviikko, oivallaoireetkesytäkeliakia
 Edellinen Se RAMMSTEIN PARVEKEEN ALLA
 Seuraava STRESSIBINGO