text:
A Kecskeméti Törvényszék tájékoztatója jogkereső állampolgárok részére az új eljárásjogi kódex alkalmazásával kapcsolatban III. Rész. | Kecskeméti Törvényszék
 A Kecskeméti Törvényszék tájékoztatója jogkereső állampolgárok részére az új eljárásjogi kódex alkalmazásával kapcsolatban III. Rész.
 Megjelenés ideje: 2017. december 6., 08:38
 Az elsőfokú eljárás - a perindítás és a perfelvételi szak
 1. Alternatív vitarendezési módok – Hogyan lehet peren kívül a jogvitákat
 rendezni?
 Perindítás helyett a jogvita más bírósági eljárásban vagy más szerv eljárásában is rendezhető, többnyire egyszerűbben, gyorsabban és olcsóbban.
 Közvetítés (mediáció): a felek vitájában egy közösen elfogadott, független, professzionális harmadik személy segít minden érintettnek kielégítő megoldást találni és írásbeli megállapodást kötni
 - piaci közvetítés: tájékoztató: Igazságügyi Minisztérium honlapján
 - bírósági közvetítés: illetékmentes, tájékoztató: www.birosag.hu
 - egyezségi kísérlet: bírósági polgári nemperes eljárás egyezség megkötése
 és annak bíróság általi jóváhagyása érdekeben (Pp. 167-168. §)
 2. Mi előzheti meg a peres eljárást?
 - fizetési meghagyásos eljárás: közjegyző előtti nemperes eljárás 30 millió Ft alatti pénzkövetelések érvényesítésére, tájékoztató: www.mokk.hu; belföldi felek közötti 3 millió Ft alatti pénzkövetelést fizetési meghagyásos eljárásban kötelező érvényesíteni
 - ha legalább az egyik fel EU-tagállambeli, a pénzkövetelés összegétől függetlenül európai fizetési meghagyás útján is lehet érvényesíteni
 3. Perindítás – Mivel kell a felperesnek a pert megindítani és a beadványnak mit kell tartalmaznia?
 A polgári per írásbeli beadvány benyújtásával indul, amelyet „keresetlevélnek” nevezünk. Ebben kell részletesen előadni a felperesnek az alperessel szembeni igényét, bizonyítékait és egyéb szükséges eljárásjogi adatokat.
 A keresetlevelet a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságon (lsd. II. Rész)
 Ha a kötelezett fizetési meghagyással szemben ellentmondással élt, a fizetési meghagyásos eljárás bíróságon perként folytatódik.
 A keresetlevél tartalma:
 - jogi képviselő nélkül eljáró fel: formanyomtatványt kel l használni, ami eligazítást ad a kötelező tartalmi elemekről és mellékletekről
 - jogi képviselővel el járó fél: a formanyomtatványban foglaltakon túl további kötelező elemek (pl.: az érvényesített jog jogalapja, jogi érvelés)
 Ha a keresetlevelet hiányosan nyújtják be: keresetlevél visszautasításra kerül; a fizetési meghagyásból perré alakult eljárás megszüntetésre kerül
 4. Írásbeli védekezés – Mivel és hogyan lehet az alperesnek védekezni, annak mit kell tartalmaznia?
 Az alperesnek védekezését írásban kell a perben eljáró bíróságon benyújtania a bíróság felhívására, a keresetlevél kézbesítésétől számított 45 napon belül. Ezt nevezzük „írásbeli ellenkérelemnek”, amely a keresetre vonatkozó részletes nyilatkozatokat, bizonyítékokat tartalmazza (vagy a kereset elismerését, vagy a keresettel szembeni védekezést jelenti). Az ellenkérelem tartalmára a keresetlevélre vonatkozó előírások irányadók.
 Ha az alperesnek is van követelése a felperessel szemben „viszontkereset-levél” elnevezésű irattal, „viszontpert” indíthat a felperessel szembeni igénye érvényesítése iránt. Ennek tartalmára szintén a keresetlevélre vonatkozó előírások irányadók, azonban 45 napon túl nincs helye viszontkeresetnek.
 Jogi képviselő nélkül eljáró alperesnek a formanyomtatvány használata kötelező.
 Az alperes mulasztásának következménye:
 - írásbeli ellenkérelem vagy beszámítást tartalmazó irat elmulasztása esetén a bíróság a kereset érdemi vizsgálata és tárgyalás nélkül „bírósági meghagyással” kötelezi az alperest
 - ha a viszontkereset - levél hiányos, úgy azt a bíróság visszautasítja
 5. Kötelező formanyomtatvány, elektronikus vagy papíralapú kapcsolat – Milyen módon kell a perindító és védekező iratot benyújtani?
 Kötelező formanyomtatványok benyújtása jogi képviselet hiányában: a formanyomtatvány kitöltésében segítség igényelhető a felperes lakóhelye, munkahelye vagy a perre illetékes bíróság „panaszirodáján”, alperes írásbeli védekezést tartalmazó irataihoz a perben eljáró bíróság „panaszirodáján”, továbbá a lakóhely szerint illetékes jogi segítségnyújtó szolgálatnál
 A formanyomtatvány beszerzése: bíróságon, www.birosag.hu honlapon
 A formanyomtatvány mellőzésének következménye: felperesnél keresetlevél visszautasítása; fizetési meghagyásból alakult eljárás megszüntetése; alperesnél a beadvány visszautasítása és bírósági meghagyás kibocsátása.
 A jogi képviselővel eljáró félnek és a gazdálkodó szervezeteknek kötelező elektronikus úton tartani a kapcsolatot a bírósággal. Ha nem így jár el: felperesnél keresetlevél visszautasítása; fizetési meghagyásból alakult eljárás megszüntetése, alperesnél bírósági meghagyás kibocsátása.
 6. Perfelvétel tartalma, menete – Mi történik a perfelvételi szakban?
 A perfelvételi szakban kell a kereset és védekezés körében valamennyi kérelmet, ténybeli és jogi állítást, tagadást előadni, bizonyítékot becsatolni, bizonyítási indítványt megtenni (ún. perfelvételi nyilatkozatok előadása). A perfelvétel lezárását követően, az érdemi tárgyalási szakban mindez már csak kivételesen lesz lehetséges.
 A perfelvétel menetének lehetséges módjai az írásbeli védekezés
 beérkezése után (a bíróság határozza meg):
 - újabb iratváltás a felekkel és utána perfelvételi tárgyalás
 - a bíróság az alperes írásbeli védekezésére válasziratot kér a felperestől
 - a válaszirat beérkezésekor kitűzi a perfelvételi tárgyalást és az alperestől a válasziratra viszontválaszt kér
 - rögtön perfelvételi tárgyalás
 - perfelvételi tárgyalás mellőzése, rögtön érdemi tárgyalás
 - a felek előzetesen értesítésre kerülnek, kérelmükre perfelvételi tárgyalást tart a bíróság
 A perfelvételi mulasztások következménye:
 - perfelvételi tárgyalás elmulasztása: a felperes sem kérheti már a tárgyalás távollétében való megtartását; ha senki sem jelent meg vagy a megjelent nem kéri a tárgyalás megtartását: az eljárás megszüntetésre kerül; ha megtartásra kerül a tárgyalás a mulasztó fél vonatkozásában úgy kell tekinteni, hogy a jelenlevő által előadottak vele közölve vannak, azokat nem vitatja és a perben mást nem kíván előadni
 - perfelvételi irat benyújtásának elmulasztása, hiányossága: úgy kell tekinteni, hogy a mulasztó fel az ellenfél érintett nyilatkozatát nem vitatja, a perben mást nem kíván előadni
 - indokolatlanul késedelmes írásbeli vagy szóbeli perfelvételi nyilatkozat: perfelvétel lezárásáig pénzbírság; perfelvétel lezárása után elutasításra, figyelmen kívül hagyásra
 Perfelvételi nyilatkozatot tartalmazó írásbeli beadványt csak a bíróság felhívására, a megadott határidőben lehet benyújtani. Ha a fél felhívás nélkül vagy határidőn túl nyújt be perfelvételi iratot, úgy az hatálytalan.
 Perfelvételi tárgyalás elhalasztása:
 - csak törvényben meghatározott, alapvetően a fél önhibáján kívüli okból lehet
 - a félnek és képviselőjének a tárgyaláson felkészülten kell megjelenni
 Perfelvételi szak lezárása:
 - a bíróság előzetes figyelmeztetés után végzéssel lezárja a perfelvételt
 - a perfelvétel lezárását követően nyomban megtartja vagy kitűzi az érdemi tárgyalást
 - a perfelvétel lezárását követően főszabály szerint rögzül (nem változtatható) a kereset, védekezés és bizonyítékok köre és
 tartalma!


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21976D0807(04)
 Beschluß Nr. 1/76 des Gemischten Ausschusses EWG- NORWEGEN vom 12. April 1976 zur Änderung der liste A, die dem Protokoll Nr. 3 über die Bestimmung des Begriffs "Erzeugnisse mit Ursprung in" oder "Ursprungserzeugnisse" und über die Methoden der Zusammenarbeit der Verwaltungen als Anhang beigefügt ist
 Amtsblatt Nr. L 215 vom 07/08/1976 S. 0008
 BESCHLUSS Nr. 1/76 DES GEMISCHTEN AUSSCHUSSES vom 12. April 1976 zur Änderung der Liste A, die dem Protokoll Nr. 3 über die Bestimmung des Begriffs "Erzeugnisse mit Ursprung in" oder "Ursprungserzeugnisse" und über die Methoden der Zusammenarbeit der Verwaltungen als Anhang beigefügt istDER GEMISCHTE AUSSCHUSS -gestützt auf das am 14. Mai 1973 in Brüssel unterzeichnete Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und dem Königreich Norwegen,gestützt auf das Protokoll Nr. 3 über die Bestimmung des Begriffs "Erzeugnisse mit Ursprung in" oder "Ursprungserzeugnisse" und über die Methoden der Zusammenarbeit der Verwaltungen, insbesondere auf Artikel 28,in Erwägung nachstehender Gründe:Die bestehende Regel in Liste A, die dem genannten Protokoll als Anhang beigefügt ist, für Kessel, Maschinen, Apparate und mechanische Geräte des Kapitels 84 des Zolltarifs gilt bis zum 31. Dezember 1977 nicht für Brennelemente der Nummer 84.59 des Zolltarifs.Die Herstellung dieser Elemente hängt von langfristigen Lieferverträgen für die Rohstoffe ab; deshalb empfiehlt es sich, schon jetzt die für diese Elemente nach dem 31. Dezember 1977 geltende Regel zu bestimmen.Es ist notwendig, die heute für diese Elemente geltende abweichende Regel bis zum 31. Dezember 1984 zu verlängern -BESCHLIESST:Einziger ArtikelIn der Liste A im Anhang zu Protokoll Nr. 3 wird der Wortlaut der Fußnote (1) zu Kapitel 84 durch den folgenden Wortlaut ersetzt:"(1) Bis zum 31. Dezember 1984 finden diese Sonderbestimmungen keine Anwendung auf Brennelemente der Nummer 84.59."Geschehen zu Brüssel am 12. April 1976.Im Namen des Gemischten AusschussesDer PräsidentJ. M. BOYESEN


type: caselaw

text:
 15.8.2008
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 209/49
 Wyrok Sądu Pierwszej Instancji z dnia 8 lipca 2008 r. — Komisja przeciwko Economidisowi
 (Sprawa T-56/07 P) (1)
 (Odwołanie - Służba publiczna - Urzędnicy - Unieważnienie w pierwszej instancji decyzji Komisji o obsadzeniu stanowiska kierownika wydziału - Odrzucenie kandydatury skarżącego - Powołanie innego kandydata - Określenie poziomu stanowiska w ogłoszeniu o wolnym stanowisku - Zasada rozdziału grupy zaszeregowania i funkcji - Zasadność odwołania - Osądzony spór - Oddalenie skargi)
 (2008/C 209/86)
 Język postępowania: francuski
 Strony
 Wnoszący odwołanie: Komisja Wspólnot Europejskich (przedstawiciele: J. Currall i G. Berscheid, pełnomocnicy)
 Druga strona postępowania: Ioannis Economidis (Woluwé-St-Etienne, Belgia) (przedstawiciele: S. Orlandi, A. Coolen, J.-N. Louis i E. Marchal, avocats)
 Interwenienci popierający stronę wnoszącą odwołanie:Parlament Europejski (przedstawiciele: C. Burgos i A. Lukošiūtė, pełnomocnicy); Rada Unii Europejskiej (przedstawiciele: M. Simm i I. Sulce, pełnomocnicy); oraz Trybunał Obrachunkowy Wspólnot Europejskich (przedstawiciele: T. Kennedy, J.-M. Stenier i B. Schäfer, pełnomocnicy)
 Przedmiot sprawy
 Odwołanie od wyroku Sądu do spraw Służby Publicznej Unii Europejskiej (druga izba) z dnia 14 grudnia 2006 r. w sprawie F-122/05 Economidis przeciwko Komisji, dotychczas nieopublikowanego w Zbiorze, mające na celu uchylenie tego wyroku
 Sentencja wyroku
 1)
 Wyrok Sądu do spraw Służby Publicznej Unii Europejskiej z dnia 14 grudnia 2006 r. w sprawie F-122/05 Economidis przeciwko Komisji, dotychczas nieopublikowany w Zbiorze, zostaje uchylony.
 2)
 Skarga Ioannisa Economidisa wniesiona do Sądu do spraw Służby Publicznej zostaje oddalona.
 3)
 I. Economidis oraz Komisja pokryją każdy swoje koszty postępowania związane zarówno z postępowaniem przed Sądem do spraw Służby Publicznej, jak i z postępowaniem w niniejszej instancji.
 4)
 Parlament Europejski, Rada Unii Europejskiej oraz Trybunał Obrachunkowy Wspólnot Europejskich pokryją każdy swoje koszty postępowania.
 (1) Dz.U. C 95 z 28.4.2007.


type: legislation

text:
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) .../... AL COMISIEI
 din 13.12.2021
 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/39 în ceea ce privește cererile de ajutor, plata ajutoarelor și controalele la fața locului
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului
 1
 , în special articolul 25 litera (b),
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului
 2
 , în special articolul 62 alineatul (2) litera (a),
 întrucât:
 (1)Articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 al Comisiei
 3
 prevede că sumele solicitate în cadrul cererilor de ajutor trebuie să fie însoțite de documente justificative care să indice prețul produselor, al materialelor sau al serviciilor furnizate, împreună cu o chitanță sau o dovadă de plată ori un document echivalent. Prețul produselor, al materialelor sau al serviciilor nu este pertinent în cazul în care se utilizează o opțiune simplificată în materie de costuri și nu este în concordanță cu obiectivele de simplificare și de reducere a sarcinii administrative a opțiunilor simplificate în materie de costuri. Prin urmare, este oportun să se stabilească cerințe diferite pentru sistemele bazate pe costuri și pentru opțiunile simplificate în materie de costuri.
 (2)Articolul 5 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 stabilește condițiile generale pentru plata ajutoarelor. Documentele justificative necesare includ, în cazul opțiunilor simplificate în materie de costuri, dovada plății pentru produsele furnizate și/sau distribuite și pentru materialele sau serviciile furnizate în cadrul măsurilor educative însoțitoare, activitățile de monitorizare, de evaluare și de publicitate. Cu toate acestea, astfel de documente justificative nu sunt necesare în cazul sistemelor bazate pe costuri. Experiența dobândită demonstrează că o astfel de cerință nu este relevantă pentru plata ajutorului, indiferent dacă se utilizează un sistem bazat pe costuri sau o opțiune simplificată în materie de costuri, și nu este în concordanță cu obiectivele de simplificare și de reducere a sarcinii administrative prin opțiuni simplificate în materie de costuri. Prin urmare, această cerință trebuie eliminată.
 (3)În conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39, în cazul ajutoarelor solicitate pentru furnizarea și distribuirea de produse și al măsurilor educative însoțitoare, controalele administrative trebuie să fie completate de controale la fața locului. Articolul 10 alineatul (1) din regulamentul respectiv stabilește o listă neexhaustivă a verificărilor pe care controalele la fața locului trebuie să le includă în cazul ajutoarelor pentru furnizarea și distribuirea de produse. Având în vedere experiența acumulată și din motive de claritate, această listă neexhaustivă a verificărilor care urmează să fie efectuate trebuie completată atât pentru controalele la fața locului în cazul ajutoarelor solicitate pentru furnizarea și distribuirea de produse, cât și pentru măsurile educative însoțitoare.
 (4)Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 trebuie modificat în consecință.
 (5)Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 se modifică după cum urmează:
 (1)la articolul 4 alineatul (6), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
 „Statele membre indică ce documente se depun pentru susținerea cererilor de ajutor. Sumele solicitate în cererile de ajutor sunt însoțite de documente justificative care indică:
 (a)prețul produselor, materialelor sau serviciilor furnizate, împreună cu o chitanță sau o dovadă a plății sau un document echivalent; sau
 (b)dacă statul membru autorizează utilizarea baremelor standard pentru costurile unitare, a finanțării la rate forfetare și/sau a sumelor forfetare, faptul că cantitățile au fost furnizate și/sau distribuite în scopul programului pentru școli.”;
 (2)Articolul 5 se modifică după cum urmează:
 (a)la alineatul (1), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:
 „(b) dacă statul membru autorizează utilizarea baremelor standard pentru costurile unitare, a finanțării la rate forfetare și/sau a sumelor forfetare, la prezentarea unei dovezi potrivit căreia cantitățile au fost furnizate și/sau distribuite în scopul programului pentru școli.”;
 (b)alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
 „2. Ajutoarele legate de măsurile educative însoțitoare, monitorizare, evaluare și publicitate se plătesc doar la momentul livrării materialului sau serviciilor în cauză și la depunerea dovezilor documentare aferente solicitate de autoritatea competentă sau, dacă statul membru autorizează utilizarea baremelor standard pentru costurile unitare, a finanțării la rate forfetare și/sau a sumelor forfetare, la prezentarea unei dovezi potrivit căreia materialele sau serviciile au fost livrate și achitate.”;
 (3)la articolul 10, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
 „1. Controalele la fața locului vizează, în special:
 (a)evidențele menționate la articolul 6 din Regulamentul delegat (UE) 2017/40, prin coroborarea și completarea controalelor administrative cu documentele relevante, inclusiv cu documentele financiare, cum ar fi facturile de cumpărare și de vânzare, notele de livrare, extrasele bancare sau alte dovezi de plată, și înregistrarea acestora în contabilitate;
 (b)utilizarea produselor în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, cu Regulamentul delegat (UE) 2017/40 și cu prezentul regulament;
 (c)punerea în aplicare a măsurilor educative însoțitoare de sprijinire a distribuirii de produse, în cazul în care controlul la fața locului are loc la sediul instituției de învățământ sau în cazul în care controlul la fața locului se referă la ajutorul solicitat pentru măsurile educative însoțitoare;
 (d)utilizarea unor instrumente de publicitate adecvate, în cazul în care controlul la fața locului are loc la sediul instituției de învățământ.”.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 13.12.2021
 Pentru Comisie
 Președinta
 Ursula VON DER LEYEN
 (1)
 JO L 347, 20.12.2013, p. 671.
 (2)
 JO L 347, 20.12.2013, p. 549.
 (3)
 Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 al Comisiei din 3 noiembrie 2016 privind normele de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește ajutoarele din partea Uniunii pentru furnizarea de fructe și legume, de banane și de lapte în instituțiile de învățământ (JO L 5, 10.1.2017, p. 1).


type: wikipedia

text:
Is é Dún Éideann (Béarla agus Albainis: Edinburgh; Gaeilge na hAlban: Dùn Èideann) príomhchathair na hAlban, agus an dara cathair is mó. Tá dún ar chnoc ard os cionn an bhaile, áit a bhfuil iarsmalann míleata inniu uirthi.
 Tá suíomh an rialtais arís i nDún Éideann ó athbhunaíodh Parlaimint na hAlban le féinrial teoranta a thabhairt don tír. Is é suite i gComhairle Cathair Dhún Éideann .
 Stair
 Ba é Dún Éideann a príomhchathair i bhfad roimh an Acht Aontais le Sasana i 1707, ach lean neamhspleáchas áirithe in Albain i gcúrsaí dlí agus oideachais go háirithe.
 Ceantair
 Aird a' Mhaolain, Áth na Sgléata
 Baile Áirneach, Baile Grain, Bonnáth Linne, Baile Cholgain, Baile Ghille Mhoire
 Creag an t-Sionnaich, Creag Líte, Creag Longairt, Creag a' Mhuilleir, Currach, Cnoc a' Churraich, An Ceann Siar
 Dail Mheinidh, Dail Righ, Druim Bráigh
 Drochaid an Fhuarain
 Inbhir Líte, Líte
 Margadh an Fheóir
 Portobello
 Taigh an Ròid, Talla na Creige Nuadh, Toll na Croise
 Sráidbhailte
 Cathair Amain, Cas Chaolais
 Dail Mheinidh
 Ráthach
 Geilleagar
 Is daoine gairmiúla iad 43% de mhuintir Dhùn Èideannn, an céatadán is airde sa Ríocht Aontaithe. Ainmníodh Dún Éideann mar an mhórchathair is iomaíche sa Ríocht Aontaithe.
 Sa 19ú aois, bhí clú agus cáil ar gheilleagar Dhùn Èideann mar gheall ar bhaincéireacht, foilsitheoireacht agus grúdaireacht. Sa lá atá inniu ann, tá an geilleagar bunaithe go príomha ar sheirbhísí airgeadais, taighde eolaíoch, ardoideachas agus turasóireacht. I Mí an Mhárta 2010, ba é an leibhéal dífhostaíochta sa chathair ná 3.6%, figiúir atá measartha íseal. Bíonn an leibhéal dífhostaíochta i n Dùn Èideann níos ísle ná an meán náisiúnta i gcónaí, is é sin 4.5%. Is é Dún Éideann an chathair is mó a thugann turasóirí cuairt air sa Ríocht Aontaithe i ndiaidh Londain.
 Bunchloch an gheilleagair is ea í an bhaincéireacht ar feadh os cionn 300 bliain, ó bhunaíodh Banc na hAlban (Bank of Scotland) in 1695. Is mar gheall ar an earnáil shéirbhísí airgeadais gurb é Dún Éideann an dara lárionad airgeadais is mó de chuid na Ríochta Aontaithe. D'oscail Royal Bank of Scotland ceanncheathrú idirnáisiúnta nua in iarthar na cathrach i 2005. Chomh maith leis sin, tá ceanncheathrúna eile suite i nDùn Èideann, ar nós Virgin Money, Tesco Bank, TSB Bank agus Sainsburys Bank.
 Imríonn turasóireacht tionchar mór ar an gheilleagar sa chathair chomh maith. Mar Láithreán Oidhreachta Domhanda, tugann turasóirí cuairt ar áiteanna ar nós Caisleán Dhùn Èideann, an tSeanbhaile agus an Nuabhaile. Tagann borradh ar leith ar líon na dturasóirí gach bliain i Mí Lúnasa le linn fhéilte Dhùn Èideann. Meallann na féilte sin 4.4 milliún turasóir chuig an chathair agus saothraíonn siad os cionn £100 milliún don gheilleagar áitiúil.
 Is é Dùn Èideann lárionad chóras rialtais na hAlban agus de bharr sin, tá ról lárnach ag an earnáil phóiblí i ngeilleagar na cathrach. Tá cuid mhór de ranna rialtais na hAlban suite sa chathair. Fostóirí suntasacha is ea iad NHS agus an rialtais áitiúil.
 Tagairtí
 Comhairle Cathair Dhùn Èideann
 Cathracha na hAlban


type: other

text:
Pristatyti pirmojo projekto etapo rezultatai | Sveikatos Ekonomikos Centras
 Pristatyti pirmojo projekto etapo rezultatai
 2015 / Kovas / 21
 15 Balandžio, 2015 Vilniuje esančiame EuropaCity Hotel viešbutyje įvyko ataskaitinė konferencija, kurios metu projekto vykdytojai ir partneriai pristatė „Jaunimui palankių sveikatos priežiūros paslaugų teikimo modelio sukūrimo“ (JPSPPM) projekto pirmojo etapo rezultatus, apžvelgė modelį bei aptarė projekto ateities planus.
 Nuo 2014 m. rugsėjo mėn. UAB Sveikatos ekonomikos centras kartu su partneriais įgyvendina „Jaunimui palankių sveikatos priežiūros paslaugų teikimo modelio sukūrimo“ projektą, finansuojamą pagal 2009-2014 m. Norvegijos finansinio mechanizmo programos Nr. LT11 „Visuomenės sveikatai skirtos iniciatyvos“ priemonę. Pagrindinis projekto tikslas - sukurti ir Lietuvoje įdiegti 14-29 m. amžiaus jauniems žmonėms palankių sveikatos priežiūros paslaugų modelį, kurio funkcija – paslaugų teikimo algoritmų pagalba į vieningą tinklą apjungti jau egzistuojančius sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus ir, gerinant jų bendradarbiavimą, teikti efektyvesnes jaunimui pritaikytas sveikatos priežiūros paslaugas taip užtikrinant sveikatos netolygumų mažinimą.
 Projektas įgyvendinamas trimis etapais: JPSPP modelio sukūrimas (1), JPSPP modelio bandomasis įgyvendinimas Rokiškio rajono savivaldybėje (2) bei kitų savivaldybių, pageidaujančių įgyvendinti JPSPP modelį, konsultavimas (3). Šiuo metu yra baigtas pirmasis projekto įgyvendinimo etapas ir pristatomi šio etapo rezultatai – sukurtas JPSPP modelis.
 Konferencijoje pasisakė tiek projekto vykdytojo UAB „Sveikatos ekonomikos centras“ atstovai, projekto partneriai: Sveikatos mokymo ir ligų prevencijos centro atstovai, Rokiškio raj. visuomenės sveikatos biuro atstovai, Rokiškio pirminės asmens sveikatos priežiūros centro atstovai, Vilniaus Universiteto atstovai, Sveikatos žurnalistų asociacijos atstovai, įvairių jaunimo interesus atstovaujančių organizacijų atstovai. Konferencijoje apžvelgtas jaunimui palankių sveikatos priežiūros paslaugų poreikis Europos ir šalies kontekste, aptartas modelio reikalingumas, pristatytas pats modelis, kuriamo sveikatos portalo maketas bei išgirsta jaunimo poreikius atstovaujančių organizacijų, prisijungsiančių prie projekto valdymo ir įgyvendinimo, pozicija.
 Modelio aprašas
 Results of the first stage of the YFHS project have been presented at the interim report conference
 04/21/2015 - 12:23
 Results of the first stage of the “youth-friendly health services model creation” project were presented by the project executors and partners on the 15th of April 2015 at the Europa City Hotel. This included an overview of the model and future plans.
 From September 2014 the Health economics centre together with partners are carrying out a “Youth-friendly health services delivery model creation” project financed through the 2009-2014 Norwegian mechanism program No. LT11 “Initiatives for public health”. The goal of the project is to create and implement youth-friendly health services (YFHS) model for 14-29 year olds in Lithuania whose main function - through service delivery protocols (pathways) to combine into a single network existing health care services and improve cooperation among these to provide effective youth-friendly health services and ensure the reduction of inequalities in health.
 The project consists of 3 stages: development, validation, adaptation of YFHS model (1), pilot implementation of the model in the Rokiškis municipality (2) and consulting municipalities implementing the model in a later phase (3). At this point the first stage of the project is complete and it’s results are presented- the created YFHS model.
 The conference included talks by the project executor “Health economics centre” representatives and project partners: Health training and disease prevention centre representatives, Rokiskis raj. public health bureau representatives, Rokiskis health centre representatives, Vilnius University representatives, Health journalist association representatives and various youth organisation representatives. The conference included an overview of the need for a youth-friendly health care project in the context of Europe and the country. The need for the model was discussed, the model and the model for the online platform were presented. Furthermore, the position of organisations representing youths needs who will be involved in implementing the project was heard.
 JPSPPM_ps_20150415.pdf


text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0755
 2001/755/ΕΚ: Aπόφαση αριθ. 1/2001 του κοινού συμβουλίου, της 26ης Ιουνίου 2001 — Εσωτερικός κανονισμός του κοινού συμβουλίου
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. L 283 της 27/10/2001 σ. 0044 - 0048
 Aπόφαση αριθ. 1/2001 του κοινού συμβουλίουπου ιδρύθηκε με την συμφωνία-πλαίσιο συνεργασίας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και των κρατών μελών της, αφενός, και της Δημοκρατίας της Χιλής, αφετέρου, της 21ης Ιουνίου 1996της 26ης Ιουνίου 2001Εσωτερικός κανονισμός του κοινού συμβουλίου(2001/755/ΕΚ)ΤΟ ΚΟΙΝΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ,Έχοντας υπόψη τη συμφωνία πλαίσιο συνεργασίας με τελικό στόχο την προετοιμασία σύνδεσης πολιτικού και οικονομικού χαρακτήρα μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και των κρατών μελών της, αφενός, και της Δημοκρατίας της Χιλής, αφετέρου(1), που υπεγράφη στη Φλωρεντία στις 21 Ιουνίου 1996, καλούμενη εφεξής "η συμφωνία", και ιδίως τα άρθρα 33 έως 37,Εκτιμώντας τα ακόλουθα:Η εν λόγω συμφωνία άρχισε να ισχύει την 1η Φεβρουαρίου 1999,ΘΕΣΠΙΖΕΙ ΤΟΝ ΑΚΟΛΟΥΘΟ ΕΣΩΤΕΡΙΚΟ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:Άρθρο 1ΠροεδρίαΤων συνεδριάσεων του κοινού συμβουλίου προεδρεύουν εναλλάξ ανά δωδεκάμηνο μέλος του Συμβουλίου της Ευρωπαϊκής Ένωσης, εξ ονόματος της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και των κρατών μελών της, και αντιπρόσωπος της Δημοκρατίας της Χιλής. Ωστόσο, η πρώτη περίοδος της Προεδρίας αρχίζει την ημερομηνία της πρώτης συνεδρίασης του Συμβουλίου και λήγει στις 31 Δεκεμβρίου του ιδίου έτους.Άρθρο 2Συνεδριάσεις1. Το κοινό συμβούλιο συνέρχεται σε υπουργικό επίπεδο κατά τακτά διαστήματα και όταν το επιβάλλουν οι περιστάσεις εφόσον τα μέρη συμφωνούν.2. Κάθε σύνοδος του κοινού συμβουλίου πραγματοποιείται σε τόπο συμφωνηθέντα από τα μέρη.3. Οι συνεδριάσεις του κοινού συμβουλίου συγκαλούνται από κοινού από τους γραμματείς του κοινού συμβουλίου.Άρθρο 3Αντιπροσώπευση1. Τα μέλη του κοινού συμβουλίου μπορούν να αντιπροσωπεύονται, όταν δεν είναι σε θέση να παραστούν στη συνεδρίαση.2. Όταν ένα μέλος επιθυμεί να αντιπροσωπευθεί, κοινοποιεί στον πρόεδρο το όνομα του αντιπροσώπου του πριν από τη συνεδρίαση στην οποία πρόκειται να αντιπροσωπευθεί. Ο αντιπρόσωπος ενός μέλους του κοινού συμβουλίου ασκεί όλα τα δικαιώματα του εν λόγω μέλους.Άρθρο 4ΑντιπροσωπείεςΤα μέλη του κοινού συμβουλίου μπορούν να συνοδεύονται από υπαλλήλους. Πριν από κάθε συνεδρίαση, ανακοινώνονται στον πρόεδρο του κοινού συμβουλίου η προβλεπόμενη σύνθεση και το όνομα του επικεφαλής της αντιπροσωπείας κάθε μέρους.Άρθρο 5ΓραμματείαΈνας υπάλληλος της Γενικής Γραμματείας του Συμβουλίου της Ευρωπαϊκής Ένωσης και ένας υπάλληλος της διπλωματικής αποστολής της Δημοκρατίας της Χιλής στην Ευρωπαϊκή Ένωση ασκούν από κοινού καθήκοντα γραμματέων του κοινού συμβουλίου.Άρθρο 6ΈγγραφαΌταν οι εργασίες του κοινού συμβουλίου βασίζονται σε γραπτή τεκμηρίωση, τα σχετικά έγγραφα αριθμούνται και τίθενται σε κυκλοφορία από τους δύο γραμματείς ως έγγραφα του κοινού συμβουλίου.Άρθρο 7Αλληλογραφία1. Η αλληλογραφία που απευθύνεται στο κοινό συμβούλιο ή στον πρόεδρό του αποστέλλεται στους δύο γραμματείς του κοινού συμβουλίου.2. Οι δύο γραμματείς μεριμνούν ώστε η αλληλογραφία να διαβιβαστεί στον πρόεδρο του κοινού συμβουλίου και, εφόσον είναι σκόπιμο, να διανεμηθεί στα άλλα μέλη του κοινού συμβουλίου ως έγγραφο που αναφέρεται στο άρθρο 6. Η αλληλογραφία που διανέμεται αποστέλλεται στη Γενική Γραμματεία της Επιτροπής, στις μόνιμες αντιπροσωπείες των κρατών μελών της ΕΕ και στη διπλωματική αποστολή της Δημοκρατίας της Χιλής στην Ευρωπαϊκή Ένωση.3. Η αλληλογραφία που προέρχεται από τον πρόεδρο του κοινού συμβουλίου προωθείται στους παραλήπτες από τον αντίστοιχο γραμματέα και, εφόσον είναι σκόπιμο, διανέμεται ως έγγραφο που αναφέρεται στο άρθρο 6 στα άλλα μέλη του κοινού συμβουλίου, στις διευθύνσεις που αναφέρονται στην παράγραφο 2.Άρθρο 8Ημερήσια διάταξη των συνεδριάσεων1. Οι γραμματείς του κοινού συμβουλίου καταρτίζουν, με βάση τις προτάσεις των μερών, προσωρινή ημερήσια διάταξη για κάθε συνεδρίαση, η οποία διαβιβάζεται από τον αντίστοιχο γραμματέα στους παραλήπτες που αναφέρονται στο άρθρο 7 το αργότερο 15 ημέρες πριν από την έναρξη της συνεδρίασης. Η προσωρινή ημερήσια διάταξη περιλαμβάνει τα σημεία για τα οποία είτε ο ένας είτε ο άλλος από τους δύο γραμματείς έχουν λάβει αίτηση για εγγραφή στην ημερήσια διάταξη το αργότερο 21 ημέρες πριν από την έναρξη της συνεδρίασης· ωστόσο, αυτά τα σημεία εγγράφονται στην προσωρινή ημερήσια διάταξη μόνον εφόσον τα συνοδευτικά έγγραφα έχουν διαβιβαστεί στους γραμματείς το αργότερο κατά την ημερομηνία αποστολής της προσωρινής ημερήσιας διάταξης. Το κοινό συμβούλιο εγκρίνει την ημερήσια διάταξη κατά την έναρξη κάθε συνεδρίασης. Η εγγραφή στην ημερήσια διάταξη ενός σημείου που δεν περιλαμβάνεται στην προσωρινή ημερησία διάταξη γίνεται κατόπιν συμφωνίας αμφοτέρων των μερών.2. Σε συμφωνία με τα μέρη, οι προθεσμίες που αναφέρονται στην παράγραφο 1 μπορούν να συντομευτούν, ώστε να ληφθούν υπόψη οι απαιτήσεις μιας συγκεκριμένης περίπτωσης.Άρθρο 9Πρακτικά1. Οι δύο γραμματείς συντάσσουν από κοινού, το συντομότερο δυνατόν, σχέδιο πρακτικών κάθε συνεδρίασης.2. Τα πρακτικά αναφέρουν, κατά κανόνα, για κάθε σημείο της ημερησίας διάταξης:α) τα έγγραφα που υποβλήθηκαν στο κοινό συμβούλιο·β) τις δηλώσεις την εγγραφή των οποίων στα πρακτικά έχει ζητήσει ένα μέλος του κοινού συμβουλίου·γ) τις προτάσεις και τις συστάσεις που έχουν διατυπωθεί, τις δηλώσεις που έχουν συμφωνηθεί και τα συμπεράσματα που έχουν εγκριθεί σχετικά με επιμέρους σημεία.3. Τα πρακτικά περιλαμβάνουν επίσης κατάλογο των μελών του κοινού συμβουλίου ή των αντιπροσώπων τους που συμμετείχαν στη συνεδρίαση.4. Το σχέδιο πρακτικών υποβάλλεται για έγκριση στο κοινό συμβούλιο κατά την επόμενη συνεδρίασή του. Μπορεί επίσης να εγκριθεί γραπτώς και από τα δύο μέρη. Όταν εγκριθεί, δύο αυθεντικά αντίγραφα των πρακτικών υπογράφονται από τους δύο γραμματείς και αρχειοθετούνται από τα μέρη. Αντίγραφο των πρακτικών διαβιβάζεται σε καθέναν από τους παραλήπτες που αναφέρονται στο άρθρο 7.Άρθρο 10Συστάσεις1. Στις περιπτώσεις που προβλέπονται στα άρθρα 33 έως 36 της συμφωνίας, το κοινό συμβούλιο διατυπώνει συστάσεις ή προτάσεις με κοινή συμφωνία των μερών. Στο διάστημα μεταξύ των συνόδων, το κοινό συμβούλιο δύναται να διατυπώσει συστάσεις ή προτάσεις με γραπτή διαδικασία, εφόσον συμφωνούν και τα δύο μέρη. Η γραπτή διαδικασία συνίσταται σε ανταλλαγή διακοινώσεων μεταξύ των δύο γραμματέων, που ενεργούν σε συμφωνία με τα μέρη.2. Οι συστάσεις και προτάσεις του κοινού συμβουλίου, κατά την έννοια των άρθρων 33 έως 36 της συμφωνίας, φέρουν αντιστοίχως τον τίτλο "σύσταση" ή "πρόταση", ακολουθούμενο από αύξοντα αριθμό, από την ημερομηνία έγκρισής τους και από περιγραφή του θέματός τους.3. Οι συστάσεις και οι προτάσεις του κοινού συμβουλίου επικυρώνονται από τους δύο γραμματείς και δύο γνήσια αντίγραφα υπογράφονται από τους επικεφαλής των αντιπροσωπειών των δύο μερών.4. Οι συστάσεις και οι προτάσεις διαβιβάζονται σε καθέναν από τους παραλήπτες που αναφέρονται στο άρθρο 7 ως έγγραφα του κοινού συμβουλίου.Άρθρο 11Δημοσιότητα1. Εκτός αν αποφασιστεί διαφορετικά, οι συνεδριάσεις του κοινού συμβουλίου δεν διεξάγονται δημοσίως.2. Κάθε μέρος δύναται να αποφασίσει σχετικά με τη δημοσίευση των συστάσεων και των προτάσεων του κοινού συμβουλίου στις οικείες επίσημες εκδόσεις.Άρθρο 12Γλώσσες1. Οι επίσημες γλώσσες του κοινού συμβουλίου είναι οι επίσημες γλώσσες των μερών.2. Εκτός διαφορετικής απόφασης, το κοινό συμβούλιο εργάζεται βάσει εγγράφων στις γλώσσες αυτές.Άρθρο 13Δαπάνες1. Kάθε μέρος καλύπτει τις δαπάνες που συνεπάγεται η συμμετοχή τους στις συνεδριάσεις του κοινού συμβουλίου όσον αφορά τόσο τα έξοδα προσωπικού, ταξιδίου και διαμονής, όσο και τα ταχυδρομικά έξοδα και τα έξοδα τηλεπικοινωνιών.2. Οι δαπάνες που αφορούν τη διοργάνωση των συνεδριάσεων, τη διερμηνεία κατά τις συνεδριάσεις, τη μετάφραση και αναπαραγωγή των εγγράφων βαρύνουν το μέρος που φιλοξενεί τη συνεδρίαση.Άρθρο 14ΕπιτροπήΟ εσωτερικός κανονισμός της μεικτής επιτροπής προσαρτάται ως προσάρτημα του παρόντος εσωτερικού κανονισμού.Λουξεμβούργο, 26 Ιουνίου 2001.Για το κοινό συμβούλιοΟ ΠρόεδροςL. Pagrotsky(1) ΕΕ L 209 της 19.8.1996, σ. 5.ΠΡΟΣΑΡΤΗΜΑΕΣΩΤΕΡΙΚΟΣ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ ΤΗΣ ΜΕΙΚΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ ΜΕΤΑΞΥ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΚΟΙΝΟΤΗΤΑΣ ΚΑΙ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ ΤΗΣ, ΑΦΕΝΟΣ, ΚΑΙ ΤΗΣ ΔΗΜΟΚΡΑΤΙΑΣ ΤΗΣ ΧΙΛΗΣ, ΑΦΕΤΕΡΟΥΆρθρο 1ΠροεδρίαΤην προεδρία της Μεικτής Επιτροπής ασκούν εναλλάξ, ανά δωδεκάμηνο, ένας αντιπρόσωπος της Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, εξ ονόματος των Κοινοτήτων και των κρατών μελών τους, και ένας αντιπρόσωπος της Δημοκρατίας της Χιλής. Η πρώτη περίοδος της προεδρίας αρχίζει την ημερομηνία της πρώτης συνόδου του Συμβουλίου και λήγει στις 31 Δεκεμβρίου του ιδίου έτους. Την εν λόγω περίοδο και εφεξής ανά δωδεκάμηνο, την προεδρία της Μεικτής Επιτροπής ασκεί το μέρος που ασκεί την Προεδρία στο κοινό συμβούλιο.Άρθρο 2ΣυνεδριάσειςΗ Μεικτή Επιτροπή συνεδριάζει μία φορά το χρόνο, ή οσάκις το απαιτούν οι περιστάσεις, με συμφωνία των μερών. Οι συνεδριάσεις της Μεικτής Επιτροπής συγκαλούνται από κοινού από τους γραμματείς και πραγματοποιούνται εναλλάξ στις Βρυξέλλες και στη Χιλή, όποτε συμφωνηθεί από τα μέρη.Άρθρο 3ΑντιπροσωπείεςΠριν από κάθε συνεδρίαση, ο πρόεδρος της Μεικτής Επιτροπής ενημερώνεται σχετικά με την προβλεπόμενη σύνθεση και τον επικεφαλής της αντιπροσωπείας κάθε μέρους.Άρθρο 4Γραμματεία1. Χρέη γραμματείας της Μεικτής Επιτροπής ασκούν από κοινού ένας αντιπρόσωπος της Ευρωπαϊκής Επιτροπής και ένας αντιπρόσωπος της Χιλής.2. Όλη η αλληλογραφία προς και από τον πρόεδρο της Μεικτής Επιτροπής, που προβλέπεται στον παρόντα εσωτερικό κανονισμό, διαβιβάζεται στους γραμματείς της Μεικτής Επιτροπής και στους γραμματείς και τον πρόεδρο του κοινού συμβουλίου και, εφόσον κρίνεται σκόπιμο, στα μέλη της Μεικτής Επιτροπής.Άρθρο 5ΔημοσιότηταΕκτός εάν ληφθεί διαφορετική απόφαση, οι συνεδριάσεις της Μεικτής Επιτροπής δεν είναι δημόσιες.Άρθρο 6Ημερήσια διάταξη των συνεδριάσεων1. Οι γραμματείς της Μεικτής Επιτροπής συντάσσουν προσωρινή ημερήσια διάταξη για κάθε συνεδρίαση. Αυτή αποστέλλεται στον πρόεδρο και τους γραμματείς του κοινού συμβουλίου, καθώς και στα μέλη της Μεικτής Επιτροπής, το αργότερο 15 ημέρες πριν από την έναρξη της συνεδρίασης. Στην προσωρινή ημερήσια διάταξη περιλαμβάνονται θέματα, για τα οποία ο πρόεδρος έχει λάβει αίτηση να συμπεριληφθούν στην ημερήσια διάταξη το αργότερο 21 μέρες πριν από την έναρξη της συνεδρίασης· ωστόσο, τα θέματα αυτά αναγράφονται στην προσωρινή ημερήσια διάταξη μόνον όταν τα συνοδευτικά έγγραφα διαβιβασθούν στους γραμματείς το αργότερο την ημερομηνία αποστολής της προσωρινής ημερήσιας διάταξης. Η ημερήσια διάταξη εγκρίνεται από την Μεικτή Επιτροπή κατά την έναρξη κάθε συνεδρίασης. Μπορεί να τεθεί στην ημερήσια διάταξη θέμα που δεν περιλαμβάνεται στην προσωρινή ημερήσια διάταξη, εάν τα δύο μέρη συμφωνούν.2. Με τη συμφωνία των μερών, είναι δυνατό να μειώνονται τα χρονικά όρια που καθορίζονται στην παράγραφο 1, ώστε να λαμβάνονται υπόψη οι απαιτήσεις συγκεκριμένης περίπτωσης.Άρθρο 7ΠρακτικάΚρατούνται πρακτικά για κάθε συνεδρίαση και βασίζονται στη συνοπτική παρουσίαση, από τον πρόεδρο, των συμπερασμάτων στα οποία κατέληξε η Μεικτή Επιτροπή. Τα πρακτικά, αφού εγκριθούν από την μεικτή επιτροπή, υπογράφονται από τον πρόεδρο και τους γραμματείς και φυλάσσονται από τα μέρη. Αντίγραφο των πρακτικών διαβιβάζεται στον πρόεδρο και τους γραμματείς του κοινού συμβουλίου, καθώς και στα μέλη της Μεικτής Επιτροπής.Άρθρο 8Προτάσεις1. Όταν εξουσιοδοτείται η Μεικτή Επιτροπή να υποβάλει προτάσεις, σύμφωνα με το άρθρο 35 παράγραφος 5 της συμφωνίας, οι πράξεις αυτές φέρουν τον τίτλο "προτάσεις" και ακολουθεί αύξων αριθμός, ημερομηνία έγκρισης και περιγραφή του θέματός τους.2. Σε περίπτωση που η Μεικτή Επιτροπή διατυπώσει προτάσεις, εφαρμόζονται, τηρουμένων των αναλογιών, οι διατάξεις των άρθρων 10, 11 και 12 του εσωτερικού κανονισμού του κοινού συμβουλίου.3. Οι προτάσεις του κοινού συμβουλίου διαβιβάζονται στους αποδέκτες που αναφέρονται στο άρθρο 4 παράγραφος 2.Άρθρο 9Δαπάνες1. Η Χιλή και η Ευρωπαϊκή Κοινότητα καλύπτουν τις αντίστοιχες δαπάνες για τη συμμετοχή τους στις συνεδριάσεις της Μεικτής Επιτροπής, όσον αφορά τόσο τα έξοδα προσωπικού, ταξιδιού και διαμονής, όσο και τα έξοδα για ταχυδρομικές υπηρεσίες και τηλεπικοινωνίες.2. Τις δαπάνες για τη διοργάνωση των συνεδριάσεων, τη διερμηνεία κατά τη διάρκεια των συνεδριάσεων, τη μετάφραση και αναπαραγωγή εγγράφων καλύπτει το μέρος στο έδαφος του οποίου λαμβάνουν χώρα οι συνεδριάσεις.


text:
SMER – sociálna demokracia, skrátene SMER-SD je slovenská sociálno-konzervatívna, v minulosti sociálnodemokratická politická strana. Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky bola zaregistrovaná dňa 8. novembra 1999. Strana sa v prvých rokoch existencie profilovala ako strana tretej cesty, neskôr pozmenila orientáciu na ľavicu a sociálnu demokraciu a stala sa dominantným prvkom na ľavicovej časti slovenského politického spektra. Strana je pro-európska, v sociálnych otázkach vzhľadom na proklamované stredoľavé smerovanie je však značne konzervatívna. SMER-SD vládol na Slovensku s výnimkou 20-mesačnej prestávky vlády Ivety Radičovej v rôznych koaličných kombináciách od roku 2006 do roku 2020. Vo voľbách v roku 2012 sa podarilo Smeru získať historicky najväčšiu podporu voličov (44,41 %, 83 mandátov), čo mu umožnilo zostaviť jednofarebnú vládu prvýkrát od roku 1989. Po parlamentných voľbách v roku 2016 strana prepadla na 28,28 % a vytvorila vládnu koalíciu so Slovenskou národnou stranou a stranami MOST-HÍD a #SIEŤ (len do 1. septembra 2016).
 Po parlamentných voľbách vo februári 2020 bola strana s 38 poslaneckými kreslami v NR SR 2. najsilnejšou stranou a politickým subjektom v krajine. Strana zaznamenala pokles aj na komunálnej úrovni, avšak stále má najviac mandátov starostov (592) a poslancov zastupiteľstiev (3 692) zo všetkých strán. Predsedom strany je od vzniku Robert Fico. 1
 Vedenie strany
 Strana SMER-SD má štyri ústredné orgány: Snem, Predsedníctvo strany, Ústrednú revíznu komisiu a rozhodcovskú komisiu. Najvyšším orgánom strany SMER-SD je Snem, ktorý zvoláva Predsedníctvo strany najmenej raz za dva roky. Medzi jednotlivými snemami je najvyšším orgánom Predsedníctvo, ktoré má najviac 15 členov. Členmi Predsedníctva sú vždy predseda, podpredsedovia a generálny manažér, ktorí sú členmi Predsedníctva z titulu výkonu svojej funkcie. Ostatných členov Predsedníctva volí a odvoláva snem strany.
 Predsedníctvo strany malo v júli 2020 24 členov a nasledujúce zloženie:
 História
 Staršie názvy strany
 SMER (1999 – 2003)
 SMER (tretia cesta) (2003 – 2005)
 Založenie strany SMER
 Po voľbách v roku 1998 vznikala široká koalícia strán SDK, SDĽ, SMK a SOP. Robert Fico ako podpredseda SDĽ však začal vystupovať proti koalícii s SMK, tvrdiac, že sa strana pokúša otvárať tzv. Benešove dekréty. Neskôr v roku 1998 sa dostal do sporu s vlastnou stranou SDĽ. SDĽ vytvorila spolu so Slovenskou demokratickou koalíciou a Stranou maďarskej koalície koaličnú vládu. Robert Fico bol v tom čase najpopulárnejším politikom strany a získal vo voľbách najviac preferenčných hlasov z politikov SDĽ. Podľa názoru politických analytikov Robert Fico očakával, že strana ocení jeho význam a rátal s menovaním za ministra vlády alebo generálneho prokurátora (nespĺňal však vekovú hranicu, ktorá by mu umožnila tento post zastávať). Robert Fico sa rozhodol z SDĽ a koalície odísť a v decembri 1999 a založil novú politickú stranu s názvom SMER. Podľa oficiálneho stanoviska strany SMER, Robert Fico "vyvodil svoje rozhodnutie, opustiť rady vládnej koalície a koaličnej Strany demokratickej ľavice a založiť novú politickú stranu na základe osobného hlbokého nesúhlasu a sklamania z obsahu a štýlu politiky, ktorú po voľbách v roku 1998 realizovala tzv. vláda zmeny".
 Strana SMER sa hneď po svojom založení snažila pôsobiť ako alternatíva tak voči vtedajšej vládnej koalícii, ako aj opozícii. Ešte v tom istom volebnom období (1998 – 2002) prijala do svojho názvu prívlastok "tretia cesta". Podľa tvrdenia predstaviteľov strany sa tým zadefinovala ako "strana moderného progresívneho stredoľavého politického prúdu typu britskej Labour Party, alebo nemeckej SPD". Sám Fico vyhlásil, že „nie je dôležité, či je mačka biela alebo čierna, ale či chytá myš“, citujúc generálneho tajomníka Komunistickej strany Číny, Teng Siao-pchinga.
 S odstupom času sa ukázal krok Roberta Fica ako veľmi dobrý a predvídavý. Preferencie SMERu postupne rástli, naopak preferencie SDĽ klesali. Nakoniec sa vládna strana SDĽ nedostala v najbližších voľbách do parlamentu a k 1. januáru 2005 zanikla, keď bola pohltená práve SMERom.
 Volebné obdobie 2002 – 2006
 Po voľbách v septembri 2002 sa SMER so ziskom 13,6 % voličských hlasov stal treťou najsilnejšou politickou stranou na Slovensku za HZDS a SDKÚ a obsadil 25 poslaneckých kresiel v NR SR. Tento výsledok možno považovať pre stranu, ktorá sa iba prvýkrát zúčastnila na voľbách, za veľký úspech. Napriek tomu bol pre SMER sklamaním, pretože prieskumy verejnej mienky dlhodobo predpovedali pre stranu oveľa lepší výsledok. Strane sa po voľbách nepodarilo dostať do vlády, a tak zostala v opozícii a vlastne počas celého volebného obdobia súperila s HZDS o vedúce postavenie v opozícii. V súperení o slovenského opozičného voliča však slávila úspech. V prieskumoch verejnej mienky predstihla dovtedy dlhodobo najpopulárnejšiu stranu HZDS a od roku 2004 si udržiavala stabilne prvé miesto s preferenciami oscilujúcimi tesne pod 30 %, kým preferencie druhej strany v poradí, HZDS, oscilovali okolo 15 %.
 Poslanecký klub SMERu v NR SR
 Poslanci SMERu zvolení vo voľbách v roku 2002:
 V roku 2004 sa stal poslancom namiesto Moniky Beňovej, ktorá bola zvolená za poslankyňu Európskeho parlamentu, náhradník Peter Oremus. Po jeho úmrtí v roku 2006 ho nahradil Marián Záhumenský.
 V máji 2005 posilnili poslanecký klub SMERu Dušan Jarjabek, bývalý člen ĽS-HZDS a Vojtech Tkáč, takisto bývalý člen HZDS a neskôr Ľudovej únie. Poslanecký klub SMERu sa tak stal najsilnejším poslaneckým klubom v parlamente a jediným, ktorému sa počet členov počas volebného obdobia zvýšil.
 Integrácia ľavicových strán
 V roku 2004 sa Robertovi Ficovi podarilo uskutočniť projekt zjednotenia ľavicových strán. Tri ľavicové strany s dlhodobo zanedbateľnými volebnými preferenciami a to SDĽ, Sociálnodemokratická alternatíva (vznikla roku 2002 odštiepením z SDĽ) a Sociálnodemokratická strana Slovenska (pôsobila už od čias tesne po Nežnej revolúcii, ale stále so zanedbateľným politickým vplyvom) uznali, že nemajú šancu na prežitie na slovenskej politickej scéne a súhlasili s integráciou so Smerom. Integráciu schválili snemy jednotlivých strán na jeseň roku 2004. Dňa 4. decembra 2004 na 10. zjazde SDĽ v Banskej Bystrici po tom, čo mala schránková firma uhradiť záväzky SDĽ bol schválený zánik strany zlúčením so Smerom od 31. decembra 2004. SDSS, SDA a ďalšie malé ľavicovo-centristické strany sa so Smerom zlúčili už predtým. Smer sa stal prakticky zo dňa na deň najbohatšou politickou stranou na Slovensku. Majetky Smeru a SDĽ podľa výročných správ z roku 2003 prevyšovali 70 miliónov korún. SDĽ mala vtedy majetok 48,5 milióna (dvakrát viac ako Smer). Ústredným tajomníkom SDĽ bol vtedy Ján Richter. Podľa Petra Bárdyho Ľubomír Petrák je muž, ktorý „odovzdal“ do rúk Roberta Fica SDĽ a aj preto doteraz Richter a Petrák pôsobia ako politici SMERu. Od 1. januára 2005 SDĽ, SDA a SDSS zanikli a SMER zmenil názov na SMER – sociálna demokracia. Najvýznamnejší politický zisk pre SMER z tejto integrácie nebol ani tak v zisku nových voličov, ale skôr v zisku značky sociálnej demokracie a medzinárodného zakotvenia v Socialistickej internacionále i Strane európskych socialistov (PES).
 Volebné obdobie 2006 – 2010
 Po parlamentných voľbách strana SMER-SD výrazne zvíťazila s 29,14 % voličských hlasov. Najviac preferenčných hlasov dostal volebný líder a predseda strany Robert Fico (443 230) nasledovaný Robertom Kaliňákom (299 253) a Dušanom Čaplovičom (110 702). SMER-SD získal 50 zo 150 poslaneckých kresiel a ako víťaz volieb i právo predsedať Národnej rade SR. Za predsedu bol zvolený na ustanovujúcej schôdzi Pavol Paška, ktorý získal 98 zo 148 hlasov prítomných poslancov. Ďalšie parlamentné funkcie zastávané členmi strany boli: podpredseda NR SR – Miroslav Číž, ktorý bol zároveň aj predsedom poslaneckého klubu SMER-SD, predseda Ústavnoprávneho výboru – Mojmír Mamojka a predseda Mandátového a imunitného výboru – Renáta Zmajkovičová. Z ďalších 16 tzv. fakultatívnych výborov členovia SMERu predsedali štyrom, a to výboru pre financie, rozpočet a menu (Jozef Burian), výboru pre hospodársku politiku (Maroš Kondrót), zahraničnému výboru (Boris Zala, od 27.6.2009 Juraj Horváth, pretože Zala bol zvolený za poslanca Európskeho parlamentu) a výboru na preskúmavanie rozhodnutí NBÚ (Jana Laššáková).
 Strana sa správala stabilne, počas volebného obdobia ako jedinú parlamentnú stranu ani klub neopustil žiadny poslanec, na rozdiel od všetkých ostatných parlamentných strán. Spolu s koaličnými stranami SNS a ĽS-HZDS tvorili nadpolovičnú väčšinu v NR SR, s celkovo 85 poslancami, s ktorými neskôr spoločne hlasovali aj nezávislý poslanec, odídenec z klubu ĽS-HZDS, Tibor Mikuš a Anton Korba, odídenec z SNS. Strana SMER-SD bola počas celého volebného obdobia najpopulárnejšou stranou, čo sa týka podpory v prieskumoch. Volebné preferencie jej oscilovali okolo 40 %. Podľa prieskumu verejnej mienky Štatistického úradu SR by SMER-SD v mesiacoch júl 2008 a január 2009 získal parlamentnú väčšinu (76 mandátov), čo by stačilo na vytvorenie jednofarebnej vlády.
 Strana SMER-SD dňa 4. júla 2006 podpísala koaličnú zmluvu, na základe ktorej zostavila vládnu koalíciu so Slovenskou národnou stranou a Ľudovou stranou Hnutie za demokratické Slovensko a začala napĺňať svoj sociálny program. Predsedom vlády sa stal Robert Fico. Celkovo mala strana 11 zo 16 členov vlády, z nich aj dvoch podpredsedov vlády – Roberta Kaliňáka a Dušana Čaploviča, podpredsedu pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny. Získlala ministerstvá hospodárstva, financií, dopravy, pôšt a telekomunikácií, vnútra, obrany, zahraničných vecí, práce, sociálnych vecí a rodiny, kultúry a zdravotníctva; od 28. augusta 2009 bol členom Smeru-SD aj minister životného prostredia – stalo sa tak po prvýkrát na politickej scéne SR, žeby aj napriek dohode v koaličnej zmluve predseda vlády odobral koaličnej strane ministerstvo (koaličná zmluva nemá právnu silu výhradne rozdeliť ministerstvá medzi jednotlivé strany, čiže konanie predsedu vlády nebolo protiprávne, predseda vlády konal na základe jeho ústavného práva vymenúvať a odvolávať členov vlády SR podľa čl. 111 Ústavy SR).
 V roku 2009 strana vyhrala aj ďalšie volebné súboje:
 Spoločný kandidát SMERu-SD a SNS na prezidenta SR Ivan Gašparovič vyhral obidve kolá volieb a opätovne sa stal prezidentom SR.
 V júni 2009 strana získala 32,01 % hlasov a 5 mandátov v druhých voľbách do Európskeho parlamentu na Slovensku (poslancami sa stali Monika Flašíková-Beňová, Boris Zala, Vladimír Maňka, Monika Smolková a Katarína Neveďalová).
 Vo voľbách do VÚC v novembri 2009 kandidáti SMER-SD získali funkciu predsedu všetkých samosprávnych krajov okrem Bratislavy, t. j. v Trenčíne (Pavol Sedláček), Nitre (Milan Belica v koalícií s SDKÚ-DS a KDH), Žiline (Juraj Blanár), Banskej Bystrici (Vladimír Maňka), Prešove (Peter Chudík), Košiciach (Zdenko Trebuľa) a v Trnave, kde SMER podporoval nezávislého kandidáta Tibora Mikuša, pričom kandidáti v Žiline, Nitre a Trnave získali nadpolovičnú väčšinu hlasov už v prvom kole volieb.
 Kritika zo strany európskych socialistov
 Dňa 4. júla 2006 socialistická frakcia v Európskom parlamente odhlasovala návrh odporučiť Strane európskych socialistov pozastaviť členstvo strane SMER – sociálna demokracia v nej (v PES) v dôsledku jej povolebnej spolupráce s nacionalistickou Slovenskou národnou stranou, ktorej charakter sa podľa vyjadrenia predsedu strany Poula Nyrupa Rasmussena a predsedu frakcie v parlamente Martina Schulza, lídrov Strany európskych socialistov a Socialistickej frakcie v Európskom parlamente "nezlučuje so sociálno-demokratickými hodnotami vrátane rešpektovania práv menšín a demokracie". Členstvo bolo Smeru pozastavené 13. októbra 2006 na obdobie najmenej 10 mesiacov.
 Dňa 14. februára 2008 predsedníctvo Strany európskych socialistov (PES) rozhodlo o návrate SMERu do strany, na základe záväzkov premiérovej strany a jej koaličných partnerov, že na Slovensku sa dodržiavajú práva národnostných menšín, ako aj ich status quo. Podľa slov Rasmussena, "vláda Slovenskej republiky pod vedením Roberta Fica dokázala svoj sociálnodemokratický charakter a preto si SMER zaslúži návrat do európskej politickej rodiny."
 Volebné obdobie 2010 – 2012
 Strana vyhrala parlamentné voľby v roku 2010 s vysokým náskokom, keď získala 880 111 hlasov (34,79 %), čo bolo viac ako získala vo voľbách druhá (SDKÚ-DS) a tretia strana (SaS) dokopy, a znamenalo zisk 62 mandátov v parlamente. Strana však nebola schopná zostaviť koalíciu a preto zotrvala v opozícii. Najviac preferenčných hlasov dostal volebný líder a predseda strany Robert Fico (569 921) nasledovaný Robertom Kaliňákom (395 088) a Dušanom Čaplovičom (224 332). Nad 100-tisíc preferenčných hlasov získali aj Marek Maďarič (122 835) s Jánom Počiatkom (111 180). Členovia strany zastávali vo volebnom období 2010-2012 nasledovné parlamentné funkcie: podpredseda NR SR – Robert Fico, a predsedovia 8 výborov NR SR: Výbor pre nezlučiteľnosť funkcií Renáta Zmajkovičová, pre verejnú správu a regionálny rozvoj Igor Choma, pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport Dušan Čaplovič, pre kultúru a médiá Dušan Jarjabek, osobitný kontrolný výbor pre kontrolu činnosti NBÚ Marián Saloň, osobitný kontrolný výbor pre kontrolu činnosti SIS Robert Kaliňák, osobitný kontrolný výbor pre kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva Peter Žiga a výboru na preskúmavanie rozhodnutí NBÚ Jana Laššáková.
 Podľa prieskumu verejnej mienky agentúry Focus by SMER-SD v mesiaci máj 2011 získal parlamentnú väčšinu (80 mandátov), čo by stačilo na vytvorenie jednofarebnej vlády.
 Volebné obdobie 2012 - 2016
 Na vrchole svojich síl sa Smer ocitol v predčasných voľbách 2012. Až 44,41 percenta voličov zabezpečilo Smeru 83 poslaneckých mandátov, strana tak nepotrebovala koaličného partnera a nasledujúce štyri roky vládla sama.
 Politický analytik Ján Baránek doplnil, že Smer je v histórii Slovenska asi najdlhšie pôsobiaca strana, ktorá je zatiaľ ešte stále aj najsilnejšou. „Je aj jednou z najstabilnejších strán. Ani personálne otrasy, personálne zmeny, ktorými prešla, ju zásadnejšie neoslabili,“ dodal s tým, že práve stabilita patrí medzi pozitíva tejto strany. „Medzi ne treba spomenúť aj sociálne opatrenia, ako napríklad vlaky zadarmo." (Spustené 17. novembra 2014 ako súčasť balíčka 15 opatrení.)
 Volebné obdobie 2016 – 2020
 V parlamentných voľbách získal SMER-SD 737 481 hlasov (28,28 %), čo predstavovalo pokles o približne 16 % a 400 tisíc hlasov oproti predošlým voľbám. Napriek tomu voľby strana vyhrala, získala 49 mandátov poslancov a predseda Robert Fico bol schopný zostavovať vládu. Po voľbách nakoniec SMER-SD zostavil koaličnú vládu so stranami SNS, MOST-HÍD a #SIEŤ. V novej vláde získal SMER-SD dominantné postavenie, mal 9 kresiel, pričom zvyšné strany spoločne len 6. Premiérom zostal Robert Fico, ministrom vnútra Robert Kaliňák. Podpredsedom vlády pre investície a informatizáciu sa stal Peter Pellegrini. Peter Kažimír pôsobil ako minister financií, Peter Žiga ako minister hospodárstva, Ján Richter ako minister práce, sociálnych vecí a rodiny a Marek Maďarič ako minister kultúry. SMER tiež nominoval dvoch nestraníkov – Miroslava Lajčáka za ministra zahraničných vecí a Tomáša Druckera za ministra zdravotníctva. 1. septembra 2016 vládne strany po rozpade strany #SIEŤ podpísali novú koaličnú dohodu.
 Po vražde Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej vo februári 2018 a zverejnení posledného Kuciakovho článku o podvodoch talianskych podnikateľov pôsobiacich na východnom Slovensku, ktorí mali napojenie na mafiánsku zločineckú skupinu ’Ndrangheta a o väzbách jedného z nich na predstaviteľov strany SMER vypukli vo viacerých mestách demonštrácie, ktorých požiadavky postupne rástli. Rastúce napätie v spoločnosti a protesty viedli najprv k rezignácii ministrov kultúry a vnútra Maďariča a Kaliňáka, neskôr až k vládnej kríze, ktorej vyvrcholením bolo podanie demisie tretej vlády Roberta Fica 15. marca 2018. Následne došlo k miernym personálnym zmenám, novú vládu opäť zostavil SMER-SD a na jej čele Fica nahradil Peter Pellegrini. V októbri 2018 stranu a koalíciu opustil bývalý minister kultúry Marek Maďarič, ostal pôsobiť v NR SR ako nezaradený.
 Od volieb 2016 si Smer stabilne držal preferencie okolo 25 až 28 percent. Zlom nastal po vražde Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej a následnej rekonštrukcii vlády. Smer klesol na zhruba 20 percent a z tohto čísla sa mu preferencie nepodarilo zvýšiť ani do konca roku 2019.
 V komunálnych voľbách v novembri 2018 SMER-SD skončil ako najsilnejšia strana. Získal 592 mandátov starostov (20,38 %) a 3 692 mandátov poslancov (17,88 %) a ďalšie stovky mandátov v koalíciách. Zaznamenal však porážky v krajských mestách, kde nezískal žiaden mandát. Robert Fico deklaroval napriek oslabeniu pozícií strany víťazstvo a pri tejto príležitosti obvinil opozíciu, že v skutočnosti neexistuje, keďže neuspela v regiónoch a za jediné reálne strany označil svojich koaličných partnerov (MOST-HÍD a SNS) a KDH.
 Do prezidentských volieb v marci 2019 strana nominovala vtedajšieho podpredsedu Európskej komisie, Maroša Šefčoviča. Šefčovič bol dlho v prieskumoch verejnej mienky favoritom na víťazstvo. Po odstúpení Roberta Mistríka v prospech Zuzany Čaputovej však Šefčovičove šance klesli. V prvom kole volieb skončil na druhom mieste za Čaputovou so ziskom 400 379 hlasov (18,66 %). Pred druhým kolom si Šefčovič osvojil konzervatívnu rétoriku, avšak neuspel. V druhom kole prehral s Čaputovou, keď získal 752 403 hlasov (41,59 %).
 Europoslanec Boris Zala v roku 2019 kritizoval rozkol v strane medzi dvoma krídlami, sociálnodemokratickým (reprezentovaným ním, súčasným predsedom vlády Petrom Pellegrinim či Monikou Smolkovou, Monikou Beňovou a Branislavom Ondrušom) a nacionalistickým, reakčným a konzervatívnym krídlom (kam zaradil predsedu strany Fica, Roberta Kaliňáka či Ľuboša Blahu). Línie premiéra Pellegriniho a predsedu Fica sa podľa neho v mnohom názorovo odlišujú a Fico stranu "fašizuje" pre možnú spoluprácu po voľbách v roku 2020 s ĽSNS.
 V eurovoľbách v máji 2019 utrpel SMER-SD prekvapivú porážku, keď získal iba 15,72 % (pokles o vyše 8 %) hlasov a prvý raz od roku 2004 neskončil ako najsilnejšia politická strana, keď ho predbehla koalícia PS-SPOLU. SMER-SD získal v Európskom parlamente tri mandáty pre Moniku Beňovú, Miroslava Číža a Roberta Hajšela.
 Strana predstavila kandidátnu listinu pre parlamentné voľby vo februári 2020 27. novembra 2019. Volebným lídrom sa stal premiér Pellegrini, z druhého miesta kandidoval predseda Fico, z tretieho ministerka vnútra Denisa Saková. 1. decembra 2019 predstavila strana nový vizuál volebnej kampane. Po dlhoročnom používaní ruže v logu SMER-SD zmenil logo na šípku v tvare písmena S a začal používať slogan "nový SMER – zodpovedná zmena". Podľa komentátorov deklaratórne volanie po zmene nekorešponduje so skutočnou politikou strany, zároveň naznačovali ústup predsedu Fica do úzadia.
 Volebné obdobie 2020 – 2024
 Strane sa v parlamentných voľbách podarilo získať výsledok 18,29 %, čo bolo o 2 až 3 percentá viac, ako ukazovali posledné prieskumy, stále však ide o pokles o 10 % oproti predošlým voľbám. Strana v parlamente obsadila 38 kresiel. Predsedom poslaneckého klubu Fico, Pellegrini sa stal na základe povolebných vyjednávaní podpredsedom Národnej rady za opozíciu. V máji 2020 dvaja poslanci za SMER-SD, Ján Podmanický a Marián Kéry založili tzv. platformu hodnotovej politiky s poslancami zo strany KDŽP, zvolenými na kandidátke ĽSNS. Kvôli tomuto ich ostro kritizoval Peter Pellegrini, naopak Robert Fico sa Podmanického zastal. Podmanický v máji 2020 opustil pre kritiku z vlastných radov stranu aj poslanecký klub Smeru.
 Odchod Pellegriniho skupiny
 Už v apríli 2020 podpredseda strany Peter Pellegrini oznámil, že má ambíciu kandidovať na post predsedu strany ako najpopulárnejší politik strany, ktorý získal vo voľbách o 170 000 viac hlasov než predseda. Robert Fico reagoval rázne s tým, že z postu nehodlá odstúpiť a chce naďalej ostať na čele strany. Pellegrini postupne začal v kritike predsedu a pomerov strany pritvrdzovať. Pellegrini kritizoval, že od konania volieb nezasadlo predsedníctvo strany a nebol známy dátum snemu. Pellegrini požadoval čo najskoršie konanie snemu, naopak Fico presadzoval, aby sa nominačný snem uskutočnil až na slávnostnom sneme v decembri.
 Na tlačovej besede v júni 2020 v Banskej Bystrici Pellegrini oznámil, že rezignuje na post podpredsedu strany SMER-SD a v dohľadnej dobe stranu opustí. Načrtol tiež založenie novej strany, ktorá by podľa jeho slov mala byť sociálnodemokratická, odmietol však, že by bola liberálna. Fico v podobnom čase Pellegrinimu ponúkol už aj post predsedu strany za podmienky zachovania vlastného vplyvu v strane, Pellegrini jeho ponuku odmietol. V prvom prieskume agentúry FOCUS by novú Pellegriniho stranu volilo 21,4 % respondentov, zatiaľ čo pôvodný SMER-SD 9,7 %. Na tlačovej konferencii týždeň po oznámení Pellegriniho odchodu svoj odchod zo strany oznámilo ďalších 10 poslancov strany, medzi nimi podpredsedovia Peter Žiga a Richard Raši, členka predsedníctva Denisa Saková či dlhoroční poslanci a členovia strany. Zároveň na tejto tlačovej konferencii spolu s Pellegrinim oznámili vznik novej sociálnodemokratickej strany, do ktorej vstupujú. Politológ Grigorij Mesežnikov vyslovil predpoklad, že po odchode Pellegriniho skupiny sa SMER-SD môže posunúť viac doľava, do spektra radikálnej až komunistickej ľavice.
 Volebné výsledky
 Voľby do Národnej rady Slovenskej republiky
 Voľby do Európskeho parlamentu
 Voľba prezidenta Slovenskej republiky
 * nezávislý kandidát podporovaný stranou
 Mapy volebných výsledkov
 Volebné preferencie
 Volebné preferencie strany v percentách podľa Štatistického úradu SR od júna 2004 a do marca 2009. (Pozn.: Od júla 2006 do apríla 2007 sa skúmali sympatie k politickej strane.) Do júna 2004 a od apríla 2009 preferencie podľa agentúry Focus. (pozn. referencie podľa agentúry Median SK – júl 2009, august a november 2010, január, apríl, august a október 2011, júl, a október 2012, rok 2015 podľa agentúr Polis a Focus).
 Hrubo vyznačené hodnoty znamenajú prekročenie hranice 5 % potrebnej na vstup do parlamentu.
 Volebné preferencie strany v percentách podľa agentúry FOCUS (okrem vyššie spomenutých rokov):
 Volebné preferencie strany v percentách podľa agentúry AKO:
 Volebné preferencie strany v percentách podľa agentúry POLIS:
 V marci 2018 mala strana najnižšie preferencie od roku 2003, klesli na 20,2%.Zároveň klesol aj volebný potenciál strany (voliči, ktorí by stranu volili plus voliči, čo jej voľbu pripúšťajú). Od septembra 2015 klesol zo 42% na 17%. Predsedovi strany dôveruje 24% a nedôveruje 72% oslovených.
 Politici SMERu – sociálnej demokracie
 Články o politikoch SMERu – sociálnej demokracie sú uvedené v kategórii Politici Smeru.
 Predsedovia SMERu – sociálnej demokracie
 1999 – súčasnosť Robert Fico
 Členská základňa
 Podľa oficiálnych údajov mala strana k 31. decembru 2018 14 626 členov, čo je pokles oproti 15 182 členom z konca roka 2017.
 Ku koncu roka 2020 mala strana 13 284 členov.
 Referencie
 Pozri aj
 Kandidačná listina SMERu pre voľby do NR SR v roku 2006
 Externé odkazy
 oficiálna stránka strany
 SMER v registri strán MV SR
 Politické strany na Slovensku – funkčné
 Sociálnodemokratické strany


text:
§ 9a BauGB ⚖ Baugesetzbuch.net
 die Zulässigkeit der Festsetzung nach Maßgabe des § 9 Absatz 3 über verschiedenartige Baugebiete oder verschiedenartige in den Baugebieten zulässige bauliche und sonstige Anlagen;
 § 9a Verordnungsermächtigung (aktuelle Seite)
 Flächennutzungsplan der Gemeinde Ascheberg 73. Änderung
 73. Änderung. Verfahrensstand: Beteiligung der Öffentlichkeit (Öffentliche Auslegung) gemäß § 3 (2) BauGB,. Beteiligung der Behörden und der sonstigen Träger öffentlicher Belange gemäß § 4 (2) BauGB. Stand: 13.10.2017 Te. Drees ... gemäß 5 (2) Ziffer 9a
 11. FNP Änderung-Feststellungsbeschluss - Gemeinde Senden
 http://www.gemeinde-senden.de/fileadmin/user_upload/dokumente/politik/sitzungsk...
 5 (2) Ziffer 9a BauGB. Wald gern. 5 5 (2) Ziffer 9b BauGB. Diese Planänderung ist gemäß 5 2 (1) BauGB durch Beschluss des Bau- und Planungsaus- schusses des Rates der Gemeinde Senden vom ............... .. aufgestellt werden. Der Beschluss. Die frühzeiti
 BauGB § 9a Verordnungsermächtigung. Das Bundesministerium für Verkehr, Bau- und Wohnungswesen wird ermächtigt, mit. Zustimmung des Bundesrates durch Rechtsverordnung Vorschriften zu erlassen über. 1. Darstellungen und Festsetzungen in den Bauleitplänen ü
 Erschließung gesichert ist. Die Anforderungen an gesunde Wohn und Arbeitsverhält nisse müssen gewahrt bleiben; das Ortsbild darf nicht beeinträchtigt werden. (2) Entspricht die Eigenart der näheren Umgebung einem der Baugebiete, die in der auf. Grund des
 wwwwwwwwwwww flächennutzungsplan stadt erwitte 12. änderung ...
 http://www.erwitte.de/pics/medien/1_1507816343/12._FNP_Horn_WA_Neuengaerten.pdf
 3 (1) BauGB vom bis einschließl. stattgefunden. Erwitte, den. Bürgermeister. W. W. Darstellungen. Geltungsbereich der. Änderungen. Stadt Erwitte. 12. Änderung des Flächennutzungsplanes. Fläche 1: Umwandlung von Fläche für die Landwirtschaft gem. § 5 Abs.
 § 9a BauGB Verordnungsermächtigung Baugesetzbuch - Buzer.de
 https://www.buzer.de/gesetz/114/a1185.htm
 Das Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz, Bau und Reaktorsicherheit wird ermächtigt, mit Zustimmung des Bundesrates durch Rechtsverordnung Vorschriften zu erlassen über 1. Darstellungen und Festsetzungen in den Bauleitplänen.
 BauGB § 9a Verordnungsermächtigung - NWB Datenbank
 https://datenbank.nwb.de/Dokument/Anzeigen/146247_9a/
 20.10.2015 - die Ausarbeitung der Bauleitpläne einschließlich der dazugehörigen Unterlagen sowie über die Darstellung des Planinhalts, insbesondere über die dabei zu verwendenden Planzeichen und ihre Bedeutung. Fundstelle(n): zur Änderungsdokumentation [
 Sicherung der Infrastruktur | Baugesetzbuch | gültig ab: 01.08 ... - Juris
 https://www.juris.de/jportal/prev/BJNR003410960BJNE004700319
 Datum: 06.07.1979. Beschreibung: § 9a BauGB. Bundesnorm | Sicherung der Infrastruktur | Baugesetzbuch | gültig ab: 01.08.1979 gültig bis: 30.06.1987. Ansichten: Einzelnorm, Fassungsvergleich, Aktuelle Gesamtausgabe, Gesamtausgaben-Liste. Quelle: Inhaltli
 http://geoportal.saarland.de/bplan/Dillingen/BBPL_Plan/BBPL_Plan_PDF_Dillingen/...
 -ÄTTwo w w. v | w .. FT - wo w .. w Wo V - S ANPFLANZEN VON EAUMEN - Verfahrens- und Formvorschriften und von Mängeln der Abwägung sowie auf die Rechtsfolgen (§ 215. BEBAU U NGSPLAN Nr. 9a Der Stadtrat der Stadt Dillingen/Saar hat in seiner öffentlichen
 Baunutzungsverordnung - BMUB - Bund.de
 http://www.bmub.bund.de/themen/stadt-wohnen/staedtebaurecht/baunutzungsverordnu...
 Baunutzungsverordnung ( BauNVO ). Verordnung über die bauliche Nutzung der Grundstücke. Die Baunutzungsverordnung ( BauNVO ) ist eine so genannte Ministerverordnung, die mit Zustimmung des Bundesrates auf Grund der Ermächtigung in Paragraph 9a BauGB erla
 BauGB › Erstes Kapitel Allgemeines Städtebaurecht › Erster Teil Bauleitplanung › Dritter Abschnitt Verbindlicher Bauleitplan (Bebauungsplan) › § 9a
 § 9a Abs. 1 BauGB oder § 9a Abs. I BauGB


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52007PC0388
 Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 397/2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z Pákistánu /* KOM/2007/0388 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 5.7.2007KOM(2007) 388 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 397/2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z Pákistánu(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96[1] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“), v řízení ohledně dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z Pákistánu. |120 | Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které bylo provedeno v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |139 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 397/2004[2] o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z Pákistánu. |141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |219 | Žadatelé a průmyslové odvětví Společenství byli informováni o výsledcích šetření a měli příležitost předložit připomínky. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Nařízením (ES) č. 397/2004 Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z Pákistánu do Společenství. Vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců byl vzorek stanoven během následného přezkumného šetření. Závěry tohoto šetření byly uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 695/2006, v němž byly stanoveny nové individuální celní sazby v rozpětí od 0 do 8,5 %. Na jiné spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku byla uplatněna vážená průměrná celní sazba ve výši 5,8 %. Článek 1 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 397/2004 umožňuje pákistánským vyvážejícím výrobcům, kteří splňují tři kritéria stanovená v uvedeném článku, aby s nimi bylo zacházeno stejně jako se spolupracujícími společnostmi, které nebyly zařazeny do vzorku (dále jen „status nového vyvážejícího výrobce“). Osmnáct pákistánských společností požádalo o status nového vyvážejícího výrobce a jejich názvy se přidávají do seznamu společností podléhajících vážené průměrné celní sazbě ve výši 5,8 %. Proto se navrhuje, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie. |310 | Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/1996 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“)[3]. |329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů: |331 | Nařízení Rady (ES) č. 397/2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z Pákistánu ve znění nařízení Rady (ES) č. 695/2006 neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |332 | Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: nařízení. |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu / těchto důvodů: Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |1. NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 397/2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z PákistánuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/1996 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“)[4],s ohledem na čl. 1 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 397/2004[5] ze dne 2. března 2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z Pákistánu,s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. PŘEDCHOZÍ POSTUP(1) Rada uvalila nařízením (ES) č. 397/2004 konečné antidumpingové clo z dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z Pákistánu, kódů ex 6302 21 00 (kódy TARIC 6302 21 00 81, 6302 21 00 89), ex 6302 22 90 (kód TARIC 6302 22 90 19), ex 6302 31 00 (kód TARIC 6302 31 00 90) a ex 6302 32 90 (kód TARIC 6302 32 90 19), do Společenství. Celostátní antidumpingové clo ve výši 13,1 % bylo uloženo všem společnostem vyvážejícím dotčený výrobek do Společenství.(2) V květnu 2006 po částečném prozatímním přezkumu provedeném z úřední moci podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 695/2006 změnila nařízení (ES) č. 397/2004 a stanovila nové celní sazby ve výši od 0 do 8,5 %. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících vyvážejících výrobců byl stanoven vzorek.(3) Na společnosti vybrané do vzorku byly uvaleny individuální celní sazby stanovené během přezkumného šetření, zatímco na jiné spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku byla uvalena vážená průměrná celní sazba ve výši 5,8 %. Na společnosti, které se buď samy nepřihlásily, nebo při šetření nespolupracovaly, byla uvalena celní sazba ve výši 8,5 %.(4) Článek 1 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 397/2004 umožňuje pákistánským vyvážejícím výrobcům, kteří splňují tři kritéria stanovená v uvedeném článku, aby s nimi bylo zacházeno stejně jako se spolupracujícími společnostmi, které nebyly zařazeny do vzorku (dále jen „status nového vyvážejícího výrobce“).B. ŽÁDOSTI NOVÝCH VYVÁŽEJÍCÍCH VÝROBCŮ(5) O status nového vyvážejícího výrobce požádalo osmnáct pákistánských společností.(6) Přezkoumalo se, zda jednotliví žadatelé splňují kritéria pro udělení statusu nového vyvážejícího výrobce, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 397/2004, a to na základě ověření, zda:- v období od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 nevyváželi do Společenství výrobky popsané v 1. bodě odůvodnění,- nejsou ve spojení s jakýmkoli z vývozců nebo výrobců, kteří podléhají opatřením uloženým uvedeným nařízením, a- po skončení období šetření skutečně vyvezli do Společenství dotčený výrobek, na nějž se vztahují opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt do Společenství podstatné množství tohoto výrobku.(7) Všem žadatelům byl zaslán dotazník a byli požádáni, aby prokázali, že splňují tři výše zmíněná kritéria.(8) Vyvážejícím výrobcům splňujícím tato tři kritéria může být uložena celní sazba platná pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku, tj. 5,8 % podle čl. 1 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 397/2004.C. ZJIŠTĚNÍSPOLEČNOSTI, JEŽ PŘEDLOŽILY NEÚPLNÉ ODPOVĚDI(9) Osm pákistánských společností, jež žádaly o udělení statusu nového vyvážejícího výrobce, nevyplnily úvodní dotazník. Proto nebylo možné ověřit, zda tyto společnosti splňují kritéria stanovená v čl. 1 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 397/2004, a jejich žádost musela být zamítnuta. Tyto společnosti byly informovány o tom, že jejich žádost nebude nadále brána v úvahu, a dostaly příležitost předložit připomínky. Komise žádné připomínky neobdržela.(10) Tři pákistánské společnosti, které dotazník nezodpověděly úplně, neodpověděly na otázky týkající se bližšího vyjasnění. Proto nebylo možné analyzovat odpovědi těchto společností a ověřit, zda splňují kritéria stanovená v čl. 1 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 397/2004. Jejich žádost tedy byla zamítnuta. Tyto společnosti byly informovány o tom, že jejich žádosti nebudou nadále brány v úvahu, a dostaly příležitost předložit připomínky. Komise žádné připomínky neobdržela.SPOLEČNOSTI, JEŽ PŘEDLOŽILY ÚPLNÉ ODPOVĚDI(11) U čtyř pákistánských vyvážejících výrobců přezkoumání předložených informací ukázalo, že dostatečně prokázaly splnění tří kritérií stanovených v čl. 1 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 397/2004. Proto může být těmto čtyřem výrobcům udělena celní sazba platná pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku (tj. 5,8 %) v souladu s čl. 1 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 397/2004 a mohou být doplněni na seznam vyvážejících výrobců v příloze tohoto nařízení.(12) Jedna pákistánská společnost nebyla schopna prokázat, že buď do ES vyvezla dotčený výrobek po skončení období šetření, nebo že má prokazatelně neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství do Společenství. Tato společnost vyvezla po skončení období šetření výrobky, o nichž tvrdila, že se jedná o dotčený výrobek, avšak nedeklarovala jejich dovoz jako dovoz dotčeného výrobků kódů KN uvedených výše v 1. bodě odůvodnění. Společnost byla požádána, aby předložila dodatečné důkazy pro své tvrzení, že se v zásilce skutečně nacházel dotčený výrobek. Společnost nepředložila žádné dodatečné důkazy. Společnost byla informována o tom, že pokud nepředloží další důkazy, její žádost nebude nadále brána v úvahu, a dostala příležitost podat připomínky. Komise žádné připomínky neobdržela. Proto nebylo možné s jistotou zjistit, zda tato společnost vyvezla dotčený výrobek po skončení období šetření, jak stanoví třetí kritérium čl. 1 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 397/2004, a její žádost o udělení statusu nového vyvážejícího výrobce byla zamítnuta.(13) Jedna pákistánská společnost nebyla schopna předložit dostatečné důkazy pro své tvrzení, že nevyvezla dotčený výrobek během prvního období šetření. Společnost nepředložila podrobné důkazy o svých prodejních aktivitách v průběhu období šetření a před ním, ačkoli o to byla opakovaně žádána pro účely tohoto šetření. Proto nebylo možné zjistit, zda byla tato společnost skutečně novým vyvážejícím výrobcem splňujícím první kritérium stanovené v čl. 1 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 397/2004, a její žádost o udělení statusu nového vyvážejícího výrobce musela být proto zamítnuta. Tato společnost byla informována o tom, že její žádost nebude nadále brána v úvahu, a dostala příležitost předložit připomínky. Komise žádné připomínky neobdržela.(14) Jedna pákistánská společnost nebyla schopna dokázat, že dotčený výrobek vyrobila. Tento žadatel tedy nesplnil základní kritérium, které stanoví, že vývozce musí být zároveň výrobcem, a jeho žádost tady nemohla být nadále brána v úvahu. Tato společnost byla informována o zamítnutí a nepředložila žádné připomínky.(15) Všichni žadatelé a průmyslové odvětví Společenství byli informováni o konečných zjištěních přezkumu a měli příležitost předložit připomínky. Po zveřejnění výsledků několik žadatelů prohlásilo, že neodpověděli na dopisy a žádosti o informace, které jim zaslala Komise, neboť příslušnou korespondenci neobdrželi nebo protože mají vnitřní organizační problémy s vyřizováním takové korespondence. Korespondence byla znovu zkontrolována a závěr byl takový, že tvrzení byla nepodložená. Kromě toho nespolupráci ze strany společnosti nelze omluvit problémy s vnitřní organizací. Jedna společnost požádala, aby byly její žádosti opětovně zváženy. Nepředložila však žádné podklady ani doplňkové informace, které by mohly vést ke změně zjištění. Žádná z dotčených společností neprokázala, že splnila příslušná kritéria. Tyto žádosti tedy byly zamítnuty.D. ZÁVĚR(16) S ohledem na zjištění uvedená výše v 11. bodě odůvodnění čtyři pákistánští vyvážející výrobci splňují kritéria stanovená v čl. 1 odst. 4 nařízení (ES) č. 397/2004 pro udělení statusu nového vyvážejícího výrobce. Tyto společnosti by měly být proto zařazeny na seznam spolupracujících výrobců v příloze nařízení Rady (ES) č. 397/2004 a měly by podléhat celní sazbě ve výši 5,8 %. Žádosti podané zbývajícími čtrnácti vyvážejícími výrobci by měly být zamítnuty z výše uvedených důvodů,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Seznam spolupracujících výrobců v příloze nařízení Rady (ES) č. 397/2004 se nahrazuje tímto:„Název | Adresa |A.B. Exports (PVT) Ltd | Off. No 6, Ground Floor, Business Center, New Civil Lines, Faisalabad |A.S.T. (PVT) Limited | Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No 3, Phase V Extension, D.H. Authority, Karachi |Abdur Rahman Corporation (Pvt) Ltd | P-214 Muslim Town #1, Sarghoda Road, Faisalabad |Adil Waheed Garments | 66-Zubair Colony, Jaranwala Road, Faisalabad |Afroze Textile Industries (Pvt) Ltd | LA 7/1-7, Block 22 F.B. Area, Karachi |Al Musawar Textile (PVT) Ltd | Atlas Street, Maqbool Road, Faisalabad |M/S Al-Ghani International | 202 Bhaiwala, Ghona Road, Faisalabad |Al-Karam Textile Mills (PVT) Ltd | 3rd floor, K.D.L.B. Building, 58-West Wharf Road, Karachi |Al-Latif | W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area, Karachi-75950 |Al-Noor Processing & Textile Mills | Sargodha Road, Near Bava Chak, Faisalabad |Al-Raheem Textile | F/40, Block-6, P.E.C.H.S., Karachi |Ameer Enterprises | 3rd floor, Bismillah Centre, Street No 2, Karkhana Bazar, Yanr Market, Faisalabad |Amsons Textile Mills (PVT) Ltd | D-14/B, S.I.T.E., Karachi |Amtex (Private) Limited | 1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road, Faisalabad |Anjum Textile Mills (PVT) Ltd | Anjum Street, Nalka Kohala, Sarghoda Road, Faisalabad |Apex Corporation | 1-19, Arkay Square, PO Box 13373, Karachi |M/S Arif Textiles Private Limited | Karim Bibi Street, Bawa Chak, Sargodah Road Faisalabad |Arshad Corporation | 1088/2, Jail Road Faisalabad 38000 |Arzoo Textile Mills Ltd | 2.6 km, Jaranwala Road, Khurrinwala, Faisalabad |Asia Textile Mills | D-156, S.I.T.E. Avenue, Karachi |Aziz Sons | D21/Karach, S.I.T.E., Karachi-75700 |B.I.L. Exporters | 15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area, Karachi |Baak Industries | P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital, Faisalabad |Be Be Jan Pakistan Limited | Square No 7, Chak No 204/R.B., Faisalabad |Bela Textiles Ltd | A-29/A, S.I.T.E., Karachi |Bismillah Fabrics (PVT) Ltd | 3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala, Faisalabad |Bismillah Textiles (PVT) Ltd | 1. KM, Jaranwala Road, Khurrianwala, Faisalabad |Classic Enterprises | B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area, Karachi |M/S Club Textile | Sargodha Road, Ali Block Faisalabad |Cotton Arts (PVT) Ltd | 613/1, Dagrawaan Road, Faisalabad |D.L. Nash (Private) Ltd | 11, Timber Pond, Keamari Road, Karachi-75620 |Dawood Exports PVT Ltd | PO Box 532, Sarghoda Road, Faisalabad |Decent Textiles | P-1271, Abdullahpur, West Canal Road, Faisalabad |En Em Fabrics (Pvt) Ltd | 10th Km, Sarghoda Road, Faisalabad |En Em Industries Ltd | 10th Km, Sargodha Road, Faisalabad |Enn Eff Exports | 4th floor, Business Centre, New Civil Lines, Faisalabad |Faisal Industries | Office 205, Madina City Mall, Abdullah Haroon Road, Saddar, Karachi |Fashion Knit Industries | 5-Business Centre, Ground Floor, Mumtaz Hassan Road, Karachi |Fateh Textile Mills Limited | PO Box No 69, Hali Road, S.I.T.E., Hyderabad |Gerpak Textile (PVT) Ltd | 317 Clifton Centre, Schon Circle, Kehkashan Clifton, Karachi |Gohar Textile mills | 208 Chak Road, Zia Town, Faisalabad |H.A. Industries (PVT) Ltd | 10 KM, Jaranwala Road, Faisalabad |Haroon Fabrics (Private) Limited | P-121, Rafique Colony, Jail Road, Faisalabad |Hay's (PVT) Limited | A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E., Karachi-75700 |M/S Home Furnishings Limited | Plot No 1, 2, 10, 11, Sector IX-B., Karachi Export Processing Zone, Karachi |Homecare Textiles | D-115, S.I.T.E., Karachi |Husein Industries Ltd | HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate, Landhi, Karachi |Ideal International | A-63/A, SIND Industrial Trading Estate, Karachi-75700 |J.K. Sons Private Limited | 3-1/A, Peoples Colony Jaranwala Road Faisalabad |Jaquard Weavers | 811 Mahmoodabad Colony, Multan |Kam International | F-152, S.I.T.E., Karachi |Kamal Spinning Mills | 4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala, Faisalabad |Kausar Processing Industries (PVT) Ltd | P-61 Gole Chiniot Bazar, Faisalabad |Kausar Textile Industries (PVT) Ltd | Maqbool Road, Faisalabad |Khizra Textiles International | P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market, Gol Chiniot Bazar, Faisalabad-38000 |Kohinoor Textile Mills Limited | Peshawar Road, Rawalpindi |Latif International (PVT) Ltd | Street No 1, Abdullahpur, Faisalabad |Liberty Mills Limited | A/51-A, S.I.T.E., Karachi |M/s M.K. SONS Pvt Limited | 2 KM, Khurrianwala, Jarranwala Road, Faisalabad |MSC Textiles (PVT) Ltd | P-19, 1st floor, Montgomery Bazar, Faisalabad |Mughanum (PVT) Ltd | P-162, Circular Road, Faisalabad |Mustaqim Dyeing & Printing Industries (Pvt) Ltd | D-14/A, Bada Board, S.I.T.E., Karachi |Naseem Fabrics | Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex, Bilal Road, Civil Lines, Faisalabad |Nawaz Associates | 87 D/1 Main Boulevard Gulberg III, Lahore |Nazir Industries | Suite 3, 7th floor, Textile Plaza, M.A. Jinnah Road, Karachi-74000 |Niagara Mills (PVT) Ltd | Kashmir Road, Nishatabad, Faisalabad |Nina Industries Limited | A-29/A, S.I.T.E., Karachi |Nishitex Enterprises | P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza., 1st floor, Montgomery Bazar, Faisalabad |Parsons Industries (PVT) Ltd | E-53 S.I.T.E., Karachi |Popular Fabrics (PVT) Limited | Plot 115, Landhi Industrial Area, Karachi |Rainbow Industries | 810/A, Khanewal Road, Multan |Rehman International | P-2, Al Rehman House, Ghulam Rasool Nagar Main Road, Sarfraz Colony, Faisalabad |Sadaqat Textile Mills Pvt Ltd | Sadaqat Street, Sarghoda Road, Faisalabad |Sadiq Siddique Co. | 170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road, Karachi |Sakina Exports International | #313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road, Karachi-74000 |Samira Fabrics (PVT) Ltd | 401-403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road, Karach |Sapphire Textile Mills Limited | 313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I., Chundrigar Road, Karachi |Shahzad Siddique (PVT) Ltd | 4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road, Faisalabad |Shalimar Cotton Export (PVT) Ltd | Yousaf Chowk, Sarghoda Road, Faisalabad |Sharif Textiles Industries (PVT) Ltd | PO Box 265, Satiana Road, Faisalabad |Shercotex | 39/c, Peoples Colony, Faisalabad |Sitara Textile Industries Limited | 6- K.M., Sargodha Road, Faisalabad |South Asian Textile Inds. | Street No 3, Hamedabad Colony, Vehari Road, Multan |Sweety Textiles Pvt Ltd | P-237, 2nd floor, Hassan Arcade Montgomery Bazar, Faisalabad |Tex-Arts | P-22, 1st floor, Montgomery Bazar, Faisalabad |The Crescent Textile Mills Ltd | Sargodha Road, Faisalabad |Towellers Limited | WSA 30-31, Block 1, Federal B, Karachi |Union Exports (PVT) Limited | D-204/A, S.I.T.E., Karachi-75700 |United Finishing Mills Ltd | 2nd floor, Regency Arcade, The Mall, Faisalabad |United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd | PO Box 194, Maqbool Road, Faisalabad |Wintex Exports PVT Ltd | P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony, Faisalabad |Zafar Fabrics (PVT) Limited | Chak No 119, J.B. (Samana), Sarghoda Road, Faisalabad |Zamzam Weaving and Processing Mills | Bazar 1, Razabad, Faisalabad |ZIS Textiles Private Limited | 3Km Sheikhupaura Road Khurrianwala Faisalabad |“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] Úř. věst. L 66, 4.3.2004, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 695/2006 (Úř. věst. L 121, 6.5.2006, s. 14).[3] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[4] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[5] Úř. věst. L 66, 4.3.2004, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 695/2006 (Úř. věst. L 121, 6.5.2006, s. 14).