text:
 27.3.2014
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 92/38
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 212/2013
 ze dne 8. listopadu 2013, kterým
 se mění protokol 47 (o odstranění technických překážek obchodu s vínem) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 579/2012 ze dne 29. června 2012 o změně nařízení (ES) č. 607/2009, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o chráněná označení původu a zeměpisná označení, tradiční výrazy, označování a obchodní úpravu některých vinařských produktů (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1185/2012 ze dne 11. prosince 2012 o změně nařízení (ES) č. 607/2009, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o chráněná označení původu a zeměpisná označení, tradiční výrazy, označování a obchodní úpravu některých vinařských produktů (2), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (3)
 Toto rozhodnutí se týká právních předpisů o víně. Právní předpisy o víně se nepoužijí na Lichtenštejnsko po celou dobu, po niž je na Lichtenštejnsko rozšířena působnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty, jak je uvedeno v sedmém odstavci úvodu k protokolu 47 Dohody o EHP. Toto rozhodnutí se tudíž nevztahuje na Lichtenštejnsko.
 (4)
 Protokol 47 Dohody o EHP by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Dodatek 1 protokolu 47 Dohody o EHP se mění takto:
 1)
 V bodě 11 (nařízení Komise (ES) č. 607/2009) se doplňují nové odrážky, které znějí:
 „—
 32012 R 0579: prováděcí nařízení Komise (EU) č. 579/2012 ze dne 29. června 2012 (Úř. věst. L 171, 30.6.2012, s. 4),
 —
 32012 R 1185: prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1185/2012 ze dne 11. prosince 2012 (Úř. věst. L 338, 12.12.2012, s. 18).“
 2)
 Znění úpravy v bodě 11 se nahrazuje tímto:
 „Pro účely této dohody se uvedené nařízení upravuje takto:
 a)
 v článku 70a se doplňují nová slova, která znějí:
 „Státy ESVO, jsou-li dotčeny, se řídí postupy uvedenými v čl. 70a odst. 1 písm. b), čl. 70a odst. 2 a čl. 70a odst. 4.“;
 b)
 v příloze X části A se do tabulky doplňují nová slova, která znějí:
 „v norštině
 „sulfitter“ nebo „svoveldioksid“
 „egg“, „eggprotein“, „eggprodukt“, „egglysozym“ nebo „eggalbumin“
 „melk“, „melkeprodukt“, „melkekasein“ nebo „melkeprotein“ “
 c)
 v příloze Xa se v tabulce vkládají nová slova, která znějí:
 „NO
 „bearbeidingsvirksomhet“ nebo „vinprodusent“
 „bearbeidet av““ “
 Článek 2
 Znění prováděcích nařízení (EU) č. 579/2012 a (EU) č. 1185/2012 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 9. listopadu 2013 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddílu EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 8. listopadu 2013.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Thórir IBSEN
 (1) Úř. věst. L 171, 30.6.2012, s. 4.
 (2) Úř. věst. L 338, 12.12.2012, s. 18.
 (3) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52011PC0862
 Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos socialinio verslumo fondų /* KOM/2011/0862 galutinis - 2011/0418 (COD) */
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.
 PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 Pagrindinis šio pasiūlymo tikslas – paremti
 socialinių įmonių rinką užtikrinant galimybę veiksmingiau pritraukti lėšas į
 investicijų fondus, kurie siekia investuoti į šias įmones.
 Socialinės įmonės[1] yra vienas iš ES
 besiformuojančių sektorių. Socialinės įmonės – tai įmonės, kurių pagrindinis
 tikslas yra siekti socialinio poveikio, o ne uždirbti pelną akcininkams ar
 kitiems suinteresuotiesiems subjektams. Siekdama socialinio poveikio, socialinė
 įmonė stengiasi remtis verslo metodais, įskaitant verslo finansavimą. Nors
 sektorius naujas, jam būdingas spartus augimas. 2009 m. Pasaulinės
 verslumo stebėsenos ataskaitos duomenimis, įvairių formų socialinėse įmonėse
 atrinktose ES valstybėse narėse dirbo nuo 3 iki 7,5 proc. darbo jėgos.
 Beveik visos socialinės įmonės yra mažosios ir
 vidutinės įmonės (MVĮ). Socialinė socialinių įmonių paskirtis siejama su
 dideliu dėmesiu darniam ar įtraukiam vystymuisi ir socialinių problemų ES
 visuomenėje sprendimui: tai reiškia, kad investicijų į socialines įmones
 teigiamas socialinis poveikis greičiausiai bus didesnis nei investicijų į MVĮ
 bendresne prasme. Iš tam tikrų įverčių, kaip antai pateiktų
 J. P. Morgan, matyti, kad socialinės investicijos galėtų sparčiai
 augti ir virsti rinka, kurios vertė gerokai viršytų 100 mlrd. EUR;
 tai parodo, kad šis besiformuojantis sektorius turi daug galimybių[2].
 Taigi užtikrinus, kad šis sektorius toliau
 augtų ir klestėtų, būtų vertingai padėta siekti strategijos „Europa 2020“
 tikslų.
 Socialinės įmonės dideles savo finansavimo
 dalis gauna iš fondų, privačių asmenų ar viešojo sektoriaus dotacijų. Tačiau
 jų, kaip įmonių, tvariam augimui reikia daugiau įvairesnių investicijų ir
 finansavimo šaltinių. Šiuo atžvilgiu svarbų vaidmenį ėmė atlikti ES investicijų
 fondų rinka. Jau susiformavo investicijų fondų, kurių pagrindinis tikslas –
 investuoti į socialines įmones, rinka. Siekiant skirti tokius tikslinius fondus
 nuo socialinių investicijų fondų platesne prasme, šie tiksliniai fondai šiame
 pasiūlyme vadinami socialinio verslumo fondais. Socialinio verslumo fondų
 augimas rodo vis didėjantį daugelio investuotojų susidomėjimą investicijomis
 (kurios paprastai sudaro didesnio portfelio dalį), kuriomis, be finansinės
 grąžos, siekiama ir teigiamo socialinio poveikio.
 Iš reguliavimo ir rinkos trūkumų įrodymų
 matyti dvi problemos, kurios varžo socialinio verslumo fondų augimą.
 Pirma, reguliavimo reikalavimai ES ir
 nacionaliniu lygmeniu nėra pritaikyti taip, kad šių rūšių fondams būtų
 sudarytos geresnės sąlygos pritraukti kapitalą. Dėl nacionalinių taisyklių,
 kuriomis reglamentuojamas „neviešas platinimas“[3]
 užsienyje, nenuoseklumo pritraukti kapitalą tarpvalstybiniu mastu yra brangu ir
 sudėtinga. Dėl būtinybės laikytis įvairių nacionalinių taisyklių, kuriomis
 reglamentuojama neviešo platinimo atrinktoms investuotojų grupėms veikla,
 kapitalo kaina šiems fondams padidėja. Be to, socialinio verslumo fondai
 neklesti visose valstybėse narėse; jų geografinis pasiskirstymas šiuo metu yra
 nevienodas.
 Pasikonsultavus su valstybėmis narėmis
 paaiškėjo, kad tokie socialinio verslumo fondai dažniausiai reglamentuojami
 bendrosiomis nacionalinėmis taisyklėmis, kurios taikomos neviešam platinimui,
 arba specialiomis teisinėmis nuostatomis, kurios skirtos rizikos kapitalui ar
 privačiam kapitalui. Keletas valstybių narių taip pat taiko specialias
 taisykles, skirtas platesnių kategorijų socialinių investicijų fondams, į
 kuriuos taip pat gali investuoti mažmeniniai investuotojai. Šie platesnio
 pobūdžio socialinių investicijų fondai nebūtinai savo investicijas skiria tik
 socialinėms įmonėms. Iš įrodymų, nustatytų atliekant poveikio vertinimą,
 matyti, kad dėl nacionalinių socialinio verslumo fondų taisyklių nenuoseklumo
 ir tokių taisyklių nepritaikymo jų poreikiams padidėja tokių fondų sąnaudų našta
 ir sumažėja jų veiksmingos galimybės gauti finansavimą kapitalo rinkose. Nors
 investuotojai labai susidomėję socialinio investavimo strategijomis, ši
 reguliavimo našta trukdo kurti veiksmingo dydžio socialinio verslumo fondus
 (vidutinio socialinio verslumo fondo valdomo turto vertė retai kada viršija 20 mln. EUR).
 Antra, galimiems investuotojams į socialinio
 verslumo fondus tenka susidurti su daugybe įvairių socialinių investicijų
 pasiūlymų, įvairaus lygio informacija, susijusia su socialinėmis investicijomis,
 socialinių įmonių atranka ar tikrinimu ir jų socialinių rezultatų vertinimo
 metodais. Dėl sutampančių ar konkuruojančių savireguliavimo priemonių,
 susijusių su minėtais klausimais, sąnaudų gali patirti patys fondai ir jų
 tikslinės socialinės įmonės. Tai pakerta investuotojų pasitikėjimą ir tikėjimą.
 Šie sunkumai trukdo užtikrinti veiksmingus
 kapitalo srautus socialinio verslumo fondams, taigi ir kapitalo srautus pačioms
 socialinėms įmonėms, ir kliudo bendrosios investicijų rinkos plėtrai šioje srityje.
 Šiomis aplinkybėmis Komisija Bendrosios rinkos
 akte[4] apsiėmė parengti kelias
 priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad ES socialinės įmonės galėtų klestėti,
 be kita ko, šalinant tokius finansavimo trūkumus. Šis pasiūlymas dėl Europos
 socialinio verslumo fondų sistemos yra viena iš iniciatyvų, kuriomis siekiama
 įgyvendinti tą įsipareigojimą; jis įtrauktas į Komisijos socialinio verslo
 iniciatyvą (COM(2011) 682/2), kuria siekiama šiame sektoriuje spręsti
 platesnio pobūdžio problemas.
 Siūlomo reglamento tikslas – nustatyti teisės
 aktų sistemą, pritaikytą socialinių įmonių poreikiams, investuotojams,
 siekiantiems finansuoti tokias įmones, ir specializuotiems investicijų fondams,
 kurie siekia tarpininkauti šioms įmonėms bei investuotojams. Juo siekiama užtikrinti
 didelį charakteristikų, kurios socialinio verslumo fondus skiria nuo platesnės
 alternatyvaus investavimo fondų kategorijos, aiškumą. Teisę rinkti lėšas
 remiantis siūloma Europos socialinio verslumo fondų sistema turi turėti tik
 šias charakteristikas atitinkantys fondai.
 Šios problemos sprendžiamos siūlomame
 reglamente. Jame nustatomi vienodi reikalavimai, taikomi kolektyvinio
 investavimo subjektų, kurie veikia su nuoroda „Europos socialinio verslumo
 fondas“, valdytojams. Jame nustatomi reikalavimai, taikomi investicijų
 portfeliui, investavimo metodams ir tinkamoms įmonėms, į kurias reikalavimus
 atitinkantis socialinio verslumo fondas gali investuoti. Jame taip pat
 nustatomos vienodos taisyklės dėl investuotojų kategorijų, į kurias
 reikalavimus atitinkantis socialinio verslumo fondas gali sutelkti dėmesį, ir
 dėl valdytojų, kurie platina tokių reikalavimus atitinkančių fondų akcijas ar
 investicinius vienetus, vidaus organizacinės struktūros. Kolektyvinio
 investavimo subjektų, kurie veikia su nuoroda „Europos socialinio verslumo
 fondas“, valdytojams visoje ES bus taikomos vienodos esminės taisyklės, taigi
 jie galės naudotis vienodais registracijos reikalavimais ir visoje ES
 galiojančiu pasu, kurie padės sukurti vienodas sąlygas visiems socialinių
 verslininkų finansavimo rinkos dalyviams.
 Siūlomas Reglamentas dėl Europos socialinio
 verslumo fondų (ESVF) papildo siūlomą Reglamentą [...] dėl rizikos kapitalo
 fondų. Abiem pasiūlymais siekiama skirtingų tikslų ir abu pasiūlymai, jei bus
 priimti, bus kartu taikomi kaip savarankiški vienas nuo kito nepriklausomi
 teisės aktai.
 Rizikos kapitalo fondai daugiausia teikia
 nuosavo kapitalo finansavimą mažosioms ir vidutinėms įmonėms, tačiau jie
 paprastai nesiekia turtu pagrįstos ribos, kuria išsiskiria taisyklių rinkinys,
 skirtas dideliems fondų valdytojams pagal Direktyvą 2011/61/EB (dėl
 alternatyvaus investavimo fondų valdytojų). Nors socialinės įmonės taip pat yra
 MVĮ, o fondai, kurie orientuojasi į socialinį verslą, taip pat veikia
 nesiekdami turtu pagrįstų Direktyvoje 2011/61/EB nustatytų ribų, įvairios
 tinkamos finansavimo priemonės, kurios siūlomos Reglamente dėl Europos
 socialinio verslumo fondų, neapsiriboja nuosavo kapitalo finansavimu – tipiška
 technologijų sektoriuje besikuriančių įmonių priemone. Be nuosavo kapitalo
 finansavimo, socialinės įmonės taip pat naudojasi kitų formų finansavimu
 derindamos viešojo ir privačiojo sektorių finansavimą, skolos priemones ar
 nedideles paskolas. Taigi siūlomose socialinio verslumo fondų taisyklėse
 nustatomas reikalavimus atitinkančių investicinių priemonių asortimentas yra
 didesnis nei prieinamas rizikos kapitalo fondams.
 Be to, skaidrumo klausimai, susiję su
 investicijomis į socialines įmones, skiriasi nuo bendrųjų ataskaitų teikimo
 prievolių, nustatytų rizikos kapitalo srityje: investicijomis į socialinį
 verslumą siekiama tam tikros „socialinės grąžos“ arba teigiamo socialinio
 poveikio. Siūlomose taisyklėse numatyti specialūs skirsniai, kuriuose
 sutelkiamas dėmesys į informaciją, susijusią su socialiniu poveikiu, jo vertinimu
 ir strategija, kuri įgyvendinama siekiant to poveikio.
 Dėl šių priežasčių pageidautina nustatyti dvi
 ES sistemas – rizikos kapitalo ir socialinio verslumo, – kurios veiktų
 lygiagrečiai ir savarankiškai.
 Siekiant užtikrinti, kad mokestinės kliūtys
 nevaržytų teisių, kurios šiuo reglamentu suteikiamos ESVF valdytojams ir jų
 valdomiems Europos socialinio verslumo fondams, reikėtų tęsti darbą šioje
 srityje. Tinkamos apmokestinimo taisyklės svarbiai papildo šį reglamentą, nors
 nuo jo ir nepriklauso, ir padeda ES plėtoti visiškai veikiančią Europos
 socialinio verslumo fondų rinką. Jos galėtų užtikrinti veiksmingus kapitalo
 srautus Europos socialinio verslumo fondams ir galiausiai reikalavimus
 atitinkančioms portfeliui priklausančioms įmonėms, į kurias fondai investuoja.
 2.
 KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR
 POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 2.1.
 Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
 2011 m. liepos 13 d. Komisijos tarnybos pradėjo viešas
 konsultacijas dėl galimų priemonių, kuriomis siekiama suteikti socialinėms
 įmonėms geresnes galimybes gauti finansavimą pasitelkiant investicijų fondus,
 kurios užbaigtos 2011 m. rugsėjo 14 d.[5]. Gauti iš
 viso 67 atsakymai, su kuriais galima susipažinti interneto svetainėje
 http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2011/social_investment_funds_en.htm.
 Be to, pasitelkus Europos vertybinių popierių
 komitetą, konsultuotasi su reguliavimo ir priežiūros institucijomis, be kita
 ko, pateikus klausimyną, kuriame prašyta pateikti išsamesnę informaciją apie
 galiojančią nacionalinę socialinių investicijų fondams taikomą tvarką,
 įskaitant informaciją apie socialinio verslumo fondus.
 Tai susiję su platesnės apimties Komisijos darbu
 ir konsultacijomis dėl Bendrosios rinkos akto, per kurias taip pat nustatyti
 socialinių įmonių vaidmens ir jų finansavimo klausimai, kurie buvo išnagrinėti
 su suinteresuotaisiais subjektais ir tų konsultacijų dalyviais. Vėliau Komisija
 pradėjo įgyvendinti atskirą socialinio verslo iniciatyvą, kuri suteikė
 papildomų galimybių diskutuoti su suinteresuotaisiais subjektais, be kita ko, 2011 m.
 gegužės mėn. surengtame seminare.
 2.2.
 Poveikio vertinimas
 Laikydamasi savo geresnio reglamentavimo
 politikos, Komisija atliko įvairių politikos alternatyvų poveikio vertinimą.
 Atliekant šią analizę, nustatytos dvi
 pagrindinės problemos: viena vertus, investuotojams teikiama informacija apie
 socialines įmones, investavimo politiką ir tikrinimo procedūras, kurių laikosi
 socialinio verslumo fondai, ir apie socialinio poveikio vertinimą yra
 nepakankamai išsami arba nepateikiama taip, kad ją būtų galima palyginti. Kita
 vertus, reguliavimo požiūris į organizacijų, kurios specializuojasi investicijų
 į socialines įmones srityje, vykdomą lėšų rinkimą nebuvo pakankamai pritaikytas
 specialiems socialinio verslumo fondų poreikiams.
 Pirma, rinkos dalyviai nepakankamai pasitiki
 turima informacija, negali lengvai nustatyti fondų, kurie orientuojasi į
 socialines įmones, ir nėra įsitikinę dėl socialinio poveikio, kurį jie gali
 daryti investuodami į tokius fondus. Antroji problema susijusi su reguliavimo
 trūkumais: nacionalinės sistemos, reglamentuojančios lėšų pritraukimą ne
 atvirose rinkose (neviešą platinimą), skiriasi ir nėra specialiai pritaikytos
 socialinio verslumo fondų ir jų valdytojų poreikiams. Tai reiškia, kad
 tarpvalstybiniu mastu pritraukti lėšas sudėtinga ir yra reguliavimo skirtumų.
 Nesant vienodų ES lygio taisyklių, socialinio verslumo fondai lėšas
 socialiniais tikslais ir toliau greičiausiai pritrauks nacionaliniu lygmeniu.
 Taigi atliekant analizę nustatyti trys
 pagrindiniai tikslai: užtikrinti didesnį investicijų fondų, kurie orientuojasi
 į socialines įmones, aiškumą ir palyginamumą, pagerinti socialinio poveikio
 vertinimo ir analizės priemones ir socialinio verslumo fondams visoje Sąjungoje
 taikomose taisyklėse geriau atsižvelgti į tokių fondų poreikius.
 Atsižvelgiant į šiuos tikslus, išnagrinėta
 daug įvairių galimybių.
 Kalbant apie socialinio verslumo fondų aiškumo
 ir palyginamumo didinimą, poveikio vertinime nagrinėjamos įvairios galimos
 priemonės, kaip padidinti skaidrumą pasitelkiant savireguliaciją (elgesio
 kodeksus), nustatant ES ženklą ir suderintas bei privalomas priemones
 atitikčiai užtikrinti. Kalbant apie socialinio poveikio vertinimo ar analizės
 priemonių gerinimą, išnagrinėtos įvairios galimos priemonės, įskaitant
 galimybes sukurti diskusijoms skirtus suinteresuotųjų subjektų forumus ir
 pradėti papildomą tyrimą dėl galimybių tokias vertinimo priemones suderinti ES
 lygmeniu. Svarstytos įvairios galimybės, kaip sudaryti geresnes sąlygas tokiems
 fondams pritraukti lėšų tarpvalstybiniu mastu ir pagerinti reguliavimo sąlygas,
 kuriomis reglamentuojamas neviešas platinimas užsienyje, įskaitant galimybes
 skatinti nacionalinių neviešo platinimo taisyklių tarpusavio pripažinimą,
 taikyti rizikos kapitalui nustatytas taisykles siekiant padėti socialinio
 verslumo fondams pritraukti lėšų, taip pat sukurti specifinę tokiems fondams
 skirtą lėšų pritraukimo sistemą ir atskirą tokiems fondams skirtą Europos fondų
 sistemą.
 Poveikio vertinime padaryta išvada, kad
 reikėtų sukurti savarankišką sistemą, kurioje būtų apibrėžti fondai ir jiems
 taikomos taisyklės, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos pritraukti lėšas
 nacionaliniu ir tarpvalstybiniu mastu, be kita ko, nustatant Europos socialinio
 verslumo fondų „ženklą“, kuriam paremti būtų nustatytos griežtos skaidrumo
 priemonės.
 Įvertintas galimų priemonių poveikis,
 įskaitant išlaidas ir naudą fondų sektoriui, investuotojams, socialinėms įmonėms,
 visuomenei, priežiūros institucijoms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams.
 Pasirinkta galima priemonė, kuria suteikiamos geriausios galimybės spręsti
 nustatytas problemas ir kuri kartu yra proporcinga, kalbant apie subjektų,
 kurie nori pasinaudoti naująja sistema, atitikties išlaidas.
 Poveikio vertinimo ataskaitoje atsižvelgta į
 Poveikio vertinimo valdybos pastabas, išreikštas jos 2011 m. lapkričio 18 d.
 nuomonėje. Siekiant papildomai paaiškinti bendresnes šios iniciatyvos
 aplinkybes, parodyta, kaip įvairios Komisijos iniciatyvos socialinio verslo
 srityje yra susijusios tarpusavyje ir kaip pagal jas formuojama nuosekli
 strategija. Problemos išanalizuotos išsamiau, be kita ko, aiškiau paaiškinant
 priežastis, kodėl socialinio verslumo fondų problemų nebus galima išspręsti
 įgyvendinant rizikos kapitalo fondų iniciatyvą. Papildomai išaiškinta
 intervencijos logika ir įvairių galimų priemonių, visų pirma susijusių su
 galimomis investuotojų kategorijomis, analizė. Aiškiau išdėstytas priemonių,
 kurios numatytos dabar, ir tų, kurių galėtų prireikti vėlesniame etape,
 turinys. Poveikio vertinimas patobulintas įtraukiant priemonių tarpusavio
 priklausomybės jų galimo veiksmingumo atžvilgiu vertinimą. Galiausiai
 papildomai išaiškinti stebėsenos ir atitikties klausimai.
 3.
 TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
 3.1.
 Teisinis pagrindas
 Pasiūlymas grindžiamas SESV 114 straipsniu,
 kuris yra tinkamiausias teisinis pagrindas šioje srityje. Pasiūlymu iš esmės
 siekiama didinti platinimo veiklos, kurią vykdo veiklos vykdytojai, naudojantys
 nuorodą „Europos socialinio verslumo fondas“, patikimumą ir teisinį tikrumą.
 Siekiant šio tikslo, pasiūlyme nustatomi vienodi standartai dėl kolektyvinio
 investavimo fondų, kurie veikia su ta nuoroda, portfelio sudėties, dėl tinkamų
 investicinių priemonių ir dėl investicijų objektų, kuriems gali būti skiriamas
 tokių fondų finansavimas. Pasiūlyme taip pat nustatomos taisyklės dėl
 investuotojų, kurie laikomi tinkamais investuoti į tokius investicijų fondus,
 kategorijų.
 Siekiant nustatyti vienodus reikalavimus,
 skirtus visiems lėšų rinkimo socialinėms įmonėms rinkos dalyviams –
 investuotojams, socialinio verslumo fondams ir tikslinėms įmonėms, kurioms
 skiriamas socialinio verslumo finansavimas, – tinkamiausia teisine priemone
 laikomas reglamentas. Siekiant sukurti vienodas taisykles, kas gali būti
 socialinio verslumo fondo investuotoju, kas gali naudoti nuorodą „Europos
 socialinio verslumo fondas“ ir kokių rūšių įmonės gali gauti finansavimą iš
 tokių reikalavimus atitinkančių fondų, tinkamiausia priemone taip pat laikomas
 reglamentas. Galiausiai reglamentas laikomas tinkamiausia priemone užtikrinti,
 kad visiems dalyviams būtų taikomi vienodi reikalavimai, susiję su „Europos
 socialinio verslumo fondų“ akcijų ar investicinių vienetų pasirašymu, su
 investavimo strategija, kurią įgyvendina tokie fondai, ir su jų naudojamomis
 investicinėmis priemonėmis.
 Be to, šio reglamento tikslai susiję su
 vienodais reikalavimais dėl skaidrumo socialinio poveikio atžvilgiu, įskaitant
 reikalavimus dėl atskaitomybės ir socialinio poveikio vertinimo. Todėl būtina
 nustatyti atitinkamus vienodus reikalavimus, pvz., išsamiai nustatyti, kaip
 turi būti teikiama informacija apie socialinį poveikį. Jeigu tikslios priemonės
 šiems reikalavimams standartizuoti būtų pasirinktos valstybių narių nacionalinės
 teisės aktuose, kiltų rizika, kad šie reikalavimai atskirose valstybėse narėse
 galėtų skirtis. Dėl to srityje, kuri itin svarbi tolesnei į socialinį verslą
 orientuotų investicijų fondų rinkos plėtrai, būtų kuriami nevienodi standartai.
 Tokie nevienodi standartai trukdytų siekti tikslo užtikrinti, kad investuotojai
 galėtų pasitikėti šia rinka. Taigi siekiant didinti investuotojų pasitikėjimą
 būtina užtikrinti, kad fondų valdytojai šioje svarbioje srityje laikytųsi tokių
 pat taisyklių.
 3.2.
 Subsidiarumas ir proporcingumas
 Pasiūlymu iš esmės siekiama sukurti patikimą,
 saugią ir teisiškai stabilią aplinką „Europos socialinio verslumo fondų“
 akcijoms ar investiciniams vienetams platinti. Esminių tokio fondo
 charakteristikų, kalbant apie jo portfelio sudėtį, investicines priemones,
 investicijų objektus ir tinkamų investuotojų grupes, nustatymas negali būti
 paliktas valstybių narių nuožiūrai, nes tai lemtų įvairų ir nenuoseklų šių
 reikalavimų taikymą visoje ES. Taigi nustatant šiems fondams ir jų valdytojams taikomų
 bendrų Europos rinkos taisyklių rinkinį, pagrindinis vaidmuo turi tekti
 vienodoms apibrėžtims ir veiklos reikalavimams. Be to, visiems kolektyvinio
 investavimo fondų valdytojams, kurie veikia šioje rinkoje naudodami nuorodą
 „Europos socialinio verslumo fondas“, turi būti taikomi tokie pat
 organizaciniai, veiklos vykdymo ir skaidrumo reikalavimai.
 Kalbant apie „Europos socialinio verslumo
 fondų“ valdytojų registraciją ir priežiūrą, pasiūlymu siekiama užtikrinti
 veiksmingos priežiūros būtinybės, kompetentingų nacionalinių institucijų, kurių
 teritorijoje yra tokių fondų buveinė arba kurioje tokių fondų akcijos ar
 investiciniai vienetai siūlomi tinkamų kategorijų investuotojams, interesų ir
 EVPRI koordinavimo vaidmens pusiausvyrą. Siekiant sukurti vientisą priežiūros
 procesą, valstybės narės, kurioje yra reikalavimus atitinkančio „Europos
 socialinio verslumo fondo“ valdytojo gyvenamoji vieta, kompetentinga
 institucija tikrins valdytojo pareiškėjo pateiktus registracijos dokumentus ir
 įvertinusi, ar pareiškėjas suteikia tinkamą savo gebėjimo laikytis šio
 reglamento reikalavimų garantiją, užregistruos pareiškėją. Prižiūrėdama
 registruotą valdytoją, jį užregistravusi kompetentinga institucija
 bendradarbiaus su kompetentingomis institucijomis tose valstybėse narėse,
 kuriose platinamos reikalavimus atitinkančio fondo akcijos ar investiciniai
 vienetai. EVPRI tvarkys centrinę duomenų bazę, kurioje išvardijami visi
 registruoti valdytojai, turintys teisę naudoti nuorodą „Europos socialinio
 verslumo fondas“.
 Kalbant apie proporcingumą, pasiūlymu
 užtikrinama tinkama viešojo intereso skatinti veiksmingesnių „Europos
 socialinio verslumo fondų“ rinkų kūrimą ir siūlomų priemonių ekonominio
 veiksmingumo pusiausvyra. Nustatant paprastą registracijos sistemą, pasiūlyme
 visiškai atsižvelgta į būtinybę saugumą ir patikimumą, siejamus su nuorodos
 „Europos socialinio verslumo fondas“ naudojimu, suderinti su veiksmingu rinkos
 veikimu ir įvairių jos suinteresuotųjų subjektų sąnaudomis.
 3.3.
 Derėjimas su SESV 290 ir 291 straipsniais
 2009 m. rugsėjo 23 d. Komisija
 priėmė reglamentų, kuriais įsteigiamos Europos bankininkystės institucija
 (EBI), Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EDPPI) ir Europos
 vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI), pasiūlymus. Šiuo atžvilgiu Komisija
 nori priminti pareiškimus, susijusius su SESV 290 ir 291 straipsniais,
 padarytus priimant Europos priežiūros institucijų steigimo reglamentus, kuriais
 teigiama: „Reguliavimo standartų priėmimo proceso klausimu Komisija pabrėžia
 finansinių paslaugų sektoriaus unikalų pobūdį, kuris susiformavo atsižvelgiant
 į Lamfalussy struktūrą ir kuris aiškiai pripažintas SESV 39
 deklaracijoje. Tačiau Komisija turi rimtų abejonių dėl to, ar jos vaidmeniui
 priimant deleguotus aktus ir įgyvendinant priemones taikomi apribojimai
 atitinka SESV 290 ir 291 straipsnius.“
 3.4.
 Pasiūlymo pristatymas
 1 straipsnis. Taikymo sritis
 1 straipsnyje
 apibrėžiama numatomo reglamento taikymo sritis. Straipsnyje išaiškinama, kad
 nuoroda „Europos socialinio verslumo fondas“ (ESVF) skiriama tiems fondų
 valdytojams, kurie laikosi vienodų kokybės kriterijų, taikomų jų fondų akcijų
 ar investicinių vienetų platinimui visoje Sąjungoje, rinkinio. Šiuo atžvilgiu 1 straipsnyje
 pabrėžiamas tikslas nustatyti vienodą sąvoką, kas yra ESVF. Ši sąvoka nustatoma
 siekiant užtikrinti sklandų tokių fondų akcijų ar investicinių vienetų
 platinimą visoje Sąjungoje.
 2 straipsnis. Taikymo mastas
 2 straipsnyje
 nurodoma, kad šis reglamentas taikomas kolektyvinio investavimo subjektų, kaip
 apibrėžta šio reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, valdytojams, kurie
 įsisteigę Sąjungoje ir turi būti užregistruoti savo buveinės valstybės narės
 kompetentingoje institucijoje pagal Direktyvos 2011/61/EB 3 straipsnio 3 dalies
 a punktą, jeigu jie valdo Europos socialinio verslumo fondų, kurių visa valdomo
 turto vertė neviršija 500 mln. EUR ribos, portfelius.
 3 straipsnis. Apibrėžtys
 3 straipsnyje
 pateikiamos esminės apibrėžtys, kuriomis apibrėžiamas siūlomo reglamento
 taikymo mastas. Apibrėžiamos pagrindinės sąvokos, kaip antai pats ESVF, ESVF
 valdytojas, reikalavimus atitinkančios investicinės priemonės ir reikalavimus
 atitinkantys investicijų objektai. Iš esmės šiomis apibrėžtimis siekiama
 aiškiai atskirti ESVF ir kitus fondus, kurie gali įgyvendinti panašią
 investavimo strategiją, bet kurie nesiorientuoja į socialines įmones.
 Siekiant tiksliai
 apibrėžti fondus, kuriems taikomas šis reglamentas, 3 straipsnio 1 dalies a
 punkte nustatyta, kad ESVF – tai fondas, bent 70 proc. visų savo
 kapitalo įnašų ir nepareikalautojo numatytojo kapitalo skiriantis investicijoms
 į reikalavimus atitinkančias portfeliui priklausančias įmones. Tai reiškia,
 kad, pvz., veiklos išlaidos, teksiančios ESVF, kaip gali būti susitarta su
 investuotojais, turi būti dengiamos iš likusių 30 proc. numatytųjų kapitalo
 įnašų.
 Šiame reglamente
 taip pat atsižvelgiama į specialias socialinių įmonių charakteristikas.
 Pagrindinis socialinių įmonių tikslas – siekti teigiamo socialinio poveikio.
 Todėl šiame reglamente reikalaujama, kad reikalavimus atitinkanti portfeliui priklausanti
 įmonė darytų išmatuojamą ir teigiamą socialinį poveikį, naudotų savo pelną
 pagrindiniam tikslui siekti ir būtų valdoma atskaitingai ir skaidriai. 3
 straipsnyje taip pat išdėstomos taisyklės ir procedūros, kurios turi būti
 nustatytos siekiant atsižvelgti į aplinkybes, kuriomis reikalavimus atitinkanti
 portfeliui priklausanti įmonė nori dalį savo pelno paskirstyti savo savininkams
 ir akcininkams. Kaip paaiškinta konstatuojamojoje dalyje, taip paskirstant dalį
 pelno įmonei neturėtų būti trukdoma veiksmingai siekti savo pagrindinio tikslo.
 Atsižvelgiant į tokių įmonių finansavimo
 poreikius, taip pat apibrėžiamos tinkamos investicinės priemonės. Tai, be kita
 ko, yra nuosavo kapitalo priemonės, skolos priemonės, investicijos į kitus
 Europos socialinio verslumo fondus, ilgalaikės ir vidutinės trukmės paskolos.
 4 straipsnis. Nuorodos „Europos socialinio
 verslumo fondas“ naudojimas
 4 straipsnyje
 nustatytas pagrindinis principas, kad Sąjungoje platindami Europos socialinio
 verslumo fondų akcijas ar investicinius vienetus teisę naudoti nuorodą „Europos
 socialinio verslumo fondas“ turi tik fondai, kurie laikosi vienodų šiuo
 reglamentu nustatytų kriterijų.
 5 straipsnis. Portfelio sudėtis
 5 straipsnyje
 pateikiamos išsamios nuostatos dėl portfelio sudėties, kuri būdinga ESVF. Šiuo
 atžvilgiu 5 straipsnyje pateikiamos vienodos taisyklės dėl ESVF investicijų
 objektų, tinkamų investicinių priemonių, taisyklės dėl ribų, iki kurių ESVF
 valdytojas gali didinti savo poziciją. Siekiant suteikti Europos socialinio
 verslumo fondams tam tikrą lankstumą jiems valdant savo investicijas ir
 likvidumą, leidžiamos kitos investicijos, kurioms taikoma didžiausia riba
 neviršija 30 proc. visų kapitalo įnašų ir nepareikalautųjų kapitalo
 investicijų, ir kurios nebūtinai turi būti reikalavimus atitinkančios
 investicijos.
 6 straipsnis. Tinkami investuotojai
 6 straipsnyje
 pateikiamos išsamios nuostatos dėl tinkamų investuotojų, turinčių teisę
 investuoti į Europos socialinio verslumo fondus: pagal šį straipsnį Europos
 socialinio verslumo fondų akcijos ar investiciniai vienetai gali būti platinami
 tik investuotojams, kurie pagal Direktyvą 2004/39/EB pripažinti profesionaliais
 investuotojais. Platinimas kitiems investuotojams, kaip antai tam tikriems
 didelės vertės turto turintiems asmenims, leidžiamas tik tuo atveju, jeigu jie
 įsipareigoja skirti fondui mažiausiai 100 000 EUR ir jeigu fondo
 valdytojas laikosi tam tikrų procedūrų, kad būtų pagrįstai užtikrintas, jog šie
 kiti investuotojai geba patys priimti investicinius sprendimus ir suprasti
 susijusią riziką.
 7 straipsnis. Elgesio taisyklės
 7 straipsnyje
 pateikiami bendrieji principai, pagal kuriuos reguliuojamas ESVF valdytojo
 elgesys, visų pirma jam vykdant veiklą ir palaikant ryšius su investuotojais.
 8 straipsnis. Interesų konfliktai
 8 straipsnyje
 pateikiamos taisyklės, kaip ESVF valdytojui spręsti interesų konfliktus. Pagal
 šias taisykles taip pat reikalaujama, kad valdytojas nustatytų būtinas
 organizacines ir administracines procedūras, kad užtikrintų tinkamą interesų
 konfliktų sprendimą.
 9 straipsnis. Teigiamo socialinio poveikio
 vertinimas
 Pagal 9 straipsnį reikalaujama, kad
 ESVF valdytojai nustatytų būtinas procedūras, kad galėtų vertinti teigiamą
 socialinį poveikį, kurio reikalavimus atitinkančios portfeliui priklausančios
 įmonės įsipareigoja siekti, ir jį stebėti.
 10 straipsnis. Organizaciniai reikalavimai
 10 straipsnyje
 reikalaujama, kad ESVF valdytojas turėtų tinkamų žmogiškųjų ir techninių
 išteklių, taip pat pakankamai nuosavų lėšų, kiek būtina Europos socialinio
 verslumo fondams tinkamai valdyti.
 11 straipsnis. Vertinimas
 11 straipsnyje
 aptariamas ESVF turto vertinimo klausimas. Taisyklės šiuo klausimu turėtų būti
 nustatytos kiekvieno ESVF įstatymu nustatytuose dokumentuose.
 12 straipsnis. Metinės ataskaitos
 12 straipsnyje
 pateikiamos taisyklės dėl metinių ataskaitų, kurias ESVF valdytojai turėtų
 parengti apie valdomą ESVF. Ataskaitoje apibūdinama fondo portfelio sudėtis ir
 praėjusių metų veikla. Joje taip pat pateikiama informacija apie socialinį
 poveikį, padarytą fondui įgyvendinant savo investavimo politiką.
 13 straipsnis. Informacijos atskleidimas
 investuotojams
 13 straipsnyje
 pateikiami tam tikri pagrindiniai informacijos atskleidimo reikalavimai,
 kuriuos ESVF valdytojas turi vykdyti savo investuotojų atžvilgiu. Šiuose reikalavimuose
 nustatomos prievolės atskleisti bendrą ikisutartinę informaciją, susijusią su
 ESVF investavimo strategija ir tikslais, informaciją apie sąnaudas ir
 susijusius mokesčius ir apie investicijos, kurią siūlo ESVF, rizikos (atlygio)
 pobūdį. Tokie reikalavimai taip pat apima informaciją apie tai, kaip
 apskaičiuojamas ESVF valdytojo atlyginimas. Šiais reikalavimais taip pat
 siekiama užtikrinti skaidrumą dėl ypatingo Europos socialinio verslumo fondų
 pobūdžio, visų pirma kalbant apie teigiamus socialinius rezultatus, kurių turi
 būti siekiama įgyvendinant investavimo politiką.
 14 straipsnis. Priežiūra
 Pagal 14 straipsnį siekiant užtikrinti,
 kad buveinės valstybės narės kompetentinga institucija galėtų prižiūrėti, ar
 ESVF valdytojas laikosi šiame reglamente nustatytų vienodų reikalavimų, ESVF
 valdytojas turi pranešti kompetentingai institucijai apie ketinimą ESVF akcijas
 ar investicinius vienetus platinti su nuoroda „Europos socialinio verslumo
 fondas“. Valdytojas taip pat turi pateikti būtiną informaciją, įskaitant
 informaciją apie procedūras, kurių bus imtasi siekiant laikytis šio reglamento,
 ir informaciją apie fondus, kurių akcijas ar investicinius vienetus jis ketina
 platinti. Kai kompetentinga institucija įsitikina, kad reikalaujama informacija
 yra išsami ir kad procedūros yra tinkamos šiame reglamente nustatytų
 reikalavimų laikymuisi užtikrinti, ji užregistruoja ESVF valdytoją. Ši
 registracija galioja visoje Sąjungoje ir suteikia ESVF valdytojui galimybę ESVF
 akcijas ar investicinius vienetus platinti su nuoroda „Europos socialinio
 verslumo fondas“.
 15 straipsnis. Informacijos atnaujinimas
 15 straipsnyje
 pateikiamos taisyklės dėl aplinkybių, kada reikia atnaujinti buveinės valstybės
 narės kompetentingai institucijai pateiktą informaciją.
 16 straipsnis. Tarpvalstybiniai pranešimai
 16 straipsnyje
 apibūdinama kompetentingų priežiūros institucijų tarpvalstybinių pranešimų
 teikimo tvarka, kuri taikoma užregistravus ESVF valdytoją.
 17 straipsnis. EVPRI duomenų bazė
 17 straipsnyje
 EVPRI patikima užduotis tvarkyti centrinę duomenų bazę, kurioje išvardijami
 visi Sąjungoje užregistruoti Europos socialinio verslumo fondai.
 18 straipsnis. Kompetentingos institucijos
 vykdoma priežiūra
 18 straipsnyje
 nustatoma, kad buveinės valstybės narės kompetentinga institucija prižiūri,
 kaip laikomasi šio reglamento reikalavimų.
 19 straipsnis. Priežiūros įgaliojimai
 19 straipsnyje
 pateikiamas priežiūros įgaliojimų, kuriuos kompetentingos institucijos turi
 turėti, kad užtikrintų reglamente nustatytų vienodų kriterijų laikymąsi,
 sąrašas.
 20 straipsnis. Sankcijos
 20 straipsnyje
 pateikiamos nuostatos dėl sankcijų, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą šio
 reglamento reikalavimų vykdymą.
 21 straipsnis. Pagrindinių nuostatų
 pažeidimas
 21 straipsnyje
 nurodoma, kad pažeidus pagrindines šio reglamento nuostatas, kaip antai dėl
 portfelio sudėties, tinkamų investuotojų ir nuorodos „Europos socialinio
 verslumo fondas“ naudojimo, turėtų būti skiriamos sankcijos uždraudžiant
 naudoti šią nuorodą ir pašalinant ESVF valdytoją iš registro.
 22 straipsnis. Bendradarbiavimas priežiūros
 srityje
 22 straipsnyje
 pateikiamos taisyklės dėl kompetentingų institucijų buveinės ir priimančiosiose
 valstybėse narėse bei EVPRI keitimosi priežiūros informacija.
 23 straipsnis. Profesinė paslaptis
 23 straipsnyje
 pateikiamos nuostatos dėl būtino profesinės paslapties lygio, kuris turėtų būti
 taikomas visoms atitinkamoms nacionalinėms institucijoms ir Europos vertybinių
 popierių ir rinkų institucijai (EVPRI).
 24 straipsnis. Įgaliojimų suteikimo sąlygos
 24 straipsnyje
 nustatomos sąlygos, kuriomis Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus.
 25 straipsnis. Peržiūra
 25 straipsnyje
 pateikiamos nuostatos dėl siūlomo reglamento peržiūros ir galimų Komisijos
 pasiūlymų keisti reglamentą.
 4.
 POVEIKIS BIUDŽETUI
 Biudžetui nedaroma jokio poveikio.
 2011/0418 (COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 dėl Europos socialinio verslumo fondų
 (Tekstas svarbus EEE)
 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
 SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos
 veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
 perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto
 projektą nacionaliniams parlamentams,
 atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko
 nuomonę[6],
 atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
 socialinių reikalų komiteto nuomonę[7],
 laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,
 kadangi:
 (1)
 investuotojams vis labiau stengiantis neapsiriboti
 vien finansine grąža ir siekti socialinių tikslų, Sąjungoje formuojasi
 socialinių investicijų rinka, kurios dalį sudaro investiciniai fondai,
 besiorientuojantys į socialines įmones. Tokie investicijų fondai teikia
 finansavimą socialinėms įmonėms, kurios skatina socialinius pokyčius,
 siūlydamos novatoriškus socialinių problemų sprendimus ir vertingai padėdamos
 siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų;
 (2)
 būtina nustatyti bendrą taisyklių dėl nuorodos
 „Europos socialinio verslumo fondas“ naudojimo sistemą, visų pirma dėl fondų,
 kurie veikia naudodami šią nuorodą, portfelio sudėties, jų tinkamų investicijų
 objektų, investicinių priemonių, kurias jie gali naudoti, ir dėl tinkamų
 investuotojų, kurie turi teisę pagal vienodas taisykles visoje Sąjungoje
 investuoti į tokius fondus, kategorijų. Nesant tokios bendros sistemos, kyla
 rizika, kad valstybės narės nacionaliniu lygmeniu gali imtis skirtingų
 priemonių, o tai darytų tiesioginį neigiamą poveikį geram vidaus rinkos
 veikimui ir sudarytų jam kliūčių, nes fondams, norintiems veikti visoje
 Sąjungoje, įvairiose valstybėse narėse būtų taikomos skirtingos taisyklės. Be
 to, dėl portfelio sudėčiai, investicijų objektams ir tinkamiems investuotojams
 taikomų skirtingų kokybės reikalavimų gali skirtis investuotojų apsaugos lygis
 ir gali kilti painiava dėl investavimo pasiūlymų, siejamų su Europos socialinio
 verslumo fondu (ESVF). Taigi investuotojai turėtų turėti galimybę palyginti
 įvairių Europos socialinio verslumo fondų investavimo pasiūlymus. Būtina
 pašalinti dideles kliūtis, trukdančias Europos socialinio verslumo fondams
 pritraukti lėšas tarpvalstybiniu mastu, išvengti tų fondų konkurencijos iškraipymų
 ir užkirsti kelią bet kokioms papildomoms galimoms prekybos kliūtims ir
 dideliems konkurencijos iškraipymams ateityje. Taigi tinkamas teisinis
 pagrindas yra SESV 114 straipsnis, kaip jis aiškinamas pagal nusistovėjusią
 Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką;
 (3)
 būtina priimti reglamentą, kuriuo būtų nustatytos
 vienodos Europos socialinio verslumo fondams taikytinos taisyklės, o jų
 valdytojams, kurie nori visoje Sąjungoje pritraukti kapitalą naudodami nuorodą
 „Europos socialinio verslumo fondas“, visose valstybėse narėse būtų nustatyti
 atitinkami įpareigojimai. Šiais reikalavimais turėtų būti užtikrintas
 investuotojų, kurie nori investuoti į tokius fondus, pasitikėjimas;
 (4)
 kokybės reikalavimus dėl nuorodos „Europos
 socialinio verslumo fondas“ naudojimo apibrėžiant reglamente būtų užtikrinta,
 kad tie reikalavimai būtų tiesiogiai taikomi kolektyvinio investavimo subjektų
 valdytojams, kurie pritraukia lėšas naudodami šią nuorodą. Tai užtikrintų
 vienodas šios nuorodos naudojimo sąlygas, nes būtų išvengta nacionalinių
 reikalavimų skirtumų, kurių galėtų atsirasti, jeigu į nacionalinę teisę būtų
 perkeliama direktyva. Šiuo reglamentu būtų užtikrinta, kad šią nuorodą
 naudojantiems kolektyvinio investavimo subjektų valdytojams tokių pat taisyklių
 reikėtų laikytis visoje Sąjungoje, o dėl to taip pat sustiprėtų investuotojų,
 kurie nori investuoti į fondus, besiorientuojančius į socialines įmones,
 pasitikėjimas. Priimant reglamentą taip pat sumažėtų reguliavimo sudėtingumas
 ir valdytojų atitikties dažnai besiskiriančioms nacionalinėms taisyklėms,
 kuriomis reglamentuojami tokie fondai, išlaidos, visų pirma tų valdytojų, kurie
 nori pritraukti kapitalą tarpvalstybiniu mastu. Reglamentas taip pat turėtų
 padėti pašalinti konkurencijos iškraipymus;
 (5)
 siekiant paaiškinti ryšį tarp šio reglamento ir
 visuotinai taikomų Sąjungos kolektyvinio investavimo subjektų ir jų valdytojų
 taisyklių, būtina nustatyti, kad šis reglamentas turėtų būti taikomas tik
 kolektyvinio investavimo subjektų, kitų nei kolektyvinio investavimo į perleidžiamus
 vertybinius popierius subjektai (KIPVPS) pagal 2009 m. liepos 13 d.
 Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės
 aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius
 popierius subjektais (KIPVPS), derinimo[8]
 1 straipsnį, valdytojams, kurie įsisteigę Sąjungoje ir užregistruoti savo
 buveinės valstybės narės kompetentingoje institucijoje pagal 2011 m.
 birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/EB dėl
 alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB
 ir 2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010[9]. Be
 to, šis reglamentas turėtų būti taikomas tik valdytojams, kurie valdo Europos
 socialinio verslumo fondų, kurių visa valdomo turto vertė neviršija 500 mln. EUR
 ribos, portfelius. Siekiant užtikrinti, kad ši riba būtų veiksmingai
 apskaičiuojama, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl
 Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį patvirtinti aktus, kuriais būtų
 nustatyta, kaip apskaičiuojama ši riba. Naudodamasi šiais įgaliojimais,
 Komisija turėtų atsižvelgti į priemones, kurias ji patvirtina pagal Direktyvos 2011/61/EB
 3 straipsnio 6 dalies a punktą, kad užtikrintų kolektyvinio investavimo
 subjektų taisyklių nuoseklumą;
 (6)
 jeigu kolektyvinio investavimo subjektų valdytojai
 nenori naudoti nuorodos „Europos socialinio verslumo fondas“, šis reglamentas
 netaikomas. Tais atvejais turėtų būti toliau taikomos galiojančios nacionalinės
 taisyklės ir bendrosios Sąjungos taisyklės;
 (7)
 šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos vienodos
 taisyklės dėl Europos socialinio verslumo fondų pobūdžio, visų pirma dėl
 portfeliui priklausančių įmonių, į kurias Europos socialinio verslumo fondams
 turi būti leidžiama investuoti, ir dėl naudotinų investicinių priemonių.
 Siekiant užtikrinti būtiną aiškumą ir tikrumą, šiame reglamente taip pat turėtų
 būti nustatyti vienodi kriterijai, kaip nustatyti socialines įmones, kurios yra
 tinkamos reikalavimus atitinkančios portfeliui priklausančios įmonės. Pagrindinis
 socialinių įmonių tikslas – siekti teigiamo socialinio poveikio, o ne kuo
 labiau didinti pelną. Todėl šiame reglamente turėtų būti reikalaujama, kad
 reikalavimus atitinkanti portfeliui priklausanti įmonė turėtų siekti daryti
 išmatuojamą ir teigiamą socialinį poveikį, kad ji naudotų savo pelną
 pagrindiniam tikslui siekti ir kad ji būtų valdoma atskaitingai ir skaidriai.
 Apskritai išimtiniais atvejais, kai reikalavimus atitinkanti portfeliui
 priklausanti įmonė nori paskirstyti pelną akcininkams ir savininkams,
 reikalavimus atitinkanti portfeliui priklausanti įmonė turėtų būti iš anksto
 apibrėžusi procedūras ir taisykles, kaip paskirstyti pelną akcininkams ir
 savininkams. Tose taisyklėse turėtų būti nustatyta, kad paskirstant pelną
 netrukdoma siekti pagrindinio socialinio tikslo;
 (8)
 prie socialinių įmonių priskiriama daug įvairių
 teisinių formų įmonių, teikiančių socialines paslaugas ar prekes pažeidžiamiems
 ar atskirtį patiriantiems asmenims. Tokios paslaugos yra, be kita ko,
 aprūpinimas būstu, sveikatos priežiūra, pagalba pagyvenusiems žmonėms ar
 neįgaliesiems, vaikų priežiūra, įdarbinimas ir mokymas, taip pat priklausomybės
 valdymas. Prie socialinių įmonių taip pat priskiriamos įmonės, kurios gamina
 prekes arba teikia paslaugas tokiu būdu, kad būtų siekiama socialinio pobūdžio
 tikslo, bet jų veikla gali nepatekti į socialinių prekių ar paslaugų teikimo
 sritį. Tai, be kita ko, yra socialinė ir profesinė integracija suteikiant
 galimybę dirbti asmenims, kurie atsidūrė nepalankioje padėtyje, visų pirma dėl atskirtį
 ir atstūmimą lemiančios menkos kvalifikacijos ar socialinių arba profesinių
 problemų;
 (9)
 atsižvelgiant į specifinius socialinių įmonių
 finansavimo poreikius, būtina užtikrinti aiškumą dėl priemonių, kurias ESVF
 turėtų naudoti tokiam finansavimui teikti, rūšių. Todėl šiame reglamente turėtų
 būti nustatytos vienodos taisyklės dėl tinkamų priemonių, kurias ESVF turi
 naudoti investuodamas; tai, be kita ko, yra nuosavo kapitalo priemonės, skolos
 priemonės, investicijos į kitus Europos socialinio verslumo fondus ir
 trumpalaikės bei vidutinės trukmės paskolos;
 (10)
 siekdami išlaikyti būtiną savo investicijų
 portfelio lankstumą, Europos socialinio verslumo fondai taip pat gali
 investuoti į kitokį nei reikalavimus atitinkančios investicijos turtą, tačiau
 šių investicijų suma neturi viršyti šiuo reglamentu reikalavimų
 neatitinkančioms investicijoms nustatytų ribų. Apskaičiuojant šiame reglamente
 reikalavimų neatitinkančioms investicijoms nustatytas ribas, į trumpalaikes
 atsargas, kaip antai grynųjų pinigų ir pinigų ekvivalentų, neturėtų būti
 atsižvelgiama;
 (11)
 siekiant užtikrinti, kad nuoroda „Europos socialinio
 verslumo fondas“ būtų patikima ir lengvai atpažįstama investuotojų visoje
 Sąjungoje, šiame reglamente turėtų būti nustatyta, kad platinant Europos
 socialinio verslumo fondų akcijas ar investicinius vienetus visoje Sąjungoje
 teisę naudoti šią nuorodą turėtų turėti tik tie ESVF valdytojai, kurie laikosi
 šiame reglamente nustatytų vienodų kokybės kriterijų;
 (12)
 siekiant užtikrinti, kad Europos socialinio
 verslumo fondai pasižymėtų aiškiu ir atpažįstamu profiliu, kuris būtų tinkamas
 jų paskirčiai, turėtų būti nustatytos vienodos portfelio sudėties ir
 investavimo metodų, kuriuos tokiems fondams leidžiama taikyti, taisyklės;
 (13)
 siekiant užtikrinti, kad Europos socialinio
 verslumo fondai nedidintų sisteminės rizikos ir kad tokie fondai, vykdydami
 investicinę veiklą, sutelktų dėmesį į reikalavimus atitinkančių portfeliui
 priklausančių įmonių rėmimą, skolintis ar naudoti finansinį svertą fondo
 lygmeniu neturėtų būti leidžiama. Tačiau siekiant suteikti fondui galimybę
 patenkinti specialius likvidumo poreikius, kurių gali atsirasti laikotarpiu nuo
 numatytojo kapitalo pareikalavimo iš investuotojų iki faktinio kapitalo
 pervedimo į fondo sąskaitas, turėtų būti leidžiama skolintis trumpam
 laikotarpiui;
 (14)
 siekiant užtikrinti, kad Europos socialinio
 verslumo fondų akcijos ar investiciniai vienetai būtų platinami investuotojams,
 kurie turi žinių, patirties ir geba prisiimti riziką, susijusią su šiais
 fondais, ir siekiant išlaikyti investuotojų pasitikėjimą ir tikėjimą Europos
 socialinio verslumo fondais, reikėtų nustatyti tam tikras konkrečias apsaugos
 priemones. Todėl Europos socialinio verslumo fondų akcijos ar investiciniai
 vienetai paprastai turėtų būti platinami tik investuotojams, kurie yra
 profesionalūs klientai arba kurie gali būti vertinami kaip profesionalūs
 klientai pagal 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos
 direktyvą 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų, iš dalies keičiančią
 Tarybos direktyvas 85/611/EEB ir 93/6/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos
 direktyvą 2000/12/EB ir panaikinančią Tarybos direktyvą 93/22/EEB[10]. Tačiau siekiant investicijoms
 į Europos socialinio verslumo fondus užtikrinti pakankamai plačią investuotojų
 bazę, taip pat pageidaujama, kad į šiuos fondus investuoti galėtų ir tam tikri
 kiti investuotojai, įskaitant didelės vertės turto turinčius asmenis. Tiems
 kitiems investuotojams turėtų būti nustatytos konkrečios apsaugos priemonės,
 kuriomis būtų užtikrinta, kad Europos socialinio verslumo fondų akcijos ar
 investiciniai vienetai būtų platinami tik tiems investuotojams, kurių profilis yra
 tinkamas tokioms investicijoms. Pagal šias apsaugos priemones fondų akcijos ar
 investiciniai vienetai negali būti platinami naudojant periodinius taupymo
 planus;
 (15)
 siekiant užtikrinti, kad nuorodą „Europos
 socialinio verslumo fondas“ naudotų tik tie ESVF valdytojai, kurie atitinka
 vienodus kokybės kriterijus dėl elgesio rinkoje, šiame reglamente turėtų būti
 nustatytos ESVF valdytojo veiklos vykdymo ir jo ryšių su savo investuotojais
 taisyklės. Dėl tos pačios priežasties šiame reglamente taip pat turėtų būti
 nustatytos vienodos sąlygos, pagal kurias tokie valdytojai turi spręsti
 interesų konfliktus. Pagal šias taisykles taip pat turėtų būti reikalaujama,
 kad valdytojas nustatytų būtinas organizacines ir administracines procedūras
 tinkamam interesų konfliktų sprendimui užtikrinti;
 (16)
 pagrindinė investicijų fondų, kurie orientuojasi į
 socialines įmones, charakteristika, skirianti juos nuo kitų rūšių investicijų
 fondų, yra siekis daryti teigiamą socialinį poveikį, o ne tik užtikrinti
 investuotojams finansinę grąžą. Todėl šiame reglamente turėtų būti
 reikalaujama, kad ESVF valdytojai nustatytų procedūras teigiamam socialiniam
 poveikiui, kurio turi būti siekiama investuojant į reikalavimus atitinkančias
 portfeliui priklausančias įmones, stebėti ir vertinti;
 (17)
 siekiant užtikrinti nuorodos „Europos socialinio
 verslumo fondas“ vientisumą, šiame reglamente taip pat turėtų būti nustatyti
 ESVF valdytojo organizacijos kokybės kriterijai. Todėl šiame reglamente turėtų
 būti nustatyti vienodi proporcingi reikalavimai, susiję su būtinybe turėti
 tinkamų techninių ir žmogiškųjų išteklių, taip pat pakankamai nuosavų lėšų
 Europos socialinio verslumo fondams tinkamai valdyti;
 (18)
 siekiant apsaugoti investuotojus, būtina
 užtikrinti, kad Europos socialinio verslumo fondų turtas būtų tinkamai
 įvertinamas. Todėl įstatymu nustatytuose ESVF dokumentuose turėtų būti
 pateikiamos turto vertinimo taisyklės. Tai turėtų užtikrinti vertinimo
 vientisumą ir skaidrumą;
 (19)
 siekiant užtikrinti, kad ESVF valdytojai,
 naudojantys nuorodą „Europos socialinio verslumo fondai“, tinkamai atsiskaitytų
 už savo veiklą, turėtų būti nustatytos vienodos metinių ataskaitų teikimo
 taisyklės;
 (20)
 siekiant užtikrinti nuorodos „Europos socialinio
 verslumo fondas“ vientisumą investuotojų požiūriu, būtina, kad ją naudotų tik
 tie fondų valdytojai, kurių investicijų politika ir investicijų tikslai yra
 visiškai skaidrūs. Taigi šiame reglamente turėtų būti nustatytos vienodos
 taisyklės dėl informacijos atskleidimo reikalavimų, kurie ESVF valdytojui būtų
 taikomi jo investuotojų atžvilgiu. Šie reikalavimai, be kita ko, apima tuos
 elementus, kurie būdingi investicijoms į socialines įmones, kad būtų galima
 užtikrinti didesnį tokios informacijos nuoseklumą ir palyginamumą. Tai, be kita
 ko, yra informacija apie kriterijus ir procedūras, kurios taikomos sprendžiant,
 į kurias konkrečias reikalavimus atitinkančias portfeliui priklausančias įmones
 investuoti. Tai taip pat informacija apie teigiamą socialinį poveikį, kurio
 turi būti siekiama įgyvendinant investicijų politiką, ir kaip tai turėtų būti stebima
 ir vertinama. Siekiant užtikrinti būtiną investuotojų pasitikėjimą ir tikėjimą
 tokiomis investicijomis, taip pat turi būti atskleidžiama informacija apie ESVF
 turtą, kuris nėra investuojamas į reikalavimus atitinkančias portfeliui
 priklausančias įmones, ir apie tai, kaip toks turtas pasirenkamas;
 (21)
 siekiant užtikrinti veiksmingą šiame reglamente
 nustatytų vienodų reikalavimų priežiūrą, buveinės valstybės narės kompetentinga
 institucija turėtų prižiūrėti, ar ESVF valdytojas laikosi šiame reglamente nustatytų
 vienodų reikalavimų. Tuo tikslu ESVF valdytojas, norintis savo fondo akcijas ar
 investicinius vienetus platinti su nuoroda „Europos socialinio verslumo
 fondas“, turėtų pranešti apie šį ketinimą savo buveinės valstybės narės
 kompetentingai institucijai. Kompetentinga institucija turėtų užregistruoti
 fondo valdytoją, jeigu pateikiama visa būtina informacija ir nustatytos
 tinkamos procedūros, kad būtų laikomasi šio reglamento reikalavimų. Ši
 registracija turėtų galioti visoje Sąjungoje;
 (22)
 siekiant užtikrinti veiksmingą šiame reglamente
 nustatytų vienodų kriterijų laikymosi priežiūrą, šiame reglamente taip pat
 turėtų būti nustatytos taisyklės dėl aplinkybių, kuriomis reikia atnaujinti
 buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai pateiktą informaciją;
 (23)
 siekiant užtikrinti veiksmingą nustatytų
 reikalavimų priežiūrą, šiame reglamente taip pat turėtų būti nustatyta
 kompetentingų priežiūros institucijų tarpvalstybinių pranešimų teikimo tvarka,
 kuri turėtų būti taikoma užregistravus ESVF valdytoją jo buveinės valstybėje
 narėje;
 (24)
 siekiant išlaikyti skaidrias ESVF akcijų ar
 investicinių vienetų platinimo visoje Sąjungoje sąlygas, Europos vertybinių
 popierių ir rinkų institucijai (EVPRI) turėtų būti patikėta tvarkyti centrinę
 duomenų bazę, kurioje būtų išvardyti visi pagal šį reglamentą užregistruoti
 Europos socialinio verslumo fondai;
 (25)
 siekiant užtikrinti veiksmingą nustatytų vienodų
 kriterijų priežiūrą, šiame reglamente turėtų būti išvardyti priežiūros
 įgaliojimai, kuriuos kompetentingos institucijos turi turėti;
 (26)
 siekiant užtikrinti tinkamą vykdymą, šiame
 reglamente turėtų būti nustatytos sankcijos, taikomos pažeidus pagrindines jo
 nuostatas, t. y. taisykles dėl portfelio sudėties, dėl apsaugos priemonių,
 susijusių su tinkamų investuotojų tapatybe, ir dėl nuorodos „Europos socialinio
 verslumo fondas“, kurią gali naudoti tik registruoti ESVF valdytojai. Reikėtų
 nustatyti, kad pažeidus šias pagrindines nuostatas uždraudžiama naudoti nuorodą
 ir fondų valdytojas pašalinamas iš registro;
 (27)
 buveinės ir priimančiųjų valstybių narių
 kompetentingos institucijos bei EVPRI turėtų keistis priežiūros informacija;
 (28)
 siekiant užtikrinti veiksmingą subjektų, kuriems
 pavesta prižiūrėti šiame reglamente nustatytų vienodų kriterijų laikymąsi,
 bendradarbiavimą reguliavimo klausimais, visoms atitinkamoms nacionalinėms
 institucijoms ir EVPRI turėtų būti taikomi griežti profesinės paslapties
 reikalavimai;
 (29)
 techniniais finansinių paslaugų standartais turėtų
 būti užtikrintas nuoseklus derinimas ir aukšto lygio priežiūra visoje
 Sąjungoje. Su politikos pasirinkimu nesusijusių techninių įgyvendinimo
 standartų projektus, kurie būtų teikiami Komisijai, būtų veiksminga ir tinkama
 patikėti rengti EVPRI, kuri yra itin specializuotą kompetenciją turinti
 įstaiga;
 (30)
 Komisija turėtų būti įgaliota patvirtinti
 techninius įgyvendinimo standartus priimdama įgyvendinimo aktus pagal Sutarties
 dėl Europos Sąjungos veikimo 291 straipsnį ir pagal 2010 m. lapkričio
 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010,
 kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių
 ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB
 bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB[11], 15 straipsnį. EVPRI
 turėtų būti patikėta parengti 16 straipsnyje nustatytos pranešimo procedūros
 formato ir metodo techninių įgyvendinimo standartų projektus;
 (31)
 siekiant patikslinti reikalavimus, išdėstytus šiame
 reglamente, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl
 Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus, kuriais būtų nustatyti
 šiame reglamente nurodytos ribos apskaičiavimo ir stebėjimo metodai, išsami
 informacija, kaip nustatyti reikalavimus atitinkančias portfeliui
 priklausančias įmones, interesų konfliktų, kurių ESVF valdytojams reikia
 vengti, rūšys ir priemonės, kurių turi būti imtasi tuo atžvilgiu, išsami
 informacija apie procedūras, pagal kurias turi būti vertinamas reikalavimus
 atitinkančių portfeliui priklausančių įmonių siektinas socialinis poveikis, ir
 išsami informacija apie skaidrumo reikalavimus. Ypač svarbu, kad Komisija
 parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais.
 Atliekant šį darbą taip pat turėtų būti atsižvelgiama į savireguliavimo
 iniciatyvas ir elgesio kodeksus;
 (32)
 atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį
 darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami
 dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir
 Tarybai;
 (33)
 ne vėliau kaip po ketverių metų nuo dienos, kurią
 šis reglamentas pradedamas taikyti, turėtų būti atlikta šio reglamento
 peržiūra, kad būtų atsižvelgta į Europos socialinio verslumo fondų rinkos
 pokyčius. Remdamasi peržiūra, Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir
 Tarybai ataskaitą, prie kurios, jei tinkama, pridedami teisės aktų pakeitimai;
 (34)
 šiuo reglamentu nepažeidžiamos pagrindinės teisės
 ir laikomasi principų, visų pirma pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių
 teisių chartijoje, įskaitant teisę į privatų ir šeimos gyvenimą ir laisvę
 užsiimti verslu;
 (35)
 asmens duomenų tvarkymas, atliekamas valstybėse
 narėse įgyvendinant šį reglamentą ir prižiūrint valstybių narių kompetentingoms
 institucijoms, visų pirma valstybių narių paskirtoms viešosioms nepriklausomoms
 institucijoms, reglamentuojamas 1995 m. spalio 24 d. Europos
 Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens
 duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[12].
 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES)
 Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos ES institucijoms ir įstaigoms tvarkant
 asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[13] reglamentuojamas asmens
 duomenų tvarkymas, kurį atlieka EVPRI pagal šį reglamentą prižiūrint Europos
 duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui;
 (36)
 šio reglamento tikslą, būtent sukurti Europos
 socialinio verslumo fondų vidaus rinką nustatant ESVF valdytojų registracijos
 sistemą ir taip palengvinant ESVF akcijų ar investicinių vienetų platinimą
 visoje Sąjungoje, galima pasiekti tik Sąjungos lygiu. Todėl Sąjunga gali
 patvirtinti priemones, vadovaudamasi subsidiarumo principu, nustatytu Europos
 Sąjungos sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame straipsnyje nustatytą
 proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina tam tikslui
 pasiekti,
 PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
 I SKYRIUS
 DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS
 1 straipsnis
 Šiame reglamente nustatomi vienodi
 reikalavimai tiems kolektyvinio investavimo subjektų valdytojams, kurie nori
 naudoti nuorodą „Europos socialinio verslumo fondas“ (ESVF), ir kolektyvinio
 investavimo subjektų akcijų ar investicinių vienetų platinimo Sąjungoje
 naudojant šią nuorodą sąlygos, taip prisidedant prie sklandaus vidaus rinkos
 veikimo.
 Šiame reglamente taip pat nustatomos vienodos
 taisyklės dėl ESVF akcijų ar investicinių vienetų platinimo tinkamiems
 investuotojams visoje Sąjungoje, dėl Europos socialinio verslumo fondų
 portfelio sudėties, dėl tinkamų investicinių priemonių ir metodų, taip pat dėl
 ESVF valdytojų, kurie platina ESVF akcijas ar investicinius vienetus visoje
 Sąjungoje, struktūros, skaidrumo ir elgesio.
 2 straipsnis
 1.
 Šis reglamentas taikomas kolektyvinio investavimo
 subjektų, kaip apibrėžta 3 straipsnio 1 dalies b punkte, valdytojams, kurie
 įsisteigę Sąjungoje ir turi būti registruojami savo buveinės valstybės narės
 kompetentingose institucijose pagal Direktyvos 2011/61/EB 3 straipsnio 3 dalies
 a punktą, jeigu tie valdytojai valdo Europos socialinio verslumo fondų, kurių
 visa valdomo turto vertė neviršija 500 mln. EUR ribos arba valstybėse
 narėse, kurių oficiali valiuta nėra euro, atitinkamos sumos nacionaline valiuta
 šio reglamento įsigaliojimo dieną, portfelius.
 2.
 Apskaičiuojant 1 dalyje nurodytą ribą, kolektyvinio
 investavimo subjektų valdytojams, kurie valdo kitus fondus nei Europos
 socialinio verslumo fondai, tuose kituose fonduose valdomo turto sumuoti
 nereikia.
 3.
 Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 24 straipsnį
 priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nurodomi šio straipsnio 1 dalyje
 nurodytos ribos apskaičiavimo ir nuolatinio stebėjimo, ar laikomasi šios ribos,
 metodai.
 3 straipsnis
 1.
 Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
 (a)
 Europos socialinio verslumo fondas (ESVF) –
 kolektyvinio investavimo subjektas, bent 70 proc. visų savo kapitalo įnašų
 ir nepareikalautojo numatytojo kapitalo investuojantis į turtą, investicijos į
 kurį yra reikalavimus atitinkančios investicijos;
 (b)
 kolektyvinio investavimo subjektas – subjektas,
 kuris pritraukia kapitalą iš kelių investuotojų, kad jį investuotų tų
 investuotojų naudai pagal nustatytą investavimo politiką, ir kuriam nereikia
 leidimo pagal Direktyvos 2009/65/EB 5 straipsnį;
 (c)
 reikalavimus atitinkančios investicijos – bet
 kurios iš šių priemonių:
 i) nuosavo kapitalo priemonė, kurią:
 –
 išleidžia reikalavimus atitinkanti portfeliui
 priklausanti įmonė ir kurią iš reikalavimus atitinkančios portfeliui
 priklausančios įmonės tiesiogiai įsigyja ESVF, arba
 –
 išleidžia reikalavimus atitinkanti portfeliui
 priklausanti įmonė mainais už nuosavybės vertybinius popierius, kuriuos
 išleidžia reikalavimus atitinkanti portfeliui priklausanti įmonė, arba
 –
 išleidžia įmonė, valdanti reikalavimus
 atitinkančios portfeliui priklausančios įmonės kontrolinį paketą, ir kurią ESVF
 įsigyja mainais už nuosavo kapitalo priemonę, kurią išleidžia reikalavimus
 atitinkanti portfeliui priklausanti įmonė;
 ii) reikalavimus atitinkančios portfeliui
 priklausančios įmonės išleistos vertybiniais popieriais pakeistos ir
 nepakeistos skolos priemonės;
 iii) vieno ar kelių kitų Europos socialinio
 verslumo fondų investiciniai vienetai ar akcijos;
 iv) vidutinės trukmės ir (arba) ilgalaikės
 paskolos, kurias reikalavimus atitinkančioms portfeliui priklausančioms įmonėms
 teikia ESVF;
 v) bet kokios kitos rūšies dalyvavimas
 reikalavimus atitinkančios portfeliui priklausančios įmonės kapitale;
 (d)
 reikalavimus atitinkanti portfeliui priklausanti
 įmonė – įmonė, kuri tuo metu, kai į ją investuoja ESVF, nėra įtraukta į
 prekybos reguliuojamoje rinkoje, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4
 straipsnio 1 dalies 14 punkte, sąrašus, kurios metinė apyvarta neviršija 50 mln. EUR
 arba kurios bendras metinis balansas neviršija 43 mln. EUR, kuri pati
 nėra kolektyvinio investavimo subjektas ir kuri:
 i) pagal savo įstatus ar bet kokį kitą
 įstatymu nustatytą įmonės steigimo dokumentą siekia pagrindinio tikslo –
 išmatuojamo ir teigiamo socialinio poveikio, kai:
 –
 įmonė teikia paslaugas ar prekes pažeidžiamiems ar
 atskirtį patiriantiems asmenims arba
 –
 įmonė gamina prekes arba teikia paslaugas tokiu
 būdu, kad būtų siekiama socialinio pobūdžio tikslo;
 ii) naudoja savo pelną pagrindiniam tikslui
 siekti užuot jį paskirsčiusi ir yra nustačiusi iš anksto apibrėžtas procedūras
 ir taisykles, taikytinas tomis aplinkybėmis, kai pelnas paskirstomas
 akcininkams ir savininkams;
 iii) valdoma atskaitingai ir skaidriai, visų
 pirma įtraukiant į valdymą darbuotojus, klientus ir suinteresuotuosius
 subjektus, kuriems daro poveikį jos verslo veikla;
 (e)
 nuosavas kapitalas – įmonės nuosavybės dalis,
 išreiškiama akcijomis arba kita dalyvavimo reikalavimus atitinkančios
 portfeliui priklausančios įmonės kapitale forma, išleidžiama investuotojams;
 (f)
 platinimas – tiesioginis ar netiesioginis ESVF
 valdytojo valdomo ESVF investicinių vienetų ar akcijų siūlymas arba pateikimas
 ESVF valdytojo iniciatyva arba jo vardu Sąjungoje gyvenantiems ar
 registruotąsias buveines turintiems investuotojams;
 (g)
 numatytasis kapitalas – bet koks įsipareigojimas,
 pagal kurį asmuo įsipareigoja įsigyti ESVF kapitalo dalį arba skirti ESVF
 kapitalo įnašus;
 (h)
 ESVF valdytojas – juridinis asmuo, kurio įprasta
 veikla – bent vieno ESVF valdymas;
 (i)
 buveinės valstybė narė – valstybė narė, kurioje
 ESVF valdytojas įsteigtas arba turi registruotąją buveinę;
 (j)
 priimančioji valstybė narė – valstybė narė,
 išskyrus buveinės valstybę narę, kurioje ESVF valdytojas platina ESVF akcijas
 ar investicinius vienetus pagal šį reglamentą;
 (k)
 kompetentinga institucija – nacionalinė valdžios
 institucija, kurią buveinės valstybė narė pagal įstatymus ar kitus teisės aktus
 paskiria registruoti kolektyvinio investavimo subjektų valdytojus, kaip
 nurodyta 2 straipsnio 1 dalyje.
 2.
 Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 24 straipsnį
 priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nustatomos paslaugų ar prekių rūšys bei
 paslaugų teikimo ar prekių gamybos metodai, kuriais siekiama socialinio tikslo,
 kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalies d punkto i papunktyje, atsižvelgiant į
 reikalavimus atitinkančių portfeliui priklausančių įmonių rūšių įvairovę ir
 aplinkybes, kuriomis pelnas gali būti paskirstomas savininkams ir
 investuotojams.
 II SKYRIUS
 NUORODOS „EUROPOS SOCIALINIO VERSLUMO FONDAS“ NAUDOJIMO SĄLYGOS
 4 straipsnis
 ESVF valdytojai, kurie laikosi šiame skyriuje
 nustatytų reikalavimų, turi teisę Sąjungoje platindami ESVF akcijas ar
 investicinius vienetus naudoti nuorodą „Europos socialinio verslumo fondas“.
 5 straipsnis
 1.
 ESVF valdytojai užtikrina, kad įsigyjant turtą,
 išskyrus reikalavimus atitinkančias investicijas, turtui, kuris nėra
 reikalavimus atitinkančios investicijos, įsigyti būtų panaudojama ne daugiau
 kaip 30 proc. visų ESVF kapitalo įnašų ir nepareikalautojo numatytojo
 kapitalo; apskaičiuojant šią ribą į trumpalaikes grynųjų pinigų ir pinigų
 ekvivalentų atsargas neatsižvelgiama.
 2.
 ESVF valdytojai nesiskolina, neleidžia skolinių
 įsipareigojimų, neteikia garantijų ESVF lygmeniu ir ESVF lygmeniu nenaudoja
 jokio metodo, kuriuo būtų didinama fondo pozicija skolinantis grynųjų pinigų
 arba vertybinių popierių, įgyjant išvestinių finansinių priemonių pozicijas
 arba bet kokiomis kitomis priemonėmis.
 3.
 2 dalyje nustatytas draudimas netaikomas
 skolinantis nepratęsiamam ne ilgesniam nei 120 kalendorinių dienų laikotarpiui
 siekiant užtikrinti likvidumą laikotarpiu nuo reikalavimo investuotojams
 apmokėti numatytąjį kapitalą iki to kapitalo gavimo.
 6 straipsnis
 ESVF valdytojai valdomų Europos socialinio
 verslumo fondų investicinius vienetus ir akcijas platina tik investuotojams,
 kurie laikomi profesionaliais klientais pagal Direktyvos 2004/39/EB II priedo I
 skirsnį arba paprašius gali būti vertinami kaip profesionalūs klientai pagal
 Direktyvos 2004/39/EB II priedo II skirsnį, arba kitiems investuotojams, kai:
 (a)
 tie kiti investuotojai įsipareigoja investuoti bent
 100 000 EUR;
 (b)
 tie kiti investuotojai atskirame nuo sutarties,
 kuri sudaroma dėl įsipareigojimo investuoti, dokumente raštu patvirtina, kad
 jie žino apie riziką, susijusią su numatomu įsipareigojimu;
 (c)
 ESVF valdytojas įvertina investuotojo kompetenciją,
 patirtį ir žinias, nedarydamas prielaidos, kad investuotojas turi tokių žinių
 apie rinką ir tokią patirtį, kaip Direktyvos 2004/39/EB II priedo I skirsnyje
 išvardyti subjektai;
 (d)
 ESVF valdytojas, atsižvelgdamas į numatomo
 įsipareigojimo pobūdį, yra pagrįstai užtikrintas, kad investuotojas geba pats
 priimti investicinius sprendimus ir supranta susijusią riziką ir kad tokios
 rūšies įsipareigojimas tokiam investuotojui yra tinkamas;
 (e)
 ESVF valdytojas raštu patvirtina, kad jis atliko c
 punkte nurodytą vertinimą ir padarė d punkte nurodytą išvadą.
 7 straipsnis
 ESVF valdytojai, valdydami Europos socialinio
 verslumo fondą:
 (a)
 veikia deramai profesionaliai, apdairiai ir
 stropiai;
 (b)
 taiko tinkamą politiką ir procedūras, kad išvengtų
 piktnaudžiavimo, kuris, kaip pagrįstai galima tikėtis, turėtų neigiamos įtakos
 investuotojų ir reikalavimus atitinkančių portfeliui priklausančių įmonių
 interesams;
 (c)
 savo veiklą vykdo taip, kad kuo geriau patenkintų
 savo valdomų Europos socialinio verslumo fondų interesus, tų Europos socialinio
 verslumo fondų investuotojų interesus ir skatintų rinkos vientisumą;
 (d)
 atrinkdami investicijas į reikalavimus
 atitinkančias portfeliui priklausančias įmones ir nuolat jas stebėdami, elgiasi
 labai dėmesingai;
 (e)
 turi tinkamų žinių ir supratimą apie reikalavimus
 atitinkančias portfeliui priklausančias įmones, į kurias jie investuoja.
 8 straipsnis
 1.
 ESVF valdytojai nustato interesų konfliktus ir jų
 vengia, o kai jų neįmanoma išvengti, tuos interesų konfliktus valdo ir stebi ir
 pagal 4 dalį juos atskleidžia, kad išvengtų neigiamos tokių konfliktų įtakos
 Europos socialinio verslumo fondų ir jų investuotojų interesams ir užtikrintų
 teisingą elgesį savo valdomų Europos socialinio verslumo fondų atžvilgiu.
 2.
 ESVF valdytojai visų pirma nustato tuos interesų
 konfliktus, kurie gali kilti tarp:
 (a)
 ESVF valdytojų, tų asmenų, kurie faktiškai vykdo
 ESVF valdytojo veiklą, darbuotojų ar bet kokio asmens, kuris tiesiogiai ar
 netiesiogiai kontroliuoja ESVF valdytoją arba yra jo kontroliuojamas, ir ESVF,
 kurį valdo ESVF valdytojas, ar tų Europos socialinio verslumo fondų
 investuotojų;
 (b)
 ESVF ar to ESVF investuotojų ir kito ESVF, kurį
 valdo tas ESVF valdytojas, ar to kito ESVF investuotojų.
 3.
 ESVF valdytojai palaiko ir taiko veiksmingas
 organizacines ir administracines procedūras, kad laikytųsi 1 ir 2 dalyse
 nustatytų reikalavimų.
 4.
 Informacija apie interesų konfliktus, kaip nurodyta
 1 dalyje, atskleidžiama tais atvejais, kai organizacinės procedūros, kurias
 ESVF valdytojas taiko siekdamas nustatyti interesų konfliktus, užkirsti jiems
 kelią, juos valdyti ir stebėti, yra nepakankamos, kad būtų galima pakankamai
 patikimai užkirsti kelią žalai, kuri gresia investuotojų interesams. Prieš
 imdamiesi veiklos investuotojų vardu, ESVF valdytojai juos aiškiai informuoja
 apie interesų konfliktų bendrą pobūdį arba priežastis.
 5.
 Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus
 pagal 24 straipsnį, kuriuose nurodoma:
 (a)
 šio straipsnio 2 dalyje nurodytų interesų
 konfliktų rūšys;
 (b)
 veiksmai, kurių ESVF valdytojai turėtų imtis
 struktūrų bei organizacinių ir administracinių procedūrų atžvilgiu, siekdami
 nustatyti interesų konfliktus, užkirsti jiems kelią, juos valdyti, stebėti ir
 apie juos informuoti.
 9 straipsnis
 1.
 ESVF valdytojai kiekvienam ESVF, kurį jie valdo,
 taiko procedūras, pagal kurias vertinama ir stebima, kokiu mastu reikalavimus
 atitinkančios portfeliui priklausančios įmonės, į kurias ESVF investuoja,
 padaro teigiamą socialinį poveikį, kurio jos įsipareigojusios siekti.
 2.
 Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 24 straipsnį
 priimti deleguotuosius aktus, kuriuose pateikiama išsami informacija apie šio
 straipsnio 1 dalyje nurodytas procedūras, susijusias su įvairiomis reikalavimus
 atitinkančiomis portfeliui priklausančiomis įmonėmis.
 10 straipsnis
 ESVF valdytojai visada turi pakankamai nuosavų
 lėšų ir naudoja pakankamus ir tinkamus žmogiškuosius ir techninius išteklius,
 kurių reikia, kad Europos socialinio verslumo fondai būtų tinkamai valdomi.
 11 straipsnis
 Turto vertinimo taisyklės nustatomos ESVF
 įstatymu nustatytuose dokumentuose.
 12 straipsnis
 1.
 Ne vėliau kaip per 6 mėnesius nuo finansinių metų
 pabaigos ESVF valdytojai buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai
 pateikia kiekvieno valdomo ESVF metinę ataskaitą. Ataskaitoje aprašoma ESVF
 portfelio sudėtis ir praėjusių metų veikla. Joje pateikiamos auditorių
 patikrintos ESVF finansinės ataskaitos. Ataskaita rengiama pagal galiojančius
 ataskaitų teikimo standartus ir ESVF valdytojo bei investuotojų sutartas
 sąlygas. ESVF valdytojai pateikia ataskaitą investuotojams jiems paprašius.
 ESVF valdytojai ir investuotojai tarpusavyje gali susitarti dėl papildomos
 informacijos atskleidimo.
 2.
 Metinėje ataskaitoje pateikiama bent ši
 informacija:
 (a)
 išsami informacija apie bendrus socialinius
 rezultatus, kurie pasiekti įgyvendinant investavimo politiką, ir atitinkamai
 išsami informacija apie metodą, taikytą šiems rezultatams įvertinti;
 (b)
 informacija apie visus pardavimo, susijusio su
 reikalavimus atitinkančiomis portfeliui priklausančiomis įmonėmis, atvejus;
 (c)
 aprašas, kuriame nurodoma, ar buvo pardavimo
 atvejų, susijusių su kitu ESVF turtu, kuris nėra investuojamas į reikalavimus
 atitinkančias portfeliui priklausančias įmones, remiantis 13 straipsnio 1
 dalies e punkte nurodytais kriterijais;
 (d)
 informacijos apie ESVF valdytojo veiklą, kurios
 imtasi dėl reikalavimus atitinkančių portfeliui priklausančių įmonių, kaip
 nurodyta 13 straipsnio 1 dalies k punkte, santrauka.
 3.
 Jeigu ESVF valdytojas dėl ESVF privalo viešai
 paskelbti metinę finansinę ataskaitą pagal Europos Parlamento ir Tarybos
 direktyvos 2004/109/EB[14]
 4 straipsnį, šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyta informacija gali būti
 teikiama atskirai arba papildomoje metinės finansinės ataskaitos dalyje.
 13 straipsnis
 1.
 ESVF valdytojai prieš jų investuotojams priimant
 investicinius sprendimus pateikia jiems bent šią informaciją:
 (a)
 ESVF valdytojo ir visų kitų paslaugų teikėjų, su
 kuriais ESVF valdytojas yra sudaręs sutartį dėl jų valdymo, tapatybę ir jų
 pareigų aprašą;
 (b)
 ESVF investavimo strategijos ir tikslų aprašą,
 įskaitant reikalavimus atitinkančių portfeliui priklausančių įmonių rūšių bei
 joms nustatyti taikomos tvarkos ir kriterijų, investavimo metodų, kuriuos
 fondas gali taikyti, ir visų taikomų investavimo apribojimų aprašą;
 (c)
 informaciją apie teigiamą socialinį poveikį, kurio
 siekiama ESVF investavimo politika, įskaitant, kai taikoma, tokių rezultatų
 prognozes, jei tai pagrįsta, ir informaciją apie ankstesnius rezultatus šioje
 srityje;
 (d)
 informaciją apie metodiką, kuri bus taikoma
 socialiniam poveikiui vertinti;
 (e)
 turto, išskyrus reikalavimus atitinkančias
 portfeliui priklausančias įmones, bei tvarkos ir kriterijų, kurie taikomi šio
 turto atrankai, nebent tai būtų grynieji pinigai ar pinigų ekvivalentai,
 aprašą;
 (f)
 ESVF rizikos pobūdžio ir visos rizikos, susijusios
 su turtu, į kurį fondas gali investuoti, arba investavimo metodų, kurie gali
 būti taikomi, aprašą;
 (g)
 ESVF vertinimo procedūros ir turtui vertinti taikomos
 kainų nustatymo metodikos aprašą, įskaitant metodus, taikomus reikalavimus
 atitinkančioms portfeliui priklausančioms įmonėms vertinti;
 (h)
 visų įmokų, mokesčių ir išlaidų, tiesiogiai ar
 netiesiogiai taikomų investuotojams, bei didžiausių jų sumų aprašą;
 (i)
 aprašą, kaip apskaičiuojamas ESVF valdytojo
 atlyginimas;
 (j)
 ankstesnius ESVF finansinės veiklos rezultatus, jei
 jie žinomi;
 (k)
 informaciją apie verslo paramos paslaugas ir kitą
 paramos veiklą, kurią ESVF valdytojas vykdo arba parūpina pasitelkdamas
 trečiąsias šalis, kad palengvintų reikalavimus atitinkančių portfeliui
 priklausančių įmonių, į kurias ESVF investuoja, plėtrą, augimą arba jų veiklos
 tęstinumą kokiu nors kitu atžvilgiu, arba, jeigu tokios paslaugos neteikiamos
 ar tokia veikla nevykdoma, paaiškinimą, kodėl taip yra;
 (l)
 procedūrų, pagal kurias ESVF gali keisti savo
 investavimo strategiją arba investavimo politiką, arba jas abi, aprašą.
 2.
 Visa 1 dalyje nurodyta informacija turi būti
 tinkama, aiški ir neklaidinanti. Ji nuolat atnaujinama ir reguliariai peržiūrima.
 3.
 Jeigu ESVF valdytojas pagal Europos Parlamento ir
 Tarybos direktyvą 2003/71/EB[15]
 arba pagal nacionalinės teisės aktus privalo paskelbti prospektą dėl ESVF, šio
 straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija gali būti teikiama atskirai arba kaip
 prospekto dalis.
 4.
 Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus
 pagal 24 straipsnį, kuriuose nurodoma:
 (a)
 šio straipsnio 1 dalies b–e ir k punktuose
 nurodytos informacijos turinys;
 (b)
 kaip šio straipsnio 1 dalies b–e ir k punktuose
 nurodyta informacija galėtų būti vienodai teikiama, kad būtų užtikrintas
 didžiausias įmanomas jos palyginamumas.
 III SKYRIUS
 PRIEŽIŪRA IR ADMINISTRACINIS BENDRADARBIAVIMAS
 14 straipsnis
 1.
 ESVF valdytojai, ketinantys naudoti nuorodą
 „Europos socialinio verslumo fondas“ platindami savo ESVF akcijas ar
 investicinius vienetus, praneša apie šį ketinimą savo buveinės valstybės narės
 kompetentingai institucijai ir pateikia šią informaciją:
 (a)
 asmenų, kurie faktiškai vykdo Europos socialinio
 verslumo fondų valdymo veiklą, tapatybę;
 (b)
 Europos socialinio verslumo fondų, kurių
 investiciniai vienetai ar akcijos platinami, tapatybę ir jų investavimo
 strategijas;
 (c)
 informaciją apie priemones, kurių imtasi siekiant
 laikytis II skyriuje nustatytų reikalavimų;
 (d)
 valstybių narių, kuriose ESVF valdytojas ketina
 platinti kiekvieno ESVF akcijas ar investicinius vienetus, sąrašą.
 2.
 Buveinės valstybės narės kompetentinga institucija
 ESVF valdytoją užregistruoja tik tuo atveju, jeigu įsitikina, kad laikomasi šių
 sąlygų:
 (a)
 informacija, kurią reikalaujama pateikti pagal 1
 dalį, yra išsami ir
 (b)
 priemonės, apie kurias pranešta pagal 1 dalies c
 punktą, yra tinkamos siekiant laikytis II skyriuje nustatytų reikalavimų.
 3.
 Registracija galioja visoje Sąjungos teritorijoje
 ir suteikia ESVF valdytojams galimybę Europos socialinio verslumo fondų akcijas
 ar investicinius vienetus su nuoroda „Europos socialinio verslumo fondai“
 platinti visoje Sąjungoje.
 15 straipsnis
 ESVF valdytojas atnaujina informaciją,
 pateiktą kompetentingai institucijai buveinės valstybėje narėje, kurioje ESVF
 valdytojas ketina:
 (a)
 platinti naujo ESVF akcijas ar investicinius
 vienetus;
 (b)
 platinti esamo ESVF akcijas ar investicinius
 vienetus valstybėje narėje, kuri neminima 14 straipsnio 1 dalies d punkte
 nurodytame sąraše.
 16 straipsnis
 1.
 Užregistravusi ESVF valdytoją, buveinės valstybės
 narės institucija apie ESVF valdytojo registraciją iš karto praneša valstybėms
 narėms, nurodytoms pagal šio reglamento 14 straipsnio 1 dalies d punktą, ir
 EVPRI.
 2.
 Priimančiosios valstybės narės, nurodytos pagal šio
 reglamento 14 straipsnio 1 dalies d punktą, ESVF valdytojui, užregistruotam
 pagal 14 straipsnį, nenustato jokių reikalavimų ar administracinių procedūrų,
 susijusių su jo ESVF akcijų ar investicinių vienetų platinimu, ir nereikalauja
 jokio platinimo patvirtinimo prieš jį pradedant.
 3.
 Siekiant užtikrinti vienodą šio straipsnio taikymą,
 EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų, kuriais nustatomas pranešimo
 formatas, projektus.
 4.
 EVPRI tuos techninių įgyvendinimo standartų
 projektus pateikia Komisijai iki [įrašyti datą].
 5.
 Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento
 (ES) Nr. 1095/2010[16]
 15 straipsnyje nustatytą procedūrą patvirtinti 3 dalyje nurodytus techninius
 įgyvendinimo standartus.
 17 straipsnis
 EVPRI tvarko centrinę duomenų bazę, kuri
 viešai prieinama internetu ir kurioje išvardijami visi ESVF valdytojai,
 užregistruoti Sąjungoje pagal šį reglamentą.
 18 straipsnis
 Buveinės valstybės narės kompetentinga
 institucija prižiūri, kaip laikomasi šiame reglamente nustatytų reikalavimų.
 19 straipsnis
 Laikantis nacionalinės teisės, kompetentingos
 institucijos turi visus priežiūros ir tyrimo įgaliojimus, kurie būtini jų
 funkcijoms vykdyti. Visų pirma jos turi įgaliojimus:
 (a)
 reikalauti susipažinti su bet kokiu bet kokios
 formos dokumentu ir gauti tokio dokumento kopiją ar ją pasidaryti;
 (b)
 reikalauti, kad ESVF valdytojas nedelsdamas
 pateiktų informaciją;
 (c)
 reikalauti informacijos iš bet kokio asmens,
 susijusio su ESVF valdytojo ar ESVF veikla;
 (d)
 atlikti patikras vietoje iš anksto pranešus arba
 nepranešus;
 (e)
 imtis atitinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad
 ESVF valdytojas ir toliau laikytųsi šio reglamento reikalavimų;
 (f)
 duoti įsakymą siekiant užtikrinti, kad ESVF
 valdytojas laikytųsi šiame reglamente nustatytų reikalavimų ir nebekartotų
 jokių veiksmų, kuriais gali būti pažeistas šis reglamentas.
 20 straipsnis
 1.
 Valstybės narės parengia administracinių priemonių
 ir sankcijų, taikomų už šio reglamento nuostatų pažeidimus, taisykles ir imasi
 visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad šios taisyklės būtų įgyvendinamos.
 Nustatytos priemonės ir sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir
 atgrasios.
 2.
 Iki [24 mėnesiai nuo šio reglamento
 įsigaliojimo dienos] valstybės narės praneša Komisijai ir EVPRI apie 1 dalyje
 nurodytas taisykles. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai ir EVPRI
 apie visus vėlesnius tų taisyklių pakeitimus.
 21 straipsnis
 1.
 Buveinės valstybės narės kompetentinga institucija
 imasi atitinkamų 2 dalyje nurodytų priemonių, jeigu ESVF valdytojai:
 (a)
 nesilaiko reikalavimų, taikomų portfeliui sudėčiai
 pagal 5 straipsnį;
 (b)
 neplatina ESVF akcijų ar investicinių vienetų teisę
 investuoti turintiems investuotojams pagal 6 straipsnį;
 (c)
 nuorodą „Europos socialinio verslumo fondas“
 naudoja neužsiregistravę savo buveinės valstybės narės kompetentingoje
 institucijoje pagal 14 straipsnį.
 2.
 1 dalyje minėtais atvejais buveinės valstybės narės
 kompetentinga institucija atitinkamai imasi šių priemonių:
 (a)
 uždraudžia naudoti nuorodą „Europos socialinio
 verslumo fondas“ ESVF valdytojui platinant vieno ar daugiau Europos socialinio
 verslumo fondų akcijas ar investicinius vienetus;
 (b)
 pašalina ESVF valdytoją iš registro.
 3.
 Buveinės valstybės narės kompetentingos
 institucijos praneša priimančiųjų valstybių narių, nurodytų pagal 14 straipsnio
 1 dalies d punktą, kompetentingoms institucijoms apie ESVF valdytojo pašalinimą
 iš registro, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalies b punkte.
 4.
 Teisė Sąjungoje platinti vieno ar daugiau Europos
 socialinio verslumo fondų akcijas ar investicinius vienetus su nuoroda „Europos
 socialinio verslumo fondai“ nustoja galioti nuo 2 dalies a arba b punkte
 nurodyto kompetentingos institucijos sprendimo priėmimo dienos.
 22 straipsnis
 1.
 Kompetentingos institucijos ir EVPRI
 bendradarbiauja, kai tai būtina jų atitinkamoms pareigoms pagal šį reglamentą
 vykdyti.
 2.
 Jos keičiasi visa informacija ir dokumentais,
 būtinais šio reglamento pažeidimams nustatyti ir pašalinti.
 23 straipsnis
 1.
 Visiems asmenims, kurie dirba arba dirbo
 kompetentingoms institucijoms arba EVPRI, taip pat kompetentingų institucijų ir
 EVPRI nurodymus gaunantiems auditoriams ir ekspertams taikoma pareiga saugoti
 profesinę paslaptį. Tiems asmenims draudžiama teikti bet kokią konfidencialią
 informaciją, kurią jie sužino atlikdami pareigas, bet kokiam asmeniui ar
 institucijai, išskyrus tokią jos santrauką ar apibendrinimą, kad atskiri ESVF
 valdytojai ir Europos socialinio verslumo fondai negalėtų būti nustatyti,
 išskyrus atvejus, kuriems taikoma baudžiamoji teisė ir procedūros pagal šį
 reglamentą.
 2.
 Valstybių narių kompetentingoms institucijoms arba
 EVPRI nedraudžiama keistis informacija remiantis šiuo reglamentu arba kitais
 Sąjungos teisės aktais, kurie taikomi ESVF valdytojams ir Europos socialinio
 verslumo fondams.
 3.
 Jeigu kompetentingos institucijos ir EVPRI gauna
 konfidencialią informaciją pagal 1 dalį, šia informacija jos gali pasinaudoti
 tik vykdydamos pareigas ir administracinių bei teisminių procesų tikslais.
 IV SKYRIUS
 PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
 24 straipsnis
 1.
 Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai
 suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
 2.
 2 straipsnio 3 dalyje, 3 straipsnio 2 dalyje, 8
 straipsnio 5 dalyje, 9 straipsnio 2 dalyje ir 13 straipsnio 4 dalyje nurodyti
 įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami ketverių metų
 laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Komisija parengia
 ataskaitą dėl įgaliojimų priimti deleguotuosius aktus suteikimo likus ne mažiau
 kaip devyniems mėnesiams iki ketverių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų
 suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiui,
 išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų
 dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio
 laikotarpio pabaigos.
 3.
 Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo
 metu panaikinti 2 straipsnio 3 dalyje, 3 straipsnio 2 dalyje, 8 straipsnio 5
 dalyje, 9 straipsnio 2 dalyje ir 13 straipsnio 4 dalyje nurodytus įgaliojimus
 priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami
 tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas
 įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
 leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau
 galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
 4.
 Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu
 metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.
 5.
 Deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu
 per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie tą aktą
 dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu
 dar nepasibaigus tam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša
 Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas
 laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
 25 straipsnis
 1.
 Ne vėliau kaip po ketverių metų nuo šio reglamento
 taikymo dienos Komisija peržiūri šį reglamentą. Į peržiūrą įtraukiama bendra
 šio reglamento taisyklių veikimo apžvalga ir jas taikant įgyta patirtis,
 įskaitant:
 (a)
 mastą, kuriuo ESVF valdytojai įvairiose valstybėse
 narėse arba tarpvalstybiniu mastu naudoja nuorodą „Europos socialinio verslumo
 fondas“;
 (b)
 įvairių Europos socialinio verslumo fondų
 reikalavimus atitinkančių investicijų naudojimą ir to poveikį socialinių įmonių
 raidai visoje Sąjungoje;
 (c)
 praktinį reikalavimus atitinkančių portfeliui
 priklausančių įmonių nustatymo kriterijų taikymą ir to poveikį socialinių
 įmonių raidai visoje Sąjungoje;
 (d)
 šio reglamento taikymo sritį, taip pat 500 mln. EUR
 ribą.
 2.
 Pasikonsultavusi su EVPRI, Komisija pateikia
 Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, prie kurios, jei tinkama, pridedamas
 pasiūlymas dėl įstatymo galią turinčio akto.
 26 straipsnis
 Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po
 jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo
 2013 m. liepos 22 d., išskyrus 2 straipsnio 3 dalį, 3 straipsnio 2
 dalį, 8 straipsnio 5 dalį, 9 straipsnio 2 dalį ir 13 straipsnio 4 dalį, kurios
 taikomos nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
 Šis
 reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
 Priimta Briuselyje
 Europos Parlamento vardu Tarybos
 vardu
 Pirmininkas Pirmininkas
 [1] Siekiant aiškumo dėl jų formos, teisės akto tekste jos
 vadinamos socialinėmis įmonėmis (angl. social undertakings). Jos taip
 pat vadinamos socialinėmis bendrovėmis (angl. social enterprises).
 Daugumoje atvejų šios įvairios sąvokos turėtų būti laikomos lygiavertėmis.
 [2] Žr. J.P.Morgan, Impact Investments: An
 Emerging Asset Class, 2011 m.
 [3] Neviešą platinimą galima apibūdinti kaip vertybinių
 popierių pardavimą gana nedideliam atrinktų investuotojų skaičiui siekiant
 pritraukti kapitalą. Investuotojai, dalyvaujantys neviešame platinime,
 paprastai yra dideli bankai, savitarpio fondai, draudimo įmonės ir pensijų
 fondai. Neviešas platinimas yra viešo platinimo, kai vertybiniai popieriai
 parduodami atviroje rinkoje, priešprieša.
 [4] http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf
 [5] Žr. http://ec.europa.eu/internal_market/investment/social_investment_funds_en.htm.
 [6] OL C ...p...
 [7] OL C , , p. .
 [8] OL L 302, 2009 11 17, p. 32.
 [9] OL L 174, 2011 7 1, p. 1.
 [10] OL L 145, 2004 4 30, p. 1.
 [11] OL L 331, 2010 12 15, p. 84.
 [12] OL L 281, 1995 11 23, p. 31.
 [13] OL L 8, 2001 1 12, p. 1.
 [14] OL L 390, 2004 12 31, p. 38.
 [15] OL L 345, 2003 12 31, p. 64.
 [16] OL L 331, 2010 12 15, p. 84.


type: other

text:
ECLI:SI:USRS:2001:Up.118.01
 Ustavna pritožba A. A. A. zoper sodbo Višjega sodišča v Mariboru št. Kp 332/2000 z dne 9. 11. 2000 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Mariboru št. K 268/97 z dne 22. 11. 1999 se: - v delu, v katerem izpodbija odločitev, da se obdolženec oprosti obtožbe, da je storil kaznivo dejanje obrekovanja, zavrže; - v delu, v katerem izpodbija izrek o stroških kazenskega postopka, ne sprejme.
 1. Pritožnik je vložil ustavno pritožbo zoper pravnomočno sodbo, s katero je bil obdolženec oproščen obtožbe, da je storil kaznivo dejanje obrekovanja po tretjem v zvezi z drugim in prvim odstavkom 170. člena Kazenskega zakonika (Uradni list RS, št. 63/94 in nasl. - v nadaljevanju KZ). Obtožbo je pritožnik vložil kot zasebni tožilec. Z izpodbijanima sodbama je bilo pritožniku naloženo tudi plačilo stroškov kazenskega postopka, pri čemer je bila povprečnina pred prvostopenjskim sodiščem odmerjena na 30 000 SIT, pred drugostopenjskim pa na 70 000 SIT.
 2. Pritožnik v zvezi z oprostilno sodbo zatrjuje kršitev pravice enakosti pred zakonom (drugi odstavek 14. člena Ustave), enakega varstva pravic (22. člen Ustave) in pravice do sodnega varstva (23. člen Ustave). V zvezi z izpodbijanim izrekom o stroških kazenskega postopka pa pritožnik navaja, da je bila kršena zakonitost, ker sodišče za takšno višino povprečnine ni imelo podlage v spisu, zato tudi ni moglo odločati na podlagi kriterijev, določenih v tretjem odstavku 92. člena Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 63/94 in nasl. - v nadaljevanju ZKP). Po mnenju pritožnika dejansko stanje v zvezi z odmero stroškov sploh ni bilo ugotovljeno, saj naj bi tako prvostopenjsko kot tudi drugostopenjsko sodišče povprečnino določili na podlagi predsodkov. Pritožnik opozarja še na razliko med višino povprečnine, določene pred prvo in pred drugostopenjskim sodiščem in zastavlja vprašanje, zakaj takšna razlika. Predlaga, naj Ustavno sodišče opravi glavno obravnavo in sodbo Višjega sodišča odpravi.
 6. Pritožnik smiselno zatrjuje nepravilno uporabo ZKP in nepopolno ugotovitev dejanskega stanja pri odločitvi o stroških kazenskega postopka, konkretno pri odmeri povprečnine. Ustavno sodišče ni instanca sodiščem, ki odločajo v rednem sodnem postopku. Zato se v postopku z ustavno pritožbo ne more spuščati v presojo, ali je bilo pri odločanju o stroških kazenskega postopka pravilno uporabljeno pravo in popolno ugotovljeno dejansko stanje. V skladu s 50. členom ZUstS Ustavno sodišče izpodbijano odločitev preizkusi le glede vprašanja, ali so bile z njo kršene človekove pravice ali temeljne svoboščine. Ustavno sodišče torej lahko presoja le, ali je bila zaradi nepravilne uporabe zakona in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja kršena kakšna človekova pravica ali temeljna svoboščina oziroma ali sporna odločitev temelji na kakšnem z vidika človekovih pravic nesprejemljivem pravnem stališču. Takšnih kršitev pa pritožnik niti ne izkaže. Odločitev pa tudi ni tako očitno napačna ter brez razumne pravne obrazložitve, da bi jo bilo mogoče oceniti za arbitrarno oziroma samovoljno, zato z njo tudi ni mogla biti kršena ustavna pravica iz 22. člena Ustave.
 7. Ker je ustavno pritožbo v delu, v katerem izpodbija odločitev o oprostitvi od obtožbe zavrglo, se Ustavnemu sodišču ni bilo treba opredeliti do pritožnikovega predloga za razpis javne obravnave. Ker pa z izpodbijano odločitvijo o stroških kazenskega postopka očitno niso bile kršene človekove pravice, Ustavno sodišče ustavne pritožbe v tem delu ni sprejelo v obravnavo.
 US21005


type: wikipedia

text:
Valotusaika (myös suljinaika, ) tarkoittaa valokuvauksessa aikaa, jonka kameran suljin on auki valotuksen aikana. Yleensä valotusaika ilmoitetaan sekunnin murto-osina, kuten 1/250 s, joka voidaan merkitä myös 250.
 Mitä vähemmän kuvauskohteessa on valoa, sitä pidempi pitää valotusajan olla, jotta valoherkälle kuvakennolle tai filmille lankeaa riittävästi valoa halutun tuloksen saavuttamiseksi. Pidempi valotusaika vaatii vakaampaa kuvausotetta tai jalustan käyttöä, jotta vältetään heilahtamisesta johtuva kuvan epäterävyys, joskin tarjoaa paremman kuvanlaadun.
 Nykyään valotusaikojen geometrinen sarja on vakiintunut seuraavaksi:
 1/4 000 s = 0,244 ms
 1/2 000 s = 0,488 ms
 1/1 000 s = 0,977 ms
 1/500 s = 1,95 ms
 1/250 s = 3,9 ms
 1/125 s = 7,8 ms
 1/60 s = 15,6 ms
 1/30 s = 31,25 ms
 1/15 s = 62,5 ms
 1/8 s = 125 ms
 1/4 s = 250 ms
 1/2 s = 500 ms
 1 s = 1 000 ms
 B – suljin on auki niin kauan kuin laukaisinta pidetään pohjassa (bulb)
 T – suljin sulkeutuu vasta kun laukaisinta painetaan uudestaan (time)
 X – salaman synkronointia varten tarvittava asetus
 Jokainen askel sarjassa puolittaa tai kaksinkertaistaa filmille tai kennolle pääsevän valon määrän. Koska myös objektiivin himmenninaukko muuttuu vastaavassa sarjassa, voidaan sama valotus saavuttaa usealla valotusajan ja himmenninaukon yhdistelmällä. Esimerkiksi 1/125 ja f:8 tuottaa saman valotuksen kuin 1/250 ja f:5,6.
 Valokuvauksen tekniikka