text:
Legea 519/2002 | Legislatie gratuita
 Legea 519 2002 aproba OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 1 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 2 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 3 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 6 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 7 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 8 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 9 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 10 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 11 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 12 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 13 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 14 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 15 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 16 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 17 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 18 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 19 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 20 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 21 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 5 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 22 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 abrogă articolul 23 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 24 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 25 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 26 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 27 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 28 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 54 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 abrogă articolul 55 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 57 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 58 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 29 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 30 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 31 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 32 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 33 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 34 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 36 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 37 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 38 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 abrogă articolul 39 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 40 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 41 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 42 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 43 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 44 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 45 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 46 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 47 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 48 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 49 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 51 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 adauga dupa articolul 51 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 modifica articolul 53 din actul OUG 102 1999
 Legea 519 2002 promulgat de Decretul 696 2002
 LEGE Nr. 519 din 12 iulie 2002
 pentru aprobarea Ordonantei de urgenta a Guvernului nr. 102/1999 privind
 protectia speciala si incadrarea in munca a persoanelor cu handicap
 ACT PUBLICAT IN: MONITORUL OFICIAL NR. 555 din 29 iulie 2002
 Se aproba Ordonanta de urgenta a Guvernului nr. 102 din 29 iunie 1999
 privind protectia speciala si incadrarea in munca a persoanelor cu handicap,
 publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 310 din 30 iunie
 1999, cu urmatoarele modificari si completari:
 (1) Persoanele cu handicap, in intelesul prezentei ordonante de urgenta,
 sunt acele persoane carora mediul social, neadaptat deficientelor lor fizice,
 senzoriale, psihice, mentale, le impiedica total sau le limiteaza accesul cu
 sanse egale la viata sociala, potrivit varstei, sexului, factorilor materiali,
 sociali si culturali proprii, necesitand masuri de protectie speciala in
 sprijinul integrarii lor sociale si profesionale.
 (3) Masurile de protectie speciala se aplica pe baza incadrarii in
 categorii de persoane cu handicap, in raport cu gradul de handicap, stabilit in
 urma evaluarii efectuate de catre comisiile de expertiza medicala a persoanelor
 cu handicap pentru adulti, potrivit criteriilor stabilite prin ordin al
 ministrului sanatatii si familiei. Pentru copiii cu handicap criteriile de
 incadrare in gradele de handicap se stabilesc prin ordin comun al ministrului
 sanatatii si familiei si al secretarului de stat al Autoritatii Nationale
 pentru Protectia Copilului si Adoptie. Ordinele vor fi publicate in Monitorul
 (1) Incadrarea intr-o categorie de persoane cu handicap care necesita
 protectie speciala in raport cu gradul de handicap se atesta, atat pentru
 adulti, cat si pentru copii, potrivit criteriilor de diagnostic anatomo-clinic,
 diagnostic functional si de evaluare a capacitatii de munca si de autoservire.
 Gradul de handicap - usor, mediu, accentuat si grav - se atesta prin certificat
 emis de catre comisiile de expertiza medicala a persoanelor cu handicap pentru
 adulti prevazute la cap. V, respectiv de comisiile pentru protectia copilului,
 in cazul copiilor cu handicap.
 (2) In sensul prezentei ordonante de urgenta, prin copil se intelege
 persoana care nu a implinit varsta de 18 ani si care nu are capacitate deplina
 (3) O data cu eliberarea certificatelor de incadrare in grade de handicap,
 comisiile de expertiza medicala a persoanelor cu handicap pentru adulti,
 respectiv comisiile pentru protectia copilului, in cazul copiilor cu handicap,
 au obligatia sa elaboreze un program individual de recuperare, readaptare si
 integrare sociala, care sa prevada actiunile medicale, educative, profesionale si
 sociale necesare pentru recuperarea, readaptarea, instruirea si integrarea sau
 reintegrarea sociala a persoanei cu handicap.
 (4) Pentru elaborarea programului individual de recuperare, readaptare si
 integrare sociala comisiile de expertiza medicala a persoanelor cu handicap
 pentru adulti, respectiv comisiile pentru protectia copilului, in cazul
 copiilor cu handicap, se vor consulta in mod obligatoriu cu persoana cu
 handicap si, dupa caz, cu reprezentantii legali ai acesteia, precum si cu
 specialisti din diferite domenii, in functie de specificul fiecarui caz.
 (5) Secretariatul de Stat pentru Persoanele cu Handicap, autoritatile
 administratiei publice centrale de specialitate si ale administratiei publice
 locale au obligatia de a asigura, pe baza dispozitiilor legale in vigoare,
 conditiile necesare pentru realizarea programului individual de recuperare,
 readaptare si integrare sociala pentru fiecare persoana cu handicap."
 (1) Realizarea masurilor de protectie speciala a persoanelor cu handicap,
 prevazute de prezenta ordonanta de urgenta, este organizata, coordonata si
 controlata de catre Secretariatul de Stat pentru Persoanele cu Handicap, organ
 de specialitate al administratiei publice centrale aflat in subordinea
 Ministerului Sanatatii si Familiei."
 (1) Institutiile de protectie speciala a persoanelor cu handicap se
 infiinteaza si functioneaza ca institutii de interes public sub forma de
 centre-pilot, centre de ingrijire si asistenta, centre de recuperare si
 reabilitare, centre de integrare prin terapie ocupationala, locuinte protejate
 de tip familial, centre de zi, centre de interventie timpurie, precum si sub alte
 forme specifice, cu avizul Ministerului Sanatatii si Familiei, la propunerea
 Secretariatului de Stat pentru Persoanele cu Handicap.
 (2) Institutiile de protectie speciala a persoanelor cu handicap, aflate in
 coordonarea Secretariatului de Stat pentru Persoanele cu Handicap, sunt
 prevazute in anexa care face parte integranta din prezenta ordonanta de
 urgenta."
 (1) Institutiile de protectie speciala, prevazute la art. 6, precum si cele
 care se vor infiinta ulterior au personalitate juridica si se afla in
 coordonarea Secretariatului de Stat pentru Persoanele cu Handicap.
 (2) Finantarea institutiilor de protectie speciala a persoanelor cu
 handicap, prevazute in anexa, se asigura din: contributiile proprii ale
 beneficiarilor sau ale intretinatorilor acestora, care vor fi varsate in contul
 centrelor, sume alocate de la bugetele autoritatilor administratiei publice
 locale si din alte venituri realizate in conditiile legii.
 (3) Regulamentul-cadru de organizare si functionare pentru fiecare tip de
 institutie de protectie speciala a persoanelor cu handicap, prevazut la art. 6,
 se aproba prin hotarare a Guvernului, la propunerea ministrului sanatatii si
 (4) Salarizarea personalului institutiilor de protectie speciala a
 persoanelor cu handicap se stabileste potrivit legislatiei aplicabile
 salariatilor din sistemul bugetar."
 6. La articolul 8, litera a) va avea urmatorul cuprins:
 "a) hotarare a Guvernului, la propunerea ministrului sanatatii si
 familiei;"
 (1) Institutiile de protectie speciala a persoanelor cu handicap pot fi
 infiintate si in comun de mai multe institutii si persoane juridice dintre cele
 mentionate la art. 8, prin contract de asociere.
 (2) Contractul de asociere se incheie intre ordonatorii principali de
 credite, in cazul consiliilor judetene, consiliilor locale, Ministerului
 Sanatatii si Familiei si al altor organe ale administratiei publice centrale de
 specialitate, si reprezentantii legali ai persoanelor juridice.
 (3) Contractul de asociere trebuie sa prevada sursele financiare
 reprezentand contributia fiecarei parti la sustinerea cheltuielilor de
 investitii si de functionare ale institutiei de protectie speciala care se
 infiinteaza prin asociere, durata asocierii si modul de administrare a
 patrimoniului institutiei. Contractul-cadru de asociere se stabileste prin
 ordin al ministrului sanatatii si familiei."
 (1) Institutiile de protectie speciala a persoanelor cu handicap infiintate
 cu avizul Ministerului Sanatatii si Familiei, la propunerea Secretariatului de
 Stat pentru Persoanele cu Handicap, se afla in coordonarea acestuia.
 (2) Secretariatul de Stat pentru Persoanele cu Handicap isi exercita
 atributia de coordonare prin: elaborarea de norme si metodologii privind
 organizarea si functionarea institutiilor de protectie speciala a persoanelor
 cu handicap; numirea si eliberarea din functie a persoanelor cu functii de
 conducere; asigurarea instruirii si perfectionarii profesionale a personalului
 de specialitate; verificarea respectarii dispozitiilor prezentei ordonante de
 urgenta si ale altor acte normative referitoare la activitatea acestora;
 sprijinirea dezvoltarii acestor institutii in conformitate cu strategia si cu
 programele nationale de protectie speciala a persoanelor cu handicap.
 (3) Secretariatul de Stat pentru Persoanele cu Handicap controleaza
 activitatea tuturor institutiilor de protectie speciala a persoanelor cu
 handicap aflate in coordonarea sa, informand Ministerul Sanatatii si Familiei
 si, dupa caz, Curtea de Conturi asupra aspectelor negative constatate."
 9. La articolul 11, alineatul (1) va avea urmatorul cuprins:
 (1) Cladirile institutiilor publice, ale celor culturale, sportive sau de
 petrecere a timpului liber, locuintele construite din fonduri publice,
 mijloacele de transport in comun, telefoanele publice, precum si caile de acces
 vor fi amenajate astfel incat sa permita accesul neingradit al persoanelor cu
 handicap. Cladirile de patrimoniu si cele istorice se vor amenaja
 respectandu-se caracteristicile arhitectonice."
 10. Articolul 12 va avea urmatorul cuprins:
 Autoritatile prevazute de lege vor elibera autorizatia de constructie
 pentru cladirile publice ce urmeaza a se construi, numai in conditiile
 respectarii normativului in domeniu, aprobat prin ordin al ministrului
 lucrarilor publice, transporturilor si locuintei si publicat in Monitorul
 Oficial al Romaniei, Partea I. Fac exceptie de la aceasta prevedere
 constructiile personale si anexele acestora."
 11. La articolul 13, dupa alineatul (2) se introduc alineatele (3) si (4)
 "(3) Incepand cu data intrarii in vigoare a legii de aprobare a
 prezentei ordonante de urgenta se vor respecta prevederile normativului
 mentionat la art. 12, pentru locuintele care se vor construi sau se vor repara
 din fonduri de la bugetul de stat.
 (4) Cel putin 4% din locuintele construite din fonduri de la bugetul de
 stat vor fi adaptate, cel mai tarziu pana la 31 decembrie 2010, in conformitate
 cu normativul mentionat la art. 12."
 Pana la data de 31 decembrie 2002 toate telefoanele publice vor fi montate
 si amenajate cu respectarea prevederilor normativului mentionat la art.
 (1) De la data intrarii in vigoare a legii de aprobare a prezentei
 ordonante de urgenta limbajul mimico-gestual si limbajul specific al persoanei
 cu surdo-cecitate sunt recunoscute oficial.
 (2) Institutiile publice vor asigura, atunci cand este cazul, pentru
 relatiile directe cu persoanele cu deficiente de auz sau cu surdo-cecitate,
 interpreti autorizati ai limbajului mimico-gestual sau ai limbajului specific
 al persoanei cu surdo-cecitate. Procedura si conditiile de autorizare vor fi
 stabilite prin ordin comun al ministrului educatiei si cercetarii si al
 ministrului sanatatii si familiei, cu consultarea Asociatiei Surzilor din
 (1) In termen de 180 de zile de la data intrarii in vigoare a legii de
 aprobare a prezentei ordonante de urgenta, in spatiile de parcare de pe langa
 institutiile de interes public vor fi amenajate, rezervate si semnalizate prin
 semnul international minimum 4% din numarul total al locurilor de parcare, dar
 nu mai putin de doua locuri pentru parcarea gratuita a mijloacelor de transport
 ale persoanelor cu handicap; totodata, in spatiile de parcare ale domeniului
 public si cat mai aproape de domiciliu administratorul acestora va repartiza
 locuri de parcare gratuita persoanelor cu handicap care au solicitat si au nevoie
 de astfel de parcare.
 (2) Pana la data de 31 decembrie 2003 toate spatiile de parcare organizate
 vor avea amenajate, rezervate si semnalizate prin semnul international minimum
 4% din numarul total al locurilor de parcare, dar nu mai putin de doua locuri
 pentru parcarea gratuita a mijloacelor de transport ale persoanelor cu
 (3) Este interzisa parcarea altor mijloace de transport pe locuri de
 parcare amenajate, rezervate si semnalizate prin semnul international pentru
 (4) Pana la data de 31 decembrie 2010 toate statiile mijloacelor de
 transport in comun vor fi amenajate pentru a permite accesul neingradit al
 persoanelor cu handicap, in conformitate cu prevederile normativului mentionat
 la art. 12.
 (5) Pana la data de 31 decembrie 2005 autoritatile administratiei publice
 locale au obligatia sa monteze sisteme de semnalizare sonora si vizuala pentru
 persoanele cu handicap la trecerile de pietoni, precum si panouri de afisaj in
 mijloacele de transport public si pe drumurile publice."
 15. La articolul 17, alineatele (1) si (2) vor avea urmatorul cuprins:
 (1) Incepand cu data de 1 ianuarie 2004, toate societatile sau regiile de
 transport in comun, urban sau interurban, au obligatia sa achizitioneze
 mijloace de transport special adaptate pentru accesul neingradit al persoanelor
 (2) In termen de maximum 2 ani de la data intrarii in vigoare a legii de
 aprobare a prezentei ordonante de urgenta producatorii de mijloace de transport
 in comun au obligatia sa introduca in fabricatie mijloace de transport in comun
 adaptate accesului neingradit al persoanelor cu handicap."
 16. La articolul 17, alineatul (4) se abroga.
 17. Articolul 18 va avea urmatorul cuprins:
 (1) In vederea asigurarii integrarii cu sanse egale in viata sociala,
 copiii cu handicap beneficiaza de urmatoarele drepturi:
 a) acces liber si egal in orice institutie de invatamant obisnuit, in
 raport cu restantul functional si potentialul recuperator, cu respectarea
 prevederilor legislatiei in domeniul invatamantului;
 b) pregatire scolara la domiciliu a copiilor cu handicap, nedeplasabili, pe
 durata invatamantului obligatoriu prevazut de lege; pregatirea scolara la
 domiciliul copiilor cu handicap, nedeplasabili, se va stabili potrivit normelor
 ce vor fi aprobate prin ordin comun al ministrului sanatatii si familiei si al
 ministrului educatiei si cercetarii, cu avizul Ministerului Finantelor Publice,
 care va fi publicat in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I;
 c) alocatie de stat pentru copiii cu handicap, in conditiile si in
 cuantumul prevazute de lege, majorat cu 100%;
 d) alocatie de intretinere pentru copiii cu handicap, aflati in plasament
 familial sau incredintati, potrivit legii, unei familii ori persoane sau unui
 organism privat autorizat potrivit legii, in cuantumul prevazut de lege,
 majorat cu 50%;
 e) locuri de odihna gratuite in tabere pentru copiii prescolari, elevi si
 studenti cu handicap, o data pe an, conform conventiilor incheiate intre
 Secretariatul de Stat pentru Persoanele cu Handicap si Ministerul Educatiei si
 f) asistent personal pentru copilul cu handicap grav, angajat de catre
 autoritatile administratiei publice locale, cu avizul inspectoratului de stat
 teritorial pentru persoanele cu handicap, pe baza recomandarilor anchetei
 sociale realizate de catre o comisie din cadrul compartimentului specializat al
 primariei in a carei raza teritoriala isi are domiciliul sau resedinta copilul
 cu handicap grav; parintii sau reprezentantii legali ai copilului cu handicap
 grav pot opta pentru primirea unei indemnizatii echivalente cu salariul net al
 asistentului social debutant din unitatile bugetare sau pentru asistent
 personal; modalitatea de plata a indemnizatiei se va stabili prin ordin comun
 al ministrului sanatatii si familiei si al ministrului administratiei publice,
 cu avizul Ministerului Finantelor Publice, care va fi publicat in Monitorul
 Oficial al Romaniei, Partea I;
 g) bilete de intrare la spectacole, muzee, manifestari artistice si
 sportive, in aceleasi conditii ca pentru elevi si studenti sau militari in
 h) asistenta medicala pentru copilul cu handicap, in conditiile Legii
 asigurarilor sociale de sanatate nr. 145/1997, cu modificarile si completarile
 i) obtinerea gratuita a protezelor, carjelor, ghetelor ortopedice,
 carucioarelor din Fondul de asigurari sociale de sanatate, gestionat de casele
 de asigurari de sanatate de care asiguratul apartine, si asigurarea, cu
 prioritate si in conditii avantajoase, a aparatelor auditive si a implanturilor
 j) gratuitatea transportului urban cu mijloace de transport in comun de
 suprafata sau cu metroul, pentru copiii cu handicap accentuat si grav si pentru
 asistentii personali ai acestora, acordata pe baza unei anchete sociale
 realizate de catre asistentul social din cadrul compartimentului specializat al
 cu handicap; modalitatea de acordare a gratuitatii si cuantumul acesteia se
 stabilesc prin ordin comun al ministrului sanatatii si familiei si al
 ministrului lucrarilor publice, transporturilor si locuintei, cu avizul
 Ministerului Finantelor Publice, care va fi publicat in Monitorul Oficial al
 Romaniei, Partea I;
 k) gratuitatea transportului interurban, la alegere, cu tren de persoane,
 clasa a II-a, cu autobuzele sau cu navele pentru transport fluvial, in limita a
 12 calatorii dus-intors pe an pentru copiii cu handicap grav si pentru
 asistentii personali ai acestora si in limita a 6 calatorii dus-intors pe an
 pentru copiii cu handicap accentuat si pentru insotitorii acestora; copiii cu
 afectiuni renale care necesita hemodializa in alte localitati decat cele de
 domiciliu, precum si asistentii personali ai acestora beneficiaza de gratuitate
 si peste limita mentionata, in functie de recomandarea centrului de dializa;
 l) alocatie lunara de hrana pentru copiii bolnavi de SIDA, calculata pe
 baza alocatiei zilnice de hrana stabilite pentru consumurile colective din
 unitatile sanitare publice.
 (2) Persoana care are in ingrijire, supraveghere si intretinere un copil cu
 handicap beneficiaza de urmatoarele drepturi:
 a) concediu platit pentru ingrijirea copilului cu handicap, pana la
 implinirea de catre acesta a varstei de 3 ani;
 b) concedii medicale pentru ingrijirea copiilor cu handicap accentuat sau
 grav, care necesita tratament pentru afectiuni intercurente, pana la implinirea
 de catre copii a varstei de 18 ani;
 c) gratuitatea serviciilor de cazare si masa pentru persoana care insoteste
 copilul cu handicap grav in spital, pe teritoriul Romaniei, la recomandarea
 medicului specialist; modalitatea de decontare se stabileste prin conventie
 incheiata intre Ministerul Sanatatii si Familiei si Casa Nationala de Asigurari
 d) scutire de plata taxelor de abonament pentru persoana detinatoare de
 aparat de radio si de televizor, daca copilul are handicap grav;
 e) prioritate la instalarea postului telefonic si scutire de plata abonamentului
 telefonic cu 100 de impulsuri incluse, precum si de costul a 400 de impulsuri
 pentru nevazatori, daca copilul are handicap grav sau accentuat; modalitatile
 de decontare a acestora vor fi stabilite prin norme aprobate prin ordin comun
 al ministrului sanatatii si familiei si al ministrului comunicatiilor si
 tehnologiei informatiei, cu avizul Ministerului Finantelor Publice, ce va fi
 publicat in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I;
 f) prioritate la inchirierea, construirea si cumpararea locuintelor din
 fondul de stat, in conditiile legii, daca copilul are handicap accentuat sau
 g) stabilirea chiriei, in conditiile legii, pe baza contractelor de
 inchiriere pentru suprafetele locative cu destinatie de locuinta detinute de
 stat sau de unitatile administrative ale acestuia, la tariful minim prevazut de
 lege, daca copilul are handicap accentuat sau grav.
 (3) De drepturile prevazute la alin. (2) lit. a) si b) beneficiaza, la
 cerere, unul dintre parinti sau persoanele care au adoptat, carora li s-au
 incredintat copii spre crestere si educare ori in plasament familial, daca sunt
 asigurati in cadrul sistemului asigurarilor sociale de stat sau daca sunt cadre
 militare in activitate.
 (4) Persoanele mentionate la alin. (3) beneficiaza de drepturile prevazute
 la alin. (2) lit. a) si b) in situatia in care nu au in acelasi timp si
 calitatea de asistent personal.
 (5) De drepturile prevazute la alin. (1) lit. b) - f) si la alin. (2) lit.
 a) - g) nu pot beneficia copiii cu handicap sau persoanele care au in
 ingrijire, supraveghere si intretinere un copil cu handicap care se afla in
 institutii de invatamant special, asistenta sociala si protectie speciala sau
 in alte institutii cu caracter social in care li se asigura intretinerea
 completa din partea statului.
 (6) De drepturile prevazute la alin. (1) lit. l) poate beneficia copilul
 bolnav de SIDA numai pe perioada in care este ingrijit in familie."
 (1) In vederea asigurarii dreptului la securitate sociala, precum si a
 dreptului la ocrotirea sanatatii si la instruire, adultii cu handicap
 a) adultii cu handicap grav si accentuat, daca nu au alte venituri cu
 exceptia pensiei de urmas, beneficiaza de o indemnizatie lunara in procent de
 50% din salariul minim brut pe tara, pe toata durata handicapului; cei cu
 venituri pana la acest cuantum primesc diferenta pana la nivelul indemnizatiei
 lunare; pentru afectiuni care creeaza handicap ireversibil indemnizatia lunara
 se stabileste pe toata durata vietii;
 b) nevazatorii cu handicap grav beneficiaza de un venit lunar sub forma
 unei alocatii sociale in cuantum de 1.279.000 lei, indiferent de varsta si de
 veniturile realizate din salarii, pe toata durata handicapului grav, ce va fi
 actualizata, anual, prin hotarare a Guvernului, in functie de indicele
 cresterii preturilor de consum; cei cu handicap accentuat beneficiaza de un
 venit lunar in cuantum de 50% din venitul stabilit pentru cei cu handicap grav,
 pe toata durata handicapului; persoanele nevazatoare care cumuleaza salariul cu
 pensia pentru limita de varsta, cu pensia I.O.V.R. sau cu pensia pentru
 pierderea capacitatii de munca vor opta pentru una dintre acestea sau pentru
 alocatia sociala; nevazatorii care nu desfasoara activitate salarizata
 cumuleaza alocatia sociala cu una dintre celelalte pensii stabilite potrivit
 legii; nevazatorul cu handicap grav primeste pentru plata insotitorului,
 definit la art. 1 din Hotararea Guvernului nr. 610/1990 privind acordarea unor
 drepturi nevazatorilor, cu modificarile si completarile ulterioare, o
 indemnizatie echivalenta cu salariul net al asistentului social debutant din
 unitati bugetare; nevazatorul poate opta pentru asistentul personal sau pentru
 c) asistent personal pentru adultul cu handicap grav, angajat de catre
 primariei in a carei raza teritoriala isi are domiciliul sau resedinta adultul
 cu handicap grav; persoana cu handicap grav sau reprezentantii legali ai
 acesteia, cu exceptia nevazatorilor, pot opta pentru primirea unei indemnizatii
 echivalente cu salariul net al asistentului social debutant din unitatile
 bugetare sau pentru asistent personal; modalitatea de plata a indemnizatiei se
 va stabili prin ordin comun al ministrului sanatatii si familiei si al ministrului
 administratiei publice, cu avizul Ministerului Finantelor Publice, care va fi
 d) introducerea in tara, o data la 8 ani, la alegere, de motociclete,
 motorete sau autoturisme, in folosinta persoanei cu handicap accentuat sau grav
 sau, dupa caz, a familiei care are in ingrijire o persoana cu handicap
 accentuat sau grav, cu scutire de plata taxelor vamale; sunt scutite de plata
 taxelor vamale aparatura si materialele ajutatoare - compensatorii, denumite
 generic tiflotehnice; lista acestora si conditiile de acordare a facilitatilor
 prevazute se stabilesc prin hotarare a Guvernului, la propunerea Ministerului
 Sanatatii si Familiei;
 e) scutire de plata taxelor de abonament pentru adultii cu handicap grav,
 detinatori de aparate de radio si de televizoare; de aceasta facilitate
 beneficiaza si persoanele care au in intretinere persoane cu handicap grav,
 daca locuiesc impreuna;
 f) prioritate la instalarea postului telefonic si scutire de plata abonamentului
 telefonic cu 100 de impulsuri incluse, precum si costul a 400 de impulsuri
 pentru nevazatori, atat pentru adultii cu handicap grav si accentuat, cat si
 pentru familiile acestora, daca au domiciliul comun; modalitatile de decontare
 a acestora vor fi stabilite prin norme aprobate prin ordin comun al ministrului
 sanatatii si familiei si al ministrului comunicatiilor si tehnologiei
 informatiei, cu avizul Ministerului Finantelor Publice, care va fi publicat in
 Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I;
 g) gratuitatea transportului urban cu mijloace de transport in comun de
 suprafata sau cu metroul, pentru adultii cu handicap accentuat si grav si
 pentru asistentii personali ai acestora, acordata pe baza unei anchete sociale
 h) gratuitatea transportului interurban, la alegere, cu tren de persoane,
 12 calatorii dus-intors pe an pentru adultii cu handicap grav si pentru
 pentru adultii cu handicap accentuat si pentru insotitorii acestora; adultii cu
 i) pregatire scolara la domiciliu, pe durata invatamantului general
 obligatoriu, la cerere, a adultilor cu handicap grav, nedeplasabili, potrivit
 normelor ce vor fi aprobate prin ordin comun al ministrului sanatatii si
 familiei si al ministrului educatiei si cercetarii, cu avizul Ministerului
 Finantelor Publice, care va fi publicat in Monitorul Oficial al Romaniei,
 j) asistenta medicala, in conformitate cu prevederile Legii nr. 145/1997,
 k) medicamente gratuite atat pentru tratament ambulatoriu, cat si pe timpul
 l) bilete de tratament gratuite, in limita posibilitatilor existente, in
 statiuni balneoclimaterice, pe baza reglementarilor stabilite de Ministerul
 m) obtinerea gratuita a protezelor, carjelor, ghetelor ortopedice,
 carucioarelor, la pretul etalon stabilit de Casa Nationala de Asigurari de
 Sanatate, si asigurarea, cu prioritate si in conditii avantajoase, a aparatelor
 auditive si a implanturilor cardiace;
 n) acordarea unei camere in plus, in conditiile legii, pe baza contractelor
 de inchiriere pentru suprafetele locative cu destinatie de locuinta detinute de
 stat sau de unitatile administrative ale acestuia, la solicitarea persoanelor
 cu handicap grav, precum si a familiilor care au in intretinere un copil cu
 o) stabilirea chiriei, in conditiile legii, pe baza contractelor de
 inchiriere pentru suprafetele locative cu destinatie de locuinta, detinute de
 lege, daca persoana are handicap accentuat sau grav;
 p) prioritate la inchirierea, construirea si cumpararea locuintelor din
 fondul de stat si repartizarea, la cerere, a apartamentelor la niveluri
 inferioare ale imobilelor, pentru persoanele cu handicap accentuat sau grav;
 q) pentru nevazatorii cu handicap grav care realizeaza venituri salariale
 in baza unui contract individual de munca se acorda o indemnizatie lunara in
 valoare de 200.000 lei, suportata din creditele bugetare alocate cu aceasta
 r) pentru nevazatorii cu handicap grav se acorda scutire de plata taxei
 pentru abonamentul la curentul electric; decontarea abonamentului se face pe
 baza de documente justificative in limita creditelor bugetare alocate cu
 aceasta destinatie; documentele justificative, precum si modalitatea de
 decontare se stabilesc prin ordin comun al ministrului sanatatii si familiei si
 al ministrului industriei si resurselor, cu avizul Ministerului Finantelor
 Publice, care va fi publicat in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I;
 s) acordarea a 25% din fondul de locuinte sociale persoanelor cu handicap
 grav, conform legilor in vigoare.
 (2) De drepturile prevazute la alin. (1) lit. a), c), d), e), f), n), o),
 p), q), r) si s) nu pot beneficia persoanele cu handicap care se afla in
 in alte institutii cu caracter social, in care li se asigura intretinere
 (3) Persoanele cu handicap grav care au si calitatea de pensionari de
 invaliditate gradul I pot opta intre indemnizatia pentru insotitor prevazuta de
 art. 61 din Legea nr. 19/2000 privind sistemul public de pensii si alte
 drepturi de asigurari sociale, cu modificarile si completarile ulterioare, sau
 pentru asistent personal. Dreptul de optiune se mentine si in cazul trecerii
 pensionarilor de invaliditate la pensia pentru limita de varsta."
 (1) Drepturile acordate conform art. 18 alin. (1) lit. c) si e), art. 18
 alin. (2) lit. c) si art. 19 alin. (1) lit. a), b), e), f) si h) se suporta din
 (2) Drepturile acordate conform prevederilor art. 18 alin. (1) lit. f) si
 j) si ale art. 19 alin. (1) lit. c) si g) se suporta din bugetele locale.
 (3) Drepturile acordate conform prevederilor art. 18 alin. (1) lit. d) se
 suporta de la bugetul de stat prin bugetul Ministerului Muncii si Solidaritatii
 (4) Drepturile acordate conform art. 18 alin. (2) lit. a) si b) se suporta
 din bugetul asigurarilor sociale de stat.
 (5) Sumele necesare pentru acoperirea cheltuielilor prevazute la art. 19
 alin. (1) lit. j), k), l) si m) se suporta din Fondul de asigurari sociale de
 sanatate, gestionat de casele de asigurari de sanatate de care asiguratul
 apartine. Modalitatile de decontare vor fi stabilite prin ordin comun al
 ministrului sanatatii si familiei si al presedintelui Casei Nationale de
 Asigurari de Sanatate, cu avizul Ministerului Finantelor Publice, care va fi
 publicat in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I."
 20. La articolul 21, literele a) si b) vor avea urmatorul cuprins:
 "a) sa se prezinte la comisiile de expertiza medicala a persoanelor cu
 handicap pentru adulti, care functioneaza in subordinea inspectoratelor de stat
 teritoriale pentru persoanele cu handicap, prevazute la cap. V, respectiv la
 comisiile pentru protectia copilului, pentru incadrarea intr-o categorie de
 persoane cu handicap care necesita protectie speciala in raport cu gradul de
 handicap, precum si la reevaluarea periodica, potrivit criteriilor prevazute la
 art. 1 alin. (3);
 b) sa urmeze programul individual de recuperare, readaptare si integrare
 sociala stabilit de comisiile de expertiza medicala a persoanelor cu handicap
 pentru adulti, respectiv de comisiile pentru protectia copilului, sub
 supravegherea asistentilor sociali din cadrul inspectoratelor de stat
 teritoriale pentru persoanele cu handicap sau ai organizatiilor
 neguvernamentale autorizate, potrivit legii, sa desfasoare activitati de
 protectie speciala a persoanelor cu handicap, care colaboreaza cu aceste
 inspectorate;"
 "Organizarea si functionarea comisiilor de expertiza medicala a
 persoanelor cu handicap pentru adulti"
 (1) Pentru incadrarea adultilor intr-o categorie de persoane cu handicap
 care necesita protectie speciala, in raport cu gradul de handicap, se
 infiinteaza, la nivel judetean si al sectoarelor municipiului Bucuresti,
 comisii de expertiza medicala a persoanelor cu handicap pentru adulti.
 - un presedinte, medic specialist in expertiza capacitatii de munca,
 desemnat de catre Secretariatul de Stat pentru Persoanele cu Handicap, la
 propunerea inspectoratului de stat teritorial pentru persoanele cu handicap;
 - doi membri, medici de specialitate, in functie de afectiunea care produce
 handicapul, desemnati de conducerea inspectoratelor de stat teritoriale pentru
 - un membru cu statut de observator, desemnat de organizatiile
 neguvernamentale autorizate potrivit legii, care desfasoara activitati de
 protectie speciala a persoanelor cu handicap in judetul sau in sectoarele
 - un secretar desemnat de conducerile inspectoratelor de stat teritoriale
 pentru persoanele cu handicap."
 23. Articolul 23 se abroga.
 Presedintele si membrii comisiilor prevazute la art. 22 au dreptul la o
 indemnizatie de sedinta. Cuantumul lunar al indemnizatiilor de sedinta, pentru
 fiecare membru al comisiei, cu exceptia membrului cu statut de observator, nu
 poate depasi cuantumul castigului salarial mediu net pe economie, comunicat de
 Institutul National de Statistica, corespunzator lunii ianuarie a fiecarui
 prevazute la art. 22, functioneaza in subordinea inspectoratelor de stat
 teritoriale pentru persoanele cu handicap."
 (1) Comisiile de expertiza medicala a persoanelor cu handicap pentru adulti
 se afla in coordonarea Comisiei superioare de expertiza medicala a persoanelor
 cu handicap pentru adulti, care va functiona pe langa Secretariatul de Stat
 (2) Comisia superioara de expertiza medicala a persoanelor cu handicap
 pentru adulti are urmatoarea componenta:
 - un presedinte, medic de expertiza medicala si de recuperare a capacitatii
 de munca, angajat de Secretariatul de Stat pentru Persoanele cu Handicap, prin
 - un membru, medic specialist in functie de afectiunea care produce
 handicapul;
 - un membru, medic din cadrul Institutului National de Studii si Strategii
 privind Problemele Persoanelor cu Handicap;
 - un secretar, angajat prin concurs de Secretariatul de Stat pentru
 (3) Membrii cu caracter nepermanent, convocati in functie de nevoile
 comisiei, sunt:
 - un reprezentant al Institutului National de Expertiza Medicala si
 Recuperare a Capacitatii de Munca;
 - un reprezentant al Institutului National de Medicina Legala "Mina
 Minovici" Bucuresti;
 (4) Membrii comisiei prevazuti la alin. (2) si (3) beneficiaza de o
 indemnizatie de sedinta in conditiile art. 24.
 (5) Presedintele si secretarul Comisiei superioare de expertiza medicala a
 persoanelor cu handicap pentru adulti lucreaza permanent, cu program de lucru
 zilnic."
 (1) Incadrarea sau respingerea incadrarii intr-o categorie de persoane cu
 handicap, care necesita protectie speciala in raport cu gradul de handicap, se
 atesta prin certificat emis de comisiile prevazute la art. 22. Eliberarea
 certificatului este scutita de taxa de timbru.
 (2) Certificatele emise potrivit alin. (1) pot fi contestate, in termen de
 30 de zile de la comunicare, la Comisia superioara de expertiza medicala a
 persoanelor cu handicap pentru adulti. Contestatia va fi solutionata prin
 decizie, in termen de 45 de zile lucratoare de la data inregistrarii.
 (3) Deciziile emise de catre Comisia superioara de expertiza medicala a
 persoanelor cu handicap pentru adulti pot fi atacate potrivit Legii
 contenciosului administrativ nr. 29/1990, cu modificarile si completarile
 ulterioare, cererile adresate instantei fiind scutite de taxa judiciara de
 timbru."
 Indemnizatiile de sedinta prevazute la art. 24 si la art. 26 alin. (4) se
 suporta din creditele bugetare alocate cu aceasta destinatie."
 29. Articolul 29 va avea urmatorul cuprins:
 Regulamentul de organizare si functionare a comisiilor prevazute la art. 22
 si 26 se aproba prin ordin al secretarului de stat al Secretariatului de Stat
 pentru Persoanele cu Handicap, in termen de 90 de zile de la data publicarii
 legii de aprobare a prezentei ordonante de urgenta in Monitorul Oficial al
 Romaniei, Partea I."
 30. Articolul 30 va avea urmatorul cuprins:
 In cazul eliberarii de certificate de incadrare intr-o categorie de
 handicap, fara respectarea criteriilor stabilite prin ordin al ministrului
 sanatatii si familiei, membrii comisiilor de expertiza medicala a persoanelor
 cu handicap pentru adulti, respectiv ai comisiilor pentru protectia copilului,
 vor fi obligati, in conditiile legii, la: restituirea indemnizatiilor de
 sedinta incasate pentru participare la activitatea comisiilor; excluderea
 definitiva din cadrul acestor comisii; suportarea sumelor reprezentand
 drepturile incasate necuvenit de catre beneficiari, ca urmare a incadrarii
 acestora cu nerespectarea dispozitiilor legale."
 31. La articolul 31, alineatele (1) si (3) vor avea urmatorul cuprins:
 (1) Asistentul personal al persoanei cu handicap este persoana care
 supravegheaza, acorda asistenta si ingrijire copilului sau adultului cu
 handicap grav.
 (3) Asistentul personal isi desfasoara activitatea pe baza contractului
 individual de munca, incheiat cu autoritatile administratiei publice locale in
 a caror raza teritoriala isi are domiciliul sau resedinta persoana cu handicap
 32. La articolul 32, alineatul (1) va avea urmatorul cuprins:
 (1) Asistentul personal al persoanei cu handicap este salarizat in raport
 cu dispozitiile legale privind salarizarea asistentului social debutant, cu
 studii medii, din unitatile bugetare."
 33. La articolul 33, partea introductiva si litera a) vor avea urmatorul
 Asistentul personal are, in raport cu persoana cu handicap careia ii acorda
 supraveghere, asistenta si ingrijire, urmatoarele obligatii:
 a) de a presta persoanei cu handicap toate activitatile si serviciile
 prevazute in contractul individual de munca incheiat cu autoritatile publice
 prevazute la art. 31 alin. (3);"
 Incalcarea oricareia dintre obligatiile prevazute la art. 33 si a celor
 prevazute in contractul individual de munca atrage raspunderea juridica a
 asistentului personal, in conditiile legii."
 35. La articolul 36, dupa alineatul (3) se introduce alineatul (4) cu
 "(4) In sensul prezentei ordonante de urgenta si numai in contextul
 incadrarii in munca, prin persoana cu handicap se intelege si persoana invalida
 gradul III; prin contract individual de munca se intelege si conventia
 individuala privind raporturile de munca din organizatiile cooperatiei
 mestesugaresti, iar prin angajat se intelege si membru cooperator."
 36. Articolul 37 va avea urmatorul cuprins:
 (1) Persoanele fizice sau juridice care angajeaza persoane cu handicap pot
 infiinta unitati protejate. Unitatile protejate pot fi:
 a) agenti economici cu personalitate juridica, indiferent de forma de
 organizare si de proprietate, care au cel putin 30% din numarul total de
 b) sectii, ateliere sau alte structuri fara personalitate juridica din
 cadrul agentilor economici sau din cadrul organizatiilor neguvernamentale, care
 au contabilitate proprie si cel putin 30% din numarul total de angajati
 persoane cu handicap incadrate cu contract individual de munca;
 c) asociatii familiale, asociatii sau fundatii fara scop lucrativ,
 constituite de cel putin o persoana cu handicap, precum si persoana cu handicap
 care este autorizata, potrivit legii, sa desfasoare activitati economice
 independente, cu conditia achitarii contributiilor de asigurari sociale
 prevazute de lege; criteriile de incadrare si modul de autorizare ale acestor
 unitati se stabilesc prin ordin comun al ministrului sanatatii si familiei si
 al ministrului muncii si solidaritatii sociale, cu avizul Ministerului
 (2) In sensul prezentei ordonante de urgenta, prin unitati protejate se
 intelege si centrele de integrare prin terapie ocupationala aflate in
 coordonarea Secretariatului de Stat pentru Persoanele cu Handicap."
 37. Articolul 38 va avea urmatorul cuprins:
 (1) Unitatile protejate prevazute la art. 37 beneficiaza de urmatoarele
 a) scutire de plata impozitului pe profit, cu conditia ca cel putin 75% din
 fondul obtinut prin scutire sa fie reinvestit pentru achizitionarea de
 echipamente tehnologice, masini, utilaje, instalatii de lucru si/sau pentru
 amenajarea locurilor de munca protejate;
 b) scutire de plata taxelor vamale pentru importurile de materii prime,
 materiale, semifabricate, utilaje si parti componente ale acestora necesare
 procesului de productie; este interzisa instrainarea lor pe timp de 5 ani, sub
 sanctiunea platii retroactive a taxelor vamale;
 c) scutire de T.V.A. a operatiunilor desfasurate in unitatile protejate
 d) alte facilitati ce pot fi acordate de autoritatile administratiei
 publice locale din fondurile proprii.
 (2) Anual sau ori de cate ori este nevoie Secretariatul de Stat pentru
 Persoanele cu Handicap impreuna cu Ministerul Finantelor Publice vor controla
 modul in care unitatile protejate au folosit sumele rezultate din drepturile de
 care au beneficiat, putand ridica autorizatia de functionare a acestora ca unitati
 protejate in cazul nerespectarii prevederilor alin. (1)."
 38. Articolul 39 se abroga.
 39. Articolul 40 va avea urmatorul cuprins:
 (1) La inceputul fiecarui an calendaristic unitatile protejate au obligatia
 sa prezinte inspectoratelor de stat teritoriale pentru persoanele cu handicap o
 informare care va cuprinde datele necesare pentru a dovedi respectarea
 dispozitiilor legale referitoare la functionarea unitatii si masurile
 intreprinse pentru realizarea adaptarilor si inlesnirilor necesare pentru
 desfasurarea activitatii persoanelor cu handicap.
 (2) Nerespectarea obligatiei prevazute la alin. (1) se sanctioneaza cu
 retragerea autorizatiei de functionare ca unitati protejate."
 40. Articolul 41 va avea urmatorul cuprins:
 (1) Unitatile protejate pot organiza cursuri de calificare la locul de
 munca pentru persoanele cu handicap adulte, cu avizul Ministerului Muncii si
 Solidaritatii Sociale, Ministerului Educatiei si Cercetarii si al Ministerului
 (2) Cursurile de calificare organizate de unitatile protejate vor fi
 finantate din bugetul asigurarilor pentru somaj, pentru persoanele aflate in
 cautarea unui loc de munca."
 41. Articolul 42 va avea urmatorul cuprins:
 (1) Persoanele juridice care au un numar de cel putin 100 de angajati au
 obligatia de a angaja persoane cu handicap cu contract individual de munca
 intr-un procent de cel putin 4% din numarul total de angajati.
 (2) Persoanelor cu handicap angajate cu contract individual de munca li se
 asigura toate adaptarile si inlesnirile necesare pentru inlaturarea oricaror
 impedimente in activitatea pe care o desfasoara."
 (1) Persoanele juridice care nu respecta prevederile art. 42 alin. (1) au
 obligatia de a plati lunar catre bugetul de stat o suma egala cu salariul minim
 brut pe tara inmultit cu numarul de locuri de munca in care nu au incadrat
 (2) Sunt exceptate de la plata obligatorie prevazuta la alin. (1)
 persoanele juridice care fac dovada ca au solicitat trimestrial la Agentia
 Nationala pentru Ocuparea Fortei de Munca repartizarea de persoane cu
 43. La articolul 44, literele b) si f) se abroga.
 44. La articolul 45, alineatele (3) si (4) vor avea urmatorul cuprins:
 "(3) Activitatile specifice de pregatire, formare si orientare
 profesionala si de incadrare in munca a persoanelor cu handicap se finanteaza
 in limita creditelor bugetare alocate cu aceasta destinatie.
 (4) Componenta comisiilor de integrare socioprofesionala a persoanelor cu
 handicap si regulamentul de organizare si functionare a acestora se stabilesc
 prin ordin al ministrului sanatatii si familiei, la propunerea Secretariatului
 de Stat pentru Persoanele cu Handicap."
 45. Articolul 46 va avea urmatorul cuprins:
 In activitatea de protectie speciala a persoanelor cu handicap
 Secretariatul de Stat pentru Persoanele cu Handicap intretine relatii de dialog
 si parteneriat cu organizatiile neguvernamentale, in mod special cu cele ale
 persoanelor cu handicap sau care au ca obiect de activitate protectia speciala
 a persoanelor cu handicap."
 (1) La nivel national se constituie, pe langa Secretariatul de Stat pentru
 Persoanele cu Handicap, Consiliul National Consultativ de Dialog Social pentru
 Problemele Persoanelor cu Handicap, denumit in continuare Consiliul national.
 Consiliul national este un organism consultativ de interes public, constituit
 in scopul institutionalizarii dialogului social privind protectia persoanelor
 (2) In componenta Consiliului national intra reprezentanti desemnati de
 Secretariatul de Stat pentru Persoanele cu Handicap, de organizatiile
 neguvernamentale, care au ca obiect de activitate protectia speciala a
 persoanelor cu handicap, de ministere si de alte organe de specialitate ale
 administratiei publice centrale, precum si ai unor organizatii patronale,
 caritabile sau profesionale, care sprijina activitatea de protectie speciala a
 (3) Consiliul national se intruneste trimestrial sau ori de cate ori este
 necesar, la convocarea Secretariatului de Stat pentru Persoanele cu Handicap.
 (4) Numarul reprezentantilor in Consiliul national si regulamentul de
 organizare si functionare se aproba prin ordin al ministrului sanatatii si
 familiei, la propunerea Secretariatului de Stat pentru Persoanele cu
 47. La articolul 48, literele a) si c) vor avea urmatorul cuprins:
 "a) contribuie la elaborarea si urmarirea realizarii strategiei,
 politicilor si programelor nationale privind persoanele cu handicap;
 c) sprijina buna functionare a institutiilor de protectie speciala a
 persoanelor cu handicap;"
 48. La articolul 49, alineatele (1) si (2) vor avea urmatorul cuprins:
 (1) La nivel judetean si al municipiului Bucuresti se pot constitui, pe
 langa inspectoratele de stat teritoriale pentru persoanele cu handicap,
 consilii consultative de dialog social, denumite in continuare consilii.
 (2) Consiliile sunt formate din reprezentanti desemnati de inspectoratele
 de stat teritoriale pentru persoanele cu handicap, de organizatiile
 persoanelor cu handicap, de prefecturi, de consilii judetene, de Consiliul
 General al Municipiului Bucuresti, precum si de serviciile descentralizate ale
 ministerelor sau ale altor autoritati ale administratiei publice locale care au
 legatura cu activitatea de protectie speciala a persoanelor cu handicap."
 49. Articolul 51 va avea urmatorul cuprins:
 Organizatiile neguvernamentale ale persoanelor cu handicap sau care au ca
 obiect de activitate protectia speciala a persoanelor cu handicap au dreptul,
 cu avizul Ministerului Sanatatii si Familiei, de a primi subventii de la
 bugetul de stat sau, dupa caz, de la bugetele locale, in cazul in care infiinteaza
 si administreaza unitati de asistenta, ingrijire sau recuperare a persoanelor
 cu handicap, in conditiile prevazute de Legea nr. 34/1998 privind acordarea
 unor subventii asociatiilor si fundatiilor romane cu personalitate juridica,
 care infiinteaza si administreaza unitati de asistenta sociala."
 50. Dupa articolul 51 se introduce articolul 51^1 cu urmatorul cuprins:
 Asociatia Nevazatorilor din Romania, Asociatia Invalizilor de Razboi
 Nevazatori din Romania, Asociatia Surzilor din Romania si Liga Nationala a
 Organizatiilor cu Personal Handicapat din Cooperatia Mestesugareasca pot primi,
 potrivit legilor bugetare anuale, subventii de la bugetul de stat, prin
 Ministerul Sanatatii si Familiei."
 51. Titlul capitolului IX va avea urmatorul cuprins:
 "Surse pentru finantarea protectiei speciale a persoanelor cu
 52. Articolul 53 va avea urmatorul cuprins:
 (1) Sursele pentru finantarea protectiei speciale a persoanelor cu handicap
 a) o cota de 2% aplicata asupra fondului de salarii realizat lunar,
 inclusiv asupra castigurilor realizate lunar de colaboratori persoane fizice,
 de catre agentii economici, organizatiile cooperatiste, organizatiile economice
 straine cu sediul in Romania, reprezentantele autorizate in Romania, potrivit
 legii, ale persoanelor juridice straine care angajeaza personal roman si de
 persoanele fizice care utilizeaza munca salariata, precum si de alte persoane
 juridice care realizeaza activitati economice in Romania, cu exceptia
 unitatilor protejate prevazute la art. 37;
 b) penalitati si majorari datorate, potrivit legii, pentru neplata la
 termen a obligatiei prevazute la lit. a);
 c) donatii ale persoanelor fizice si juridice din tara si din strainatate,
 in conditiile legii, cu respectarea destinatiilor stabilite de donatori;
 d) sumele datorate de societatile comerciale, regiile autonome, societatile
 si companiile nationale, de alti agenti economici, conform art. 43.
 (2) Pentru nevarsarea la termen a sumelor prevazute la art. 43 si la alin.
 (1) lit. a) si d) se percep penalitatile si majorarile de intarziere prevazute
 de dispozitiile legale in vigoare pentru neplata impozitelor si taxelor
 cuvenite bugetului de stat."
 53. Articolul 54 va avea urmatorul cuprins:
 (1) Constituie contraventii urmatoarele fapte, daca nu au fost savarsite in
 a) nerespectarea dispozitiilor art. 11 alin. (1), art. 13, 14, art. 15
 alin. (2), art. 16 alin. (1), (2), (4) si (5) si ale art. 17 si se sanctioneaza
 cu amenda de la 10.000.000 lei la 50.000.000 lei;
 b) eliberarea de certificate de incadrare intr-o categorie de persoane cu
 handicap care necesita protectie speciala in raport cu gradul de handicap, cu
 incalcarea criteriilor prevazute la art. 1 alin. (3), si se sanctioneaza cu
 amenda de la 2.000.000 lei la 10.000.000 lei.
 (2) Sanctiunile prevazute la alin. (1) se aplica persoanelor fizice sau
 juridice vinovate.
 (3) Constatarea contraventiei prevazute la alin. (1) lit. a) si aplicarea
 amenzii contraventionale se fac de catre organele specializate ale Ministerului
 Lucrarilor Publice, Transporturilor si Locuintei. Constatarea contraventiei
 prevazute la alin. (1) lit. b) si aplicarea amenzii contraventionale se fac de
 catre personalul din cadrul Secretariatului de Stat pentru Persoanele cu
 Handicap, imputernicit prin ordin al secretarului de stat pentru persoanele cu
 (4) Sumele obtinute din aplicarea amenzilor se fac venit la bugetul de
 (5) Prevederile prezentului articol se completeaza cu dispozitiile
 aprobata cu modificari si completari prin Legea nr. 180/2002."
 54. Articolul 55 se abroga.
 55. La articolul 57, alineatul (2) se abroga.
 56. Articolul 58 va avea urmatorul cuprins:
 In termen de 60 de zile de la intrarea in vigoare a legii de aprobare a
 prezentei ordonante de urgenta Ministerul Sanatatii si Familiei va elabora
 normele metodologice de aplicare a ordonantei de urgenta si le va supune spre
 aprobare prin hotarare a Guvernului."
 cuprinzand institutiile de interes public pentru protectia speciala a
 persoanelor cu handicap, aflate in coordonarea Secretariatului de Stat pentru
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Sebes
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Blaj
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Garbova
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Abrud
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Galda de Jos
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Alba Iulia
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Arad
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Tamand
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Lipova
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Bascovele-Cotmeana
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Pitesti
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Vulturesti
 Centru de integrare prin terapie Localitatea Tigveni
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Bacau
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Rachitoasa
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Comanesti
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Darmanesti-Vermesti
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Racaciuni
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Ungureni
 Centrul-pilot "Miorita" Localitatea Parincea
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Ciutelec
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Cighid-Ciutelec
 Centru de integrare prin terapie Localitatea Cadea
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Beclean
 a persoanelor cu handicap cu sectie
 externa la Nuseni
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Dorohoi
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Leorda
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Adaseni
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Ionaseni
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Brasov
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Timisul de Sus
 Centrul de recuperare si reabilitare Localitatea Sercaia
 a persoanelor cu handicap "Canaan"
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Braila
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Baldovinesti
 Centrul de integrare prin terapie Localitatea Ramnicu Sarat
 Centru de ingrijire si asistenta, Localitatea Ramnicu Sarat
 cu sectie externa la Smeeni
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Sacu
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Resita
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Ciocanesti
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Stefan cel Mare
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Plataresti
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Cluj-Napoca
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Luna de Jos
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Catcau
 Centrul de ingrijire si asistenta Localitatea Mociu
 "Sf. Nicolae"
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Poarta Alba
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Techirghiol
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Pucioasa
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Sacuieni
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Gura Ocnitei-Ochiuri
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Moreni-Tuicani
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Craiova
 Centru de integrare prin terapie Localitatea Corlate
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Galati
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Carpenis-Gaiseni
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Bolintin Vale
 Centru de integrare prin terapie Localitatea Tantava
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Runcu-Suseni
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Runcu-Dobrita
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Frumoasa
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Gheorgheni
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Brad
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Geoagiu
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Petrila
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Branisca
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Hunedoara
 Centru de integrare prin terapie Localitatea Simeria
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Slobozia
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Iasi
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Harlau
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Poienile de sub
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Sighetu Marmatiei
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Ilovat
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Strehaia
 Centru de integrare prin terapie Localitatea Burila Mare
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Sighisoara
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Reghin
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Lunca Muresului
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Targu Mures
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Glodeni
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Capusu de Campie
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Calugareni
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Brancovenesti
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Oslobeni
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Roman
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Targu-Neamt
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Bozienii de Sus
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Razboieni
 Centru-pilot de recuperare a Localitatea Pastraveni
 Centru-pilot de recuperare si Localitatea Piatra-Neamt
 reabilitare a persoanelor cu handicap,
 cu centru de zi
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Slatina
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Falcoiu
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Parscoveni
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Spineni
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Cezieni
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Mislea
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Liliesti-Baicoi
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Calinesti
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Urlati
 Centrul-pilot de recuperare si Localitatea Urlati
 reabilitare a persoanelor cu handicap
 "Casa Rozei", cu locuinte protejate
 Centru de recuperare si reabilitare a Localitatea Campina
 persoanelor cu sindromul Down
 Centru de integrare prin terapie Localitatea Urlati
 Centru de integrare prin terapie Localitatea Tatarai
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Carei
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Satu Mare
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Boghis
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Crasna
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Jibou
 Centru de integrare prin terapie Localitatea Badacin-Pericei
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Sibiu
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Biertan
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Saliste
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Talmaciu
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Rau Vadului
 Centru de integrare prin terapie Localitatea Dumbraveni
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Pojorata
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Sasca Mica
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Costana
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Olteni
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Varias
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Ciacova
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Gavojdia
 Centrul de zi "Ingerii Sperantei", Localitatea Lugoj
 cu centru rezidential de recuperare
 Centrul de zi "Pentru voi", cu Localitatea Timisoara
 Centrul de zi "Podul Lung" Localitatea Timisoara
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Babadag
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Babadag
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Husi
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Husi
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Malaiesti
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Pausesti-Maglasi
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Zatreni
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Lungesti
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Maciuca
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Babeni
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Maicanesti
 Centru de integrare prin terapie Localitatea Odobesti
 Centru de ingrijire si asistenta Localitatea Ciolpani
 Centru de recuperare si reabilitare Localitatea Balaceanca
 Centrul de ingrijire si asistenta nr. 1 Str. Radu Voda nr. 20, sectorul
 Centrul de ingrijire si asistenta nr. 2 Str. Episcop Radu nr. 26,
 Centrul de ingrijire si asistenta nr. 3 Str. Barbu Delavrancea nr. 18,
 Centrul de ingrijire si asistenta nr. 5 Calea Vitan nr. 267 - 269,
 Centrul de ingrijire si asistenta nr. 6 Str. Floare Rosie nr. 7A,
 Centrul de recuperare si reabilitare a Str. Balotului nr. 42,
 persoanelor cu handicap sectorul 2."
 Aceasta lege a fost adoptata de Camera Deputatilor in sedinta din 27 iunie
 Aceasta lege a fost adoptata de Senat in sedinta din 27 iunie 2002, cu
 COMENTARII la Legea 519/2002
 Momentan nu exista niciun comentariu la Legea 519 din 2002
 Alte acte pe aceeaşi temă cu Legea 519/2002
 Decretul 696 2002privind promulgarea Legii pentru aprobarea Ordonantei de urgenta a Guvernului nr. 102/1999 privind protectia speciala si incadrarea in munca a persoanelor cu handicap Harta site | Termeni


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 16.12.2016
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 342/24
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) 2016/2263 DELLA COMMISSIONE
 del 15 dicembre 2016
 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di taluni ortofrutticoli
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
 visto il regolamento (UE) n. 1308/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 17 dicembre 2013, recante organizzazione comune dei mercati dei prodotti agricoli e che abroga i regolamenti (CEE) n. 922/72, (CEE) n. 234/79, (CE) n. 1037/2001 e (CE) n. 1234/2007 del Consiglio (1),
 visto il regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 della Commissione, del 7 giugno 2011, recante modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio nei settori degli ortofrutticoli freschi e degli ortofrutticoli trasformati (2), in particolare l'articolo 136, paragrafo 1,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Il regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali dell'Uruguay round, i criteri per la fissazione da parte della Commissione dei valori forfettari all'importazione dai paesi terzi, per i prodotti e i periodi indicati nell'allegato XVI, parte A, del medesimo regolamento.
 (2)
 Il valore forfettario all'importazione è calcolato ciascun giorno feriale, in conformità dell'articolo 136, paragrafo 1, del regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011, tenendo conto di dati giornalieri variabili. Pertanto il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 I valori forfettari all'importazione di cui all'articolo 136 del regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 sono quelli fissati nell'allegato del presente regolamento.
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 15 dicembre 2016
 Per la Commissione,
 a nome del presidente
 Jerzy PLEWA
 Direttore generale
 Direzione generale dell'Agricoltura e dello sviluppo rurale
 (1) GU L 347 del 20.12.2013, pag. 671.
 (2) GU L 157 del 15.6.2011, pag. 1.
 ALLEGATO
 Valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di taluni ortofrutticoli
 (EUR/100 kg)
 Codice NC
 Codice dei paesi terzi (1)
 Valore forfettario all'importazione
 0702 00 00
 MA
 104,9
 SN
 241,4
 TN
 123,9
 TR
 118,9
 ZZ
 147,3
 0707 00 05
 MA
 70,7
 TR
 159,5
 ZZ
 115,1
 0709 93 10
 MA
 143,7
 TR
 138,5
 ZZ
 141,1
 0805 10 20
 IL
 126,4
 TR
 76,6
 ZZ
 101,5
 0805 20 10
 MA
 69,9
 ZZ
 69,9
 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90
 IL
 116,7
 JM
 125,0
 MA
 74,5
 TR
 82,0
 ZZ
 99,6
 0805 50 10
 TR
 82,8
 ZZ
 82,8
 0808 10 80
 US
 100,7
 ZZ
 100,7
 0808 30 90
 CN
 89,4
 ZZ
 89,4
 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal Regolamento (UE) n. 1106/2012 della Commissione, del 27 novembre 2012, che attua il regolamento (CE) n. 471/2009 del Parlamento europeo e del Consiglio, relativo alle statistiche comunitarie del commercio estero con i paesi terzi, per quanto riguarda l'aggiornamento della nomenclatura dei paesi e territori (GU L 328 del 28.11.2012, pag. 7). Il codice «ZZ» corrisponde a «altre origini».


type: wikipedia

text:
Maďarsko (; dlhé tvary 1918 – 1919 Maďarská (ľudová) republika (alebo aj Maďarská demokratická republika), 1919 Maďarská republika rád, 1919 Maďarská (ľudová) republika (alebo aj Maďarská demokratická republika), 1919 – 1920 Maďarská republika, 1920 – 1946 Maďarské kráľovstvo, 1946 – 1949 Maďarská republika, 1949 – 1989 Maďarská ľudová republika, 1989 – 2011 Maďarská republika, od roku 2012 dlhý tvar nie je) je vnútrozemský štát v Panónskej nížine v strednej Európe. Má rozlohu a takmer 10 miliónov obyvateľov. Maďarsko je členom Európskej únie a Schengenského priestoru. Na severe hraničí so Slovenskom, na severovýchode s Ukrajinou, na východe s Rumunskom, na juhovýchode so Srbskom a Chorvátskom, na juhozápade so Slovinskom a na západe s Rakúskom.
 Hlavným mestom krajiny je Budapešť. Ďalšie väčšie mestá nad 100 000 obyvateľov sú Debrecín, Miškovec, Segedín, Pécs (Päťkostolie), Győr (Ráb), Níreďháza, Kecskemét a Székesfehérvár (Stoličný Belehrad). Od roku 1996 je krajina členom OECD, v roku 1999 vstúpila do NATO a roku 2004 do Európskej únie. Spolu s okolitými krajinami je členom tzv. Vyšehradskej skupiny.
 Maďarsko je mnohými ľuďmi vnímané ako krajina kúpeľov, vína a ostrých jedál. Dnešná tvár Maďarska vznikla kombináciou mnohých vplyvov, ako z pôvodného domova Maďarov na Urale, tak najrôznejších európskych vplyvov, a to zo západných oblastí, viac však z oblastí smerom na juhovýchod od krajiny, zvlášť počas dlhej doby, keď bola značná časť Uhorska obsadená Osmanskou ríšou. Asi najtypickejším znakom pôvodu Maďarov je ich jazyk. Maďarčina, ktorá patrí k ugrofínskej jazykovej skupine, je vzdialene príbuzná niekoľkých jazykom, ktorými sa hovorí na severe a severovýchode Európy (fínčina, estónčina, komi a iné). Najpodobnejšie jazyky sa dochovali vo zvyškoch v Ruskom Chantyjsko-mansijskom autonómnom okruhu na západnej Sibíri. Maďari, vedení Arpádom, prišli do Európy koncom 9. storočia. Odvtedy sú Maďari a ich Maďarsko neoddeliteľnou súčasťou Európy. Novodobé dejiny Maďarska sú tesne späté s českými, slovenskými, rakúskymi aj balkánskymi dejinami.
 Dnešné Maďarsko je iba časť historického Uhorska. 72% územia Uhorského kráľovstva bolo po prvej svetovej vojne v dôsledku Trianonskej mierovej zmluvy pripojené k susedným štátom. Strata území, spolu s tradičným maďarským pocitom izolácie a výlučnosti, dodnes do určitej miery negatívne ovplyvňuje vzťahy Maďarska s niektorými jeho susedmi a rezonuje aj v maďarskej domácej politike.
 Maďarsko je relatívne obľúbenou destináciou zahraničných študentov vďaka kvalite vzdelávania pri nízkych školných poplatkoch a nízkych životných nákladoch. Štyri maďarské univerzity boli v roku 2022 v šanghajskom rebríčku kvality univerzít na miestach od 600 do 1000. Študentov láka Maďarsko jedným z najštedrejších medzinárodných štipendijných programov, štipendiu Hungaricum.
 Dejiny
 Do roku 1918
 Predkovia dnešných etnických Maďarov boli staromaďarské kmene, ktoré prišli do Panónskej panvy v roku 896 a postupne asimilovali značnú časť pôvodného aj slovanského obyvateľstva. Okolo roku 1000 vytvorili štát nazývaný Uhorské kráľovstvo. Za vlády Štefana (okolo roku 1000) začali Maďari prijímať kresťanstvo.
 Po roku 1526, teda po bitke pri Moháči, sa tá časť Uhorska, ktorej zhruba zodpovedá dnešné Maďarsko, stala priamou súčasťou Osmanskej ríše a ostatné územie (Kráľovské Uhorsko) sa stalo súčasťou Rakúskej monarchie, po tom čo ho ovládli Habsburgovci. Proti Habsburgovcom v priebehu 17. a 18. storočia vypuklo niekoľko protihabsburských stavovských povstaní, tie sa však na území dnešného Maďarska odohrávali len marginálne.
 V roku 1848 v krajine vypukla buržoázna revolúcia, ktorú rakúska vláda v roku 1849 potlačila aj za pomoci ruských vojsk víťazstvom v bitke pri Világoši. Až v roku 1867 došlo k rakúsko-uhorskému vyrovnaniu, kedy sa Rakúska monarchia zmenila na dualistický štát Rakúsko-Uhorsko, ktorý existoval až do konca 1. svetovej vojny. Rakúsko-Uhorsko vstúpilo do vojny, keď napadlo Srbsko, ktoré však malo podporu Ruska a ďalších krajín Dohody.
 Medzivojnové obdobie
 Dlhotrvajúcou vojnou bola krajina výrazne oslabená. V novembri 1918 zaniklo Uhorské kráľovstvo (Uhorsko) a rozpadlo sa na nástupnícke štáty: Maďarskú (ľudovú) republiku, Česko-Slovensko (na severe), Kráľovstvo Srbov, Chorvátov a Slovincov (na juhu) a východné pohraničie bolo pripojené k Rumunsku a západné pohraničie – Burgenland (trochu neskôr) k Rakúsku. Zmeny hraníc boli neskôr potvrdené Trianonskou zmluvou. V roku 1930 v krajine napriek zmenám hraníc podľa oficiálnych údajov Maďarska žilo ešte stále 477 153 Nemcov (resp. 811 770 nemecky hovoriacich), 104 819 Slovákov (resp. 399 170 slovensky hovoriacich) či 54 360 Chorvátov a Srbov (resp. 82 003 srbochorvátsky hovoriacich).
 Už 25. októbra 1918 sa do čela novovytvorenej Uhorskej (maďarskej) národnej rady dostal gróf Mihály Károlyi. 31. 10. 1918 ho vďaka podpore ľudových más (tzv. Astrová revolúcia) cisár Karol I. vymenoval za predsedu novej uhorskej vlády. Po konci prehratej prvej svetovej vojny 11. novembra 1918 zaniklo Rakúsko-Uhorsko a s ním aj Uhorské kráľovstvo (Uhorsko). Pod tlakom masových demonštrácií 13. novembra 1918 odstúpil Karola I. a štátne zriadenie bolo zmenené na republikánske. Po vyhlásení Nemeckej republiky a Rakúskej republiky vyhlásila Maďarská národná rada 16. novembra 1918 samostatnú Maďarskú republiku a Károlyi sa (do 21. marca 1919) stal jej prvým prezidentom.
 Na jar 1919 vláda padla a bola vyhlásená tzv. Maďarská republika rád, ktorá sa pokúsila na Slovensku vytvoriť Slovenskú republiku rád, no nakoniec bola potlačená rumunskými a česko-slovenskými vojskami na pokyn dohodových mocností v lete 1919. Po prechodnej vláde sociálnych demokratov sa v roku 1920 k moci dostal Miklós Horthy a vyhlásil Maďarské kráľovstvo (v maďarčine je výraz zhodný s výrazom Uhorské kráľovstvo), ktoré však nemalo kráľa. Horthy v Maďarsku nastolil jeden z prvých fašistických režimov v Európe. Hlavným cieľom štátu bola obnova Uhorska, alebo aspoň pripojenie časti území susedných štátov. Režim úzko spolupracoval s fašistickým režimom v Taliansku a neskôr s nacistickým Nemeckom. Už v roku 1920 bol prijatý prvý protižidovský zákon.
 Druhá svetová vojna
 Počas 2. svetovej vojny viedol Maďarsko spočiatku naďalej M. Horthy. Krajina získala časť území okolitých krajín (vrátane Slovenska) v dôsledku prvej a druhej viedenskej arbitráže. Z územia Slovenska takto pričleneného k Maďarsku muselo odísť okolo 100 000 Slovákov alebo Čechov. Maďarsko sa zúčastnilo vojny na strane vojsk Osi, jeho jednotky bojovali na východnom fronte. Od 19. marca 1944 bolo maďarské územie obsadené nemeckými vojskami, v októbri bol Horthy nútený odstúpiť a jeho miesto prebral radikálny fašistický politik F. Szálasi. Zavládol teror tzv. Šípových krížov. Územie Maďarska oslobodzoval sovietsky 2. a 3. ukrajinský front. Najťažšie boje prebiehali v oblasti Debrecínu, Níreďházy a Budapešti.
 Po druhej svetovej vojne
 Po druhej svetovej vojne sa uskutočnila vzájomná výmena maďarského a slovenského obyvateľstva (asi 2x75 000 osôb) medzi Česko-Slovenskom a Maďarskom. Ďalej bolo z Maďarska deportovaných okolo 200 000 Nemcov.
 Po skončení druhej svetovej vojny vznikla v roku 1949 Maďarská ľudová republika (u nás nazývaná aj Maďarská ľudovodemokratická republika, maď. Magyar Népköztársaság), v ktorej vládli komunisti. V roku 1956 vypuklo v štáte protikomunistické povstanie, ktoré následne potlačili sovietske vojská. Krajina sa podieľala aj na vpáde vojsk krajín Varšavskej zmluvy do Česko-Slovenska v auguste 1968.
 V roku 1989 krajina ako jedna z prvých v regióne zrušila prísny režim na svojich západných hraniciach a prispela tak k pádu Železnej opony. Po páde socializmu sa krajina stala trhovou ekonomikou. Spolu s okolitými spriaznenými krajinami v roku 1991 vytvorila neformálne spoločenstvo s cieľom podpory procesu európskej integrácie a transformácie ekonomík, ktoré je označované ako Vyšehradská skupina. V roku 1999 Maďarsko vstúpilo do NATO a v roku 2004 do Európskej únie. Od decembra 2007 je aj súčasťou Shengenského priestoru.
 Geografia
 Povrch
 Maďarsko je vnútrozemská krajina rozprestierajúca sa na nížinách v Panónskej panve s pohoriami na slovenských hraniciach s najvyšším vrchom Kékes v pohorí Matra. Má rozlohu . Až 68 % povrchu krajiny tvoria nížiny, pričom 30 % sa nachádza vo výške 200 –
 Maďarsko je svojou najväčšou riekou Dunajom rozdelené na dve časti, časť západne od Dunaja sa nazýva Zadunajsko (Dunántúl). V tejto oblasti sa nachádzajú i východné výbežky Álp a Maďarské stredohorie s pohoriami Mecsek, Bakonský les, Vertešské vrchy, Gerecse, Pilišské vrchy a Buda. Oblasť na východ od Tisy sa označuje Tiszántúl. Oblasť medzi týmito riekami sa nazýva medziriečie Tisy a Dunaja (Duna–Tisza köze). Veľkú časť územia tvorí Veľká dunajská kotlina (Alföld). Na severozápade sa nachádza Malá dunajská kotlina (Kisalföld) a Severné stredohorie s južnými výbežkami Karpát, ktoré tvorí vrchovina Börzsöny, Cserhát, Matra, Bukové vrchy (Bükk), Tokajské a Zemplínske vrchy, ktoré zasahujú aj na územie Slovenska.
 Na severovýchode krajiny sa nachádza suchá step, tzv. pusta.
 Geológia
 Územie Maďarska je obklopené vrásovo-príkrovovými pohoriami Álp, Karpát a Dinaríd. Príkrovy v týchto oblastiach boli formované najmä počas jury a kriedy. Tieto celky spoločne s podložím Panónskej panvy budujú samostatný celok označovaný ako Alcapa, ktorý buduje hlavne severozápad územia, popri ňom sa na juhovýchode nachádza ďalšia tektonická jednotka označovaná ako teran Tisia, ktorý sa do svojej dnešnej polohy dostal zrejme v priebehu miocénu. Obe tieto jednotky oddeľuje hlboko založená stredomaďarská línia, ktorá predstavuje miocénny smerne-posuvný zlom.
 Panónska panva vznikla začiatkom miocénu rozsiahlou extenziou, spôsobenou zánikom oceánu vo Vonkajších Karpatoch. Jej výplň tvoria hlavne íly, piesky a štrky. Hlavná fáza extenzie sa skončila v miocéne, do pliocénu a kvartéru pokračovala iba termálna subsidencia. Tieto procesy riftingu sprevádzal i pomerne výdatný vulkanizmus. Nachádzajú sa tu ložiská bauxitu a mangánových rúd, ktoré však nepokrývajú celú spotrebu v krajine. Krajina má tiež zásoby zemného plynu a ropy, ktoré však v prevažnej miere tiež dováža. Významné sú i zásoby hnedého uhlia.
 Vodstvo
 Najvýznamnejšou riekou v Maďarsku je Dunaj (Duna), ktorý preteká krajinou v dĺžke . Ďalšie rieky sú Tisa (Tisza) a Dráva. Hlavne v okolí Tisy je vybudovaných veľa zavlažovacích zariadení. V Zadunajsku leží Balaton. Najväčšie termálne jazero na svete je Hévízske jazero v Kúpeľoch Hévíz. Druhé najväčšie jazero v Panónskej panve je Jazero na Tise (Tisza-tó, predtým nazývané Kiskörei víztároló), ktoré je možno aj najväčšie umelo založené jazero v Európe.
 Podnebie
 Maďarsko má kontinentálne podnebie s teplými a suchými letami s občasnými silnými zrážkami a studené zimy s dostatkom snehu. Priemerná ročná teplota je približne 9,7 °C. Najvyššie letné teploty dosahujú 42 °C, najnižšie zimné mrazy dosahujú −29 °C. Priemerná teplota v lete je od 27 °C do 35 °C a v zime od 0 °C do −15 °C. Ročný úhrn zrážok dosahuje a klesá generálne zo západu na východ.
 Obyvateľstvo
 V Maďarsku k januáru 2013 žilo 9 909 000 obyvateľov. Pôrodnosť sa pohybuje okolo 9 na 1000 obyvateľov. Celkovo má Maďarsko dlhodobo nízku pôrodnosť a prejavuje sa tu dlhodobý pokles počtu obyvateľov. 68% ľudí žije v mestách, pričom v Budapešti takmer až pätina obyvateľstva. Priemerná dĺžka života je 73,44 roka, u mužov 69,27 roka a u žien 77,87 roka. Väčšina obyvateľstva hovorí po maďarsky. Gramotnosť dosahuje 99,4%.
 Obyvateľstvo má pomerne homogénne národnostné zloženie, Maďari tvoria 94,40 % obyvateľov. Rómovia 2,02 %, Nemci 1,18 %, Slováci 0,17 %, Chorváti 0,15%, Rumuni 0,14 %, Ukrajinci 0,07 %, Srbi 0,03 %, Gréci 0,07 %, Slovinci 0,05 %, Číňania 0,03 % a iní. Maďari tvoria aj veľké menšiny v okolitých krajinách.
 Náboženské zloženie obyvateľstva: rímski katolíci 51,9 %, reformovaní / kalvíni / 15,9 %, bez vyznania 14,5 %, luteráni 3,0 %, grécki katolíci 2,6 %, baptisti 0,2 %, pravoslávni 0,1 %, židia 0,1 % a iní.
 Sídla
 V tomto zozname sa nachádza 20 najväčších miest v Maďarsku podľa počtu obyvateľov (na základe údajov zo sčítania obyvateľstva v roku 2019). Všetky čísla počítajú len ľudí žijúcich priamo v meste, nepočítajú populáciu v metropolitnom okolí.
 Administratívne členenie
 Maďarsko je rozdelené na 42 regiónov. Z toho je 19 žúp, 23 miest so župným právom (vrátane hlavného mesta Budapešť).
 Hospodárstvo Maďarska
 Maďarsko po roku 1990 prešlo z centrálne plánovaného hospodárstva na trhovú ekonomiku. Zjednodušenie tohto prechodu uľahčili i čiastočné reformy uskutočnené pred pádom socializmu. Súkromný sektor sa podieľa na tvorbe viac ako 80% HDP.
 Dopad svetovej finančnej krízy z roku 2007/2008 bol v Maďarsku zosilnený tým, že Maďarsko vykazovalo vysoký deficit na bežnom účte, deficit štátneho rozpočtu a vysoké zadlženie domácností v cudzej mene. Preto v októbri 2008 došlo k značnému znehodnoteniu forintu, zvýšeniu hlavnej úrokovej miery a ekonomické subjekty prestali byť ochotné štátu požičiavať finančné prostriedky. Maďarsko následne dostalo od Európskej únie a MMF celkovo úver (úverovú linku) vo výške vyše 25 miliárd eur. V roku 2009 v Maďarsku v dôsledku finančnej krízy aj úsporných opatrení vlády klesal export, domáca spotreba aj investície.
 Poľnohospodárstvo
 Poľnohospodárstvo má vhodné podmienky hlavne vďaka priaznivým klimatickým pomerom a kvalitnej pôde, ktorá zaberá asi 60% povrchu krajiny. Rozšírená je živočíšna i rastlinná výroba. V živočíšnej výrobe prevláda chov ošípaných, hovädzieho dobytka, koní, oviec a hydiny. Významnými pestovanými plodinami sú pšenica, kukurica, zemiaky, cukrová repa, slnečnica, sladovnícky jačmeň, tabak, konope a ľan. Významné je tiež pestovanie zeleniny, hlavne papriky, cibule, ktoré sa používajú na výrobu korenia. Produkcia ovocia plne pokrýva domácu spotrebu. Významné je tiež vinohradníctvo a výroba kvalitných vín.
 Priemysel
 Významnými odvetviami maďarského priemyslu sú strojárstvo (hlavne výroba dopravných prostriedkov, napr. automobilky Suzuki a Opel), chemický priemysel a textilná výroba. V minulosti významný potravinársky priemysel je úzko previazaný s poľnohospodárstvom a v dnešnej dobe stráca svoju dominantnú úlohu. Napriek tomu je však významným exportérom mäsa, hydiny, obilnín a vína.
 Referencie
 Iné projekty
 Krajiny EÚ
 Členovia NATO
 Členovia OSN
 Štáty v Európe


type: caselaw

text:
7.9.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 260/43
 Sag anlagt den 4. juli 2013 — Zentralverband des Deutschen Bäckerhandwerks mod Kommissionen
 (Sag T-354/13)
 2013/C 260/78
 Processprog: tysk
 Parter
 Sagsøger: Zentralverband des Deutschen Bäckerhandwerks (Berlin, Tyskland) (ved advokaterne I. Jung, M. Teworte-Vey, A. Renvert og J.T. Saatkamp)
 Sagsøgt: Europa-Kommissionen
 Sagsøgerens påstande
 —
 Kommissionens afgørelse af 8. april 2013 i sagen »Kołocz śląski/Kołacz śląski« — Schlesisk Kage (ref. Ares [2013] 619104 — 10.4.2013) annulleres.
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter
 Til støtte for søgsmålet har sagsøgeren anført to anbringender.
 1)
 Første anbringende: Forkert retsgrundlag
 —
 Sagsøgeren har gjort gældende, at Kommissionen har begået en retlig fejl ved afgørelsen vedrørende sagsøgerens anmodning om annullation af registreringen af »Kołocz śląski/Kołacz śląski« som beskyttet geografisk betegnelse, idet den lagde den på tidspunktet for Kommissionens afgørelse gældende nye affattelse af forordning (EU) nr. 1151/2012 (1) i stedet for den på tidspunktet for sagsøgerens anmodning gældende gamle forordning (EF) nr. 510/2006 (2) til grund for afgørelsen. Derved har Kommissionen tilsidesat princippet om »tempus regit actum«.
 —
 Sagsøgeren har endvidere anført, at anmodningen om annullation af registreringen ifølge forordning nr. 510/2006 kan antages til realitetsbehandling og er begrundet. Sagsøgeren har i denne forbindelse bl.a. anført, at der foreligger to annullationsgrunde (den omtvistede betegnelse er en artsbetegnelse som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i forordning nr. 510/2006, og det geografiske område Schlesien er i specifikationen af registreringen blevet afgrænset fejlagtigt) i henhold til artikel 12, stk. 2, i forordning nr. 510/2006, og at en anden fortolkning og anvendelse af denne bestemmelse ville krænke bagerivirksomhederne i Forbundsrepublikken Tyskland i deres grundlæggende rettigheder.
 2)
 Andet anbringende: Tilsidesættelse af forordning nr. 1151/2012
 —
 Sagsøgeren har gjort gældende, at anmodningen også vil kunne antages til realitetsbehandling og være begrundet, selv om den måtte blive vurderet på grundlag af forordning nr. 1151/2012.
 (1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21.11.2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 343, s. 1).
 (2) Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20.3.2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 93, s. 12).


text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,17.6.2016
 COM(2016) 400 final
 2016/0186(COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
 millega muudetakse otsust nr 445/2014/EL, millega kehtestatakse liidu meede „Euroopa kultuuripealinnad“ aastateks 2020−2033
 (EMPs kohaldatav tekst)
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 Meedet „Euroopa kultuuripealinnad“ aastateks 2020–2033 reguleeritakse otsusega nr 445/2014/EL
 1
 . Otsuse lisas on ajaliselt järjestatud liikmesriigid, kellel on õigus kultuuripealinna tiitlit saada (kaks liikmesriiki aastas). Euroopa kultuuripealinnaks saamise konkurss algab kuus aastat enne tiitliaastat ning selleks avaldab asjakohane riigi ametiasutus konkursikutse.
 Erinevalt varasemast otsusest nr 1622/2006/EÜ
 2
 rakendatakse vastavalt otsusele nr 445/2014/EL meedet ka ELi kandidaatriikides või potentsiaalsetes kandidaatriikides, tingimusel et nad osalevad konkursikutse avaldamise ajal programmis „Loov Euroopa“ või edaspidistes kultuuri toetavates liidu programmides. Seega võivad igal kolmandal aastal alates 2021. aastast (st aastatel 2021, 2024, 2027, 2030 ja 2033) kanda kultuuripealinna tiitlit ka kandidaatriikides või potentsiaalsetes kandidaatriikides asuvad linnad. Ka nende linnade konkurss algab hiljemalt kuus aastat enne tiitliaastat ning selleks avaldab konkursikutse komisjon.
 Otsus nr 445/2014/EL ei hõlma aga Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisteks olevaid Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riike (edaspidi „EFTA/EMP riigid“, st Norra, Island ja Liechtenstein). Seetõttu ei ole nende riikide linnadel võimalik aastatel 2020–2033 Euroopa kultuuripealinna tiitlit kanda.
 Euroopa Liidu ja EFTA/EMP riikide vaheliste kultuurisidemete tugevdamiseks on tehtud ettepanek muuta otsust nr 445/2014/EL ning võimaldada seega EFTA/EMP riikide linnadel, kes osalevad programmis „Loov Euroopa“ või edaspidistes kultuuri toetavates liidu programmides, kandideerida Euroopa kultuuripealinna tiitlile.
 See oleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõikega 3, mille kohaselt „liit ja liikmesriigid edendavad kultuuri valdkonnas koostööd kolmandate riikide[ga] [...]“.
 Samuti oleks EFTA/EMP riikide lisamine kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikliga 81 ja selle protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) artikliga 13.
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 Kuna ettepanekuga muudetakse otsust nr 445/2014/EL, millega kehtestati liidu meede „Euroopa kultuuripealinnad“ aastateks 2020–2033, on sellel sama õiguslik alus ehk Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõige 5.
 •Subsidiaarsus
 Kuna otsus nr 445/2014/EL on liidu õigusakt, saab seda muuta vaid samaväärse õigusaktiga. Liikmesriigid ei saa eraldi tegutseda.
 •Proportsionaalsus
 Vt eespool. Muul viisil ei saa võimaldada EFTA/EMP riikidel osaleda meetmes „Euroopa kultuuripealinnad“.
 •Vahendi valik
 Vt eespool. Kavandatud õigusakt: otsus.
 •Avalik konsultatsioon
 Meedet „Euroopa kultuuripealinnad“ aastateks 2020–2033 käsitleva otsuse ettepaneku ettevalmistamise ajal korraldas komisjon 27. oktoobrist 2010 kuni 12. jaanuarini 2011 väldanud avaliku konsultatsiooni, mille käigus laekus 212 vastust. Üks küsimus käsitles võimalust lubada meetmes „Euroopa kultuuripealinnad“ osaleda ka ELi mittekuuluvatel riikidel
 3
 . Arvamused selle idee kohta olid erinevad ja komisjon otsustas tol ajal teha ettepaneku avada meede ELi mittekuuluvatele riikidele osaliselt, st lubada osaleda vaid riikidel, kes taotlevad liidu täisliikmeks saamist.
 Komisjon on seisukohal, et täiendav konsulteerimine ei ole vajalik, sest uue otsuse ettepaneku eesmärk on (veidi) laiendada meetme „Euroopa kultuuripealinnad“ rakendusala, et selles saaksid osaleda ka EFTA/EMP riigid.
 3.MÕJU EELARVELE
 Nagu otsuse nr 445/2014/EL puhul, puudub komisjoni käesoleval ettepanekul otsemõju eelarvele, sest Melina Mercouri nimeline auhind ning liidu institutsioonide ja organite poolt ametisse nimetatud eksperdikomisjoni liikmetega seotud kulud kaetakse 2014.–2020. aasta finantsraamistikus programmile „Loov Euroopa“ ettenähtud olemasolevatest vahenditest või edaspidistest 2020. aasta järgsetest kultuuri toetavatest liidu programmidest. Ettepaneku tulemusel ei suurene ajavahemikul 2020–2033 Euroopa kultuuripealinnade arv, sest EFTA/EMP riikide linnad konkureerivad linnadega, mis asuvad kandidaatriikides või potentsiaalsetes kandidaatriikides, mis juba niigi konkursil osalevad.
 4.MUU TEAVE
 Komisjoni ettepanek hõlmab järgmist.
 Lubada meetmes „Euroopa kultuuripealinnad“ osaleda EFTA/EMP riikidel, tingimusel et nad osalevad konkursikutse avaldamise ajal programmis „Loov Euroopa“ või edaspidistes kultuuri toetavates liidu programmides.
 Seda silmas pidades laiendada kandidaatriikide või potentsiaalsete kandidaatriikide linnadele mõeldud avalikku konkurssi ka EFTA/EMP riikide linnadele.
 Anda Euroopa kultuuripealinna tiitel kandidaatriigi, potentsiaalse kandidaatriigi või EFTA/EMP riigi linnale 2027. aasta asemel 2028. aastal, et neil riikidel oleks võimalik pidada läbirääkimisi programmile „Loov Euroopa“ järgnevas kultuuri toetavas liidu 2021.–2027. aasta programmis osalemise üle enne, kui komisjon avaldab asjakohase konkursikutse vähemalt kuus aastat enne tiitliaastat.
 Muuta vastavalt otsuse nr 445/2014/EL lisas esitatud ajakava.
 2016/0186 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
 millega muudetakse otsust nr 445/2014/EL, millega kehtestatakse liidu meede „Euroopa kultuuripealinnad“ aastateks 2020−2033
 (EMPs kohaldatav tekst)
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 167 lõiget 5,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
 võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust
 4
 ,
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 445/2014/EL
 5
 eesmärk on kaitsta ja edendada kultuuride mitmekesisust Euroopas ning tuua esile nende ühised jooned, suurendades ühtlasi kodanike seas ühtsesse kultuuriruumi kuulumise tunnet. Lisaks on kõnealuse otsuse eesmärk toetada kultuuri rolli linnade pikaajalises arengus kooskõlas nende vastavate strateegiate ja prioriteetidega.
 (2)Otsuse nr 445/2014/EL artikli 3 kohaselt võivad liidu meetmes „Euroopa kultuuripealinnad“ osaleda üksnes liikmesriigi, kandidaatriigi või potentsiaalse kandidaatriigi või liiduga kõnealuse otsuse artikli 3 lõikes 5 kirjeldatud asjaoludel ühineva riigi linnad.
 (3)Kõnealuses meetmes tuleks lubada teatavatel tingimustel osaleda ka Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisteks olevate Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikide (edaspidi „EFTA/EMP riigid“) linnadel, et tugevdada nende riikide ja Euroopa Liidu vahelisi kultuurisidemeid kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikliga 81.
 (4)Kõnealuse otsusega hõlmatud ajavahemikul ehk aastatel 2020–2033 tuleks EFTA/EMP riikide linnadel lubada esitada oma kandidatuur ainult ühel tiitlikonkursil, et tagada liikmesriikide linnadega võrdsed tingimused. Lisaks sellele peaks igal EFTA/EMP riigil olema lubatud kõnealusel ajavahemikul tiitlit kanda vaid ühel korral.
 (5)Euroopa kultuuripealinn peaks olema kandidaatriigis, potentsiaalses kandidaatriigis või EFTA/EMP riigis 2027. aasta asemel 2028. aastal, et neil riikidel oleks võimalik pidada läbirääkimisi programmile „Loov Euroopa“ järgnevas kultuuri toetavas liidu 2021.–2027. aasta programmis osalemise üle enne, kui avaldatakse asjakohane konkursikutse vähemalt kuus aastat enne tiitliaastat.
 (6)Seepärast tuleks otsust nr 445/2014/EL vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Otsust nr 445/2014/EL muudetakse järgmiselt.
 1) Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
 a) lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Tiitlit kandvate linnade arv ühel aastal (edaspidi „tiitliaasta“) ei ole suurem kui kolm.
 Igal aastal antakse tiitel maksimaalselt ühele linnale kummaski liikmesriigis, mis on loetletud lisas esitatud ajakavas (edaspidi „ajakava“), ning asjakohastel aastatel ühele EFTA/EMP riigi, kandidaatriigi, või potentsiaalse kandidaatriigi või ühele liiduga lõikes 5 kirjeldatud asjaoludel ühineva riigi linnale.“;
 b) lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4. EFTA/EMP riikide, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide linnad, kes osalevad programmis „Loov Euroopa“ või edaspidistes kultuuri toetavates liidu programmides artikli 10 lõikes 2 osutatud konkursikutse avaldamise ajal, võivad taotleda tiitlit üheks aastaks avaliku konkursi käigus, mis korraldatakse igal kolmandal aastal vastavalt ajakavale.
 EFTA/EMP riikide, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide linnadel on aastatel 2020–2033 lubatud osaleda üksnes ühel konkursil.
 Igal EFTA/EMP riigil, kandidaatriigil või potentsiaalsel kandidaatriigil on lubatud aastatel 2020–2033 kanda tiitlit vaid ühel korral.“
 2) Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:
 a) pealkiri asendatakse järgmisega:
 „Eelvaliku ja lõppvaliku tegemine EFTA/EMP riikides, kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides“;
 b) lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. EFTA/EMP riikide, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide linnade vahelise konkursi korraldamise eest vastutab Euroopa Komisjon.“;
 c) lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „6. Eksperdikomisjon esitab lõppvalikuaruande esialgu välja valitud kandidaatlinnade taotluste kohta koos soovitusega maksimaalselt ühe EFTA/EMP riigi, kandidaatriigi või potentsiaalse kandidaatriigi linna nimetamiseks.“
 3) Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Kui tegemist on EFTA/EMP riikide, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikidega, nimetab Euroopa Komisjon vastavatel aastatel ühe tiitlit kandva linna, võttes aluseks eksperdikomisjoni lõppvalikuaruande soovitused, ning teavitab sellest nimetamisest Euroopa Parlamenti, nõukogu ja Regioonide Komiteed hiljemalt neli aastat enne tiitliaastat.“
 4) Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:
 a) lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Asjaomane liikmesriik, EFTA/EMP riik, kandidaatriik või potentsiaalne kandidaatriik võib neil kohtumistel osalemiseks nimetada oma vaatleja.“;
 b) lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Eksperdikomisjon edastab oma seirearuanded Euroopa Komisjonile, samuti kultuuripealinnaks nimetatud linnadele ja asjaomasele liikmesriigile, EFTA/EMP riigile, kandidaatriigile või potentsiaalsele kandidaatriigile.“
 5) Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel
 Nõukogu nimel
 president
 eesistuja
 (1)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta otsus nr 445/2014/EL, millega kehtestatakse liidu meede „Euroopa kultuuripealinnad“ aastateks 2020–2033 ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1622/2006/EÜ (ELT L 132, 3.5.2014, lk 1).
 (2)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsus nr 1622/2006/EÜ, millega kehtestatakse kultuurisündmusega „Euroopa kultuuripealinn“ seotud ühenduse meede aastateks 2007 kuni 2019 (ELT L 304, 3.11.2006, lk 1).
 (3)
 Konsultatsiooni tulemuste analüüs on aadressil
 http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/documents/ecoc/consultation-analysis-results_en.pdf.
 (4)
 ELT C ..., ..., lk ....
 (5)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta otsus nr 445/2014/EL, millega kehtestatakse liidu meede „Euroopa kultuuripealinnad“ aastateks 2020–2033 ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1622/2006/EÜ (ELT L 132, 3.5.2014, lk 1).
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,17.6.2016
 COM(2016) 400 final
 LISA
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS, millega muudetakse otsust nr 445/2014/EL, millega kehtestatakse liidu meede „Euroopa kultuuripealinnad“ aastateks 2020−2033
 LISA
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS, millega muudetakse otsust nr 445/2014/EL, millega kehtestatakse liidu meede „Euroopa kultuuripealinnad“ aastateks 2020−2033
 AJAKAVA
 2020
 Horvaatia
 Iirimaa
 2021
 Rumeenia
 Kreeka
 Kandidaatriik või potentsiaalne kandidaatriik
 2022
 Leedu
 Luksemburg
 2023
 Ungari
 Ühendkuningriik
 2024
 Eesti
 Austria
 EFTA/EMP riik, kandidaatriik või potentsiaalne kandidaatriik
 1
 2025
 Sloveenia
 Saksamaa
 2026
 Slovakkia
 Soome
 2027
 Läti
 Portugal
 2028
 Tšehhi Vabariik
 Prantsusmaa
 EFTA/EMP riik, kandidaatriik või potentsiaalne kandidaatriik
 2029
 Poola
 Rootsi
 2030
 Küpros
 Belgia
 EFTA/EMP riik, kandidaatriik või potentsiaalne kandidaatriik
 2031
 Malta
 Hispaania
 2032
 Bulgaaria
 Taani
 2033
 Madalmaad
 Itaalia
 EFTA/EMP riik, kandidaatriik või potentsiaalne kandidaatriik
 (1)
 Tingimusel et käesolev otsus jõustub enne 2024. aasta konkurssi käsitleva kutse avaldamise tähtaega ehk kuus aastat enne tiitliaastat.


text:
A Vakvilág, illetve Káprázat (eredeti címén „Orbitor”) Mircea Cărtărescu román író regénytrilógiája, amelyen szerzője 1993 és 2006 között dolgozott. A záró kötet 2007-ben jelent meg a bukaresti Humanitas könyvkiadónál.
 A trilógia kötetei
 A bal szárny („Aripa stângă”, 1996)
 A test („Corpul”, 2002)
 A jobb szárny („Aripa dreaptă”, 2007)
 A művet több nyelvre lefordították. Az első rész magyarul 2000-ben jelent meg a Jelenkor Kiadónál Csiki László fordításában. A második részt immár Káprázat címmel, Koszta Gabriella fordításában 2015-ben adta ki a L’Harmattan Kiadó.
 Részlet az első kötet fülszövegéből
 „Életünk eseményeinek sorából bármelyik kiragadható, hogy a hétköznapi tapasztalat és a szabadon száguldó szellem találkozásának metszéspontjában (az írás által) metafizikai jelentéssel telítődjék. Cărtărescu regénye ezen a metszésponton íródik, és megidézi Cioran vigasztalanságát, Eliade miszticizmusát, Caragiale iróniáját...”
 Érdekesség
 Traian Băsescu román államfő, miután beismerte, hogy egyáltalán nem olvas, azt ajánlotta pártja fiatal aktivistáiból álló hallgatóságának, hogy olvassák el Cărtărescu legújabb regényét, vagyis a trilógia harmadik kötetét. A mű szerzője korábban lengyelországi látogatása kapcsán azt nyilatkozta, hogy Románia szerinte sohasem lesz Európa része.
 Magyarul
 Sóvárgás; ford. Csiki László; Jelenkor, Pécs, 1997
 Vakvilág; ford. Csiki László; Jelenkor, Pécs, 2000
 Források
 A román Wikipedia azonos tárgyú szócikke
 Mircea Cărtărescu: Vakvilág – A bal szárny. Jelenkor Kiadó, Pécs, 2000.
 Mircea Cărtărescu: Káprázat – A test. L’Harmattan Kiadó, Budapest, 2015.
 Jegyzetek
 Külső hivatkozás
 Margittai Gábor könyvkritikája a Nagyvilágban
 Láng Zsolt esszéje az Élet és Irodalomban
 2007 regényei
 1996 regényei
 Román irodalom