text:
92/1996 Z. z. Nariadenie vlády Slovenskej republiky, ktorým sa vykonáva zákon č. 309/1991 Zb. o ochrane ovzdušia p... | Aktuálne znenie
 Nariadenie vlády č. 92/1996 Z. z.Nariadenie vlády Slovenskej republiky, ktorým sa vykonáva zákon č. 309/1991 Zb. o ochrane ovzdušia pred znečisťujúcimi látkami (zákon o ovzduší) v znení neskorších predpisov
 (v znení č. 473/2000 Z. z.)
 Čiastka 32/1996
 Platnosť od 31.03.1996 do31.08.2002
 Účinnosť od 01.01.2001 do31.08.2002
 Všeobecné ustanovenia (§ 1 - § 13a)
 Aktuálne znenie 01.01.2001 - 31.08.2002
 a) určujú jestvujúce a nové zdroje znečisťovania,
 b) určujú limity znečisťovania a doba potrebná na ich dosiahnutie,
 c) určujú všeobecné podmienky prevádzkovania zdrojov znečisťovania, podmienky a doba potrebná na ich dosiahnutie,
 d) určuje zoznam znečisťujúcich látok, pre ktoré sa určujú limity znečisťovania,
 e) určuje kategorizácia veľkých zdrojov a stredných zdrojov znečisťovania,
 f) určujú podmienky zabezpečenia rozptylu emisií znečisťujúcich látok.
 (1) Jestvujúci zdroj znečisťovania je
 a) zdroj uvedený do prevádzky do 31. marca 1998,
 b) zdroj, pre ktorý sa vydá stavebné povolenie alebo obdobné povolenie do 31. marca 1998 a ktorý bude uvedený do prevádzky do 31. marca 2001,
 c) zdroj spĺňajúci podmienky podľa písmena a) alebo b), ak sa pri jeho zmene vydá nové stavebné povolenie po 31. marci 1998, pričom nedôjde k zmene princípu celej technológie alebo k obnove celého zdroja.
 (2) Nový zdroj znečisťovania je zdroj, ktorý nie je uvedený v odseku 1.
 (3) Dokumentácia je projekt stavby, technické a prevádzkové podmienky výrobcov zariadení, prevádzkový predpis vypracovaný v súlade s projektom stavby, s podmienkami výrobcov zariadení a s podmienkami jej užívania a schválený súbor technicko-prevádzkových parametrov a technicko-organizačných opatrení na zabezpečenie ochrany ovzdušia pri prevádzke zdrojov znečisťovania.1)
 (1) Zoznam znečisťujúcich látok, pre ktoré sa určujú limity znečisťovania, je uvedený v prílohe č. 1.
 (2) Kategorizácia veľkých zdrojov a stredných zdrojov znečisťovania je uvedená v prílohe č. 2.
 (1) Všeobecne platné emisné limity pre znečisťujúce látky a všeobecné podmienky prevádzkovania zdrojov znečisťovania sú uvedené v prílohe č. 3.
 (2) Emisné limity pre vybrané znečisťujúce látky pri vybraných technológiách a zariadeniach a všeobecné podmienky prevádzkovania zdrojov znečisťovania sú uvedené v prílohe č. 4.
 (3) Všeobecne platné emisné limity pre znečisťujúce látky uvedené v prílohe č. 3 platia pre všetky veľké zdroje a stredné zdroje znečisťovania s výnimkou zdrojov a znečisťujúcich látok, pre ktoré je v prílohe č. 4 ustanovené inak.
 (4) Veličiny, jednotky a prepočtové vzťahy, ktorými sú vyjadrené emisné limity, sú uvedené v prílohe č. 5.
 (5) Emisný limit vyjadrený ako hmotnostná koncentrácia, hmotnostný tok alebo emisný stupeň platí pre každé miesto vypúšťania odpadových plynov do ovzdušia zo zdroja znečisťovania, zariadenia alebo z inej súčasti zdroja, za ktorým už nedochádza k ďalšiemu čisteniu týchto plynov.
 (6) Ak je emisný limit vyjadrený ako hmotnostné množstvo znečisťujúcej látky vztiahnuté na jednotku produkcie alebo výkonu (ďalej len „emisný faktor“), pre zdroj znečisťovania alebo jeho časť platí emisný limit podľa prílohy č. 4.
 (7) Emisný limit určený pre nový zdroj znečisťovania, vyjadrený ako hmotnostná koncentrácia, hmotnostný tok alebo emisný stupeň platí aj pre každé miesto vypúšťania odpadových plynov z častí, technologických celkov alebo zariadení jestvujúceho zdroja znečisťovania (ďalej len „časť zdroja“), ak orgán ochrany ovzdušia v prípade modernizácie1a) alebo dobudovania zdroja vydá súhlas1b) na zmenu jestvujúceho zdroja znečisťovania po 1. januári 2001 a odvádzané odpadové plyny z týchto častí zdroja nie sú napojené na spoločné čistiace zariadenie s inými časťami zdroja. V prípade, ak 70 % a viac odpadových plynov napojených na čistiace zariadenie pochádza z častí zdroja povolených orgánom ochrany ovzdušia po 1. januári 2001, platia pre odpadové plyny z čistiaceho zariadenia emisné limity pre nové zdroje znečisťovania. Ak sú pre zdroj znečisťovania v prílohe č. 4 osobitne určené emisné limity platné pre nové zdroje znečisťovania, pre ktoré sa začne konanie o vydanie súhlasu na povolenie stavby po 31. decembri 2001, potom za uvedených podmienok platia tieto limity aj pre časti zdroja povoľované po 31. decembri 2001.
 (1) Pri použití technických prostriedkov na kontinuálne monitorovanie3) hodnôt veličín, ktorými je vyjadrený emisný limit (ďalej len „emisná hodnota“), sa emisný limit vyjadrený ako hmotnostná koncentrácia, hmotnostný tok alebo emisný stupeň považuje za dodržaný, ak sú súčasne splnené tieto podmienky:
 a) všetky polhodinové stredné emisné hodnoty sú nižšie alebo sa rovnajú dvojnásobku hodnoty emisného limitu,
 b) všetky priemerné emisné hodnoty za deň zistené ako aritmetický priemer polhodinových stredných emisných hodnôt sú nižšie alebo sa rovnajú hodnote emisného limitu; do denného priemeru sa započíta iba doba skutočnej prevádzky zdroja,
 c) najmenej 95 % polhodinových stredných emisných hodnôt za kalendárny mesiac je nižších alebo sa rovná 1,2-násobku hodnoty emisného limitu.
 (2) Pri jednorazovom meraní sa emisný limit vyjadrený ako hmotnostná koncentrácia, hmotnostný tok alebo emisný stupeň považuje za dodržaný, ak sú súčasne splnené tieto podmienky:
 a) aritmetický priemer jednotlivých emisných hodnôt zistených pri prevádzke technológie v súlade s platnou dokumentáciou je nižší alebo sa rovná hodnote emisného limitu,
 b) všetky jednotlivé emisné hodnoty zistené pri prevádzke technológie v súlade s platnou dokumentáciou sú nižšie alebo sa rovnajú 1,2-násobku emisného limitu.
 (3) Ak je podľa vzťahu uvedeného v prílohe č. 4 v časti I bode 1.8.2.1 písm. a) určený modifikovaný vážený priemer emisných limitov alebo ak sa emisný limit preukazuje ako modifikovaný vážený priemer emisných limitov, ustanovenia odsekov 1 a 2 sa uplatňujú na modifikovaný vážený priemer.
 (4) Do hodnôt rozhodujúcich na posúdenie podmienok dodržania emisného limitu sa nezapočítavajú emisné hodnoty počas nevyhnutnej doby, v ktorej vzhľadom na danosti technologického procesu nie je možné dodržať podmienky podľa odsekov 1 až 3. Touto dobou sa rozumie
 a) doba nábehu (vrátane zmeny paliva alebo zmeny výkonu) stacionárnych zariadení na spaľovanie palív (napr. teplárne, výhrevne, zariadenia na procesné spaľovanie), najviac však tri hodiny, a doba ich odstavovania, najviac však 30 minút, ak nie je platnou dokumentáciou alebo podmienkami určenými orgánom ochrany ovzdušia4) určená iná doba,
 b) doba nábehu (vrátane zmeny výkonu) a doba odstavovania ostatných zdrojov znečisťovania v súlade s platnou dokumentáciou a v súlade s podmienkami určenými orgánom ochrany ovzdušia,4)
 c) doba výpadku zariadenia na obmedzovanie emisií oxidu siričitého uvedená v prílohe č. 4 v I. časti bodoch 1.5.3.3 a 1.6.3.3,
 d) doba, počas ktorej sa vykonávajú funkčné a iné obdobné skúšky kontinuálneho monitorovania vyžadujúce osobitný prevádzkový režim zdroja znečisťovania; táto doba sa nezapočítava do doby výpadku zariadenia na obmedzovanie emisií podľa písmena c),
 e) doba, počas ktorej nie je prevádzka kontinuálneho monitorovania v súlade s platnou dokumentáciou a s podmienkami určenými orgánom ochrany ovzdušia,3)
 f) doba skúšobnej prevádzky alebo jej časového úseku za podmienok určených orgánom ochrany ovzdušia,5)
 g) iná doba určená orgánom ochrany ovzdušia.5)
 (5) Emisný limit vyjadrený ako emisný faktor sa považuje za dodržaný, ak emisná hodnota zistená ako priemer jednotlivých emisných hodnôt nie je vyššia ako hodnota emisného limitu. Priemer sa vypočíta
 a) pri použití kontinuálneho monitorovania ako aritmetický priemer z priemerných denných emisných hodnôt, pričom sa do priemeru započítava iba doba skutočnej prevádzky zdroja znečisťovania s výnimkou dôb podľa odseku 4,
 b) pri jednorazovom meraní ako vážený priemer z jednotlivých emisných hodnôt vztiahnutých na produkciu, výkon alebo dobu jednotlivého prevádzkového stavu technológie prevádzkovanej v súlade s platnou dokumentáciou.
 (6) Emisný limit vyjadrený ako tmavosť dymu sa považuje za dodržaný, ak žiadna z emisných hodnôt nie je vyššia ako hodnota emisného limitu určená v prílohe č. 4.
 (1) Emisné limity uvedené v prílohe č. 4 v V. časti v bodoch 4.2 a 5.3. sa považujú za dodržané, ak
 a) žiadna hodnota denného priemeru neprekročí hodnotu emisného limitu podľa prílohy č. 4 V. časti bodu 4.2.1 alebo 5.3 a 97 % denných priemerov v roku neprekročí emisný limit CO ako denný priemer podľa prílohy č. 4 V. časti bodu 4.2.5 prvej odrážky,
 b) žiadna hodnota polhodinového priemeru neprekročí hodnotu emisného limitu podľa prílohy č. 4 V. časti bodu 4.2.2 stĺpca A alebo 97 % polhodinových priemerov v roku neprekročí hodnotu emisného limitu podľa prílohy č. 4 V. časti bodu 4.2.2 stĺpca B,
 c) žiadna priemerná hodnota koncentrácie ťažkých kovov, dioxínov a furánov počas odberovej periódy (odberového času) neprekročí hodnotu emisného limitu podľa prílohy č. 4 V. časti bodov 4.2.3, 4.2.4 a 5.3,
 d) budú dodržané hodnoty krátkodobej koncentrácie CO podľa prílohy č. 4 V. časti bodu 4.2.5 druhej odrážky a bodu 5.3.
 (2) Polhodinové priemery a 10-minútové priemery sa posudzujú počas skutočnej prevádzky mimo nábehu a odstávky, keď sa ešte nespaľujú odpady, po zohľadnení hodnôt rozsahu spoľahlivosti podľa prílohy č. 4 V. časti bodu 9. Denné priemery sa posudzujú na základe týchto validovaných priemerných hodnôt.
 (3) Pri poruche alebo údržbe kontinuálneho meracieho systému sa na zistenie platného denného priemeru môže nezapočítať maximálne päť polhodinových priemerov v niektorom dni. Z hodnôt použitých pre ročné hodnotenie môže byť z dôvodu poruchy alebo údržby kontinuálneho meracieho systému vylúčených najviac desať denných priemerov.
 (4) Podmienky dodržania emisných limitov podľa odsekov 1 až 3 platia pre spaľovne odpadov a zariadenia na spoluspaľovanie odpadov,5a) na ktoré sa začne konanie o vydanie súhlasu na povolenie stavby alebo jej zmeny, zmeny technologických zariadení alebo zmeny ich využívania5b) po 31. decembri 2001; pre ostatné spaľovne odpadov a zariadenia na spoluspaľovanie odpadov platia od 1. januára 2007.
 (1) Na jestvujúce zdroje znečisťovania, ktoré majú emisné limity určené rozhodnutím orgánu ochrany ovzdušia,6) sa vzťahujú ustanovenia tohto nariadenia o emisných limitoch jestvujúcich zdrojov znečisťovania až po uplynutí lehôt určených pre emisné limity uvedeným rozhodnutím.
 (2) Zmeny v kategorizácii zdrojov znečisťovania a v emisných limitoch pre znečisťujúce látky ustanovené týmto nariadením pre jestvujúce zdroje, ktoré sa dotýkajú právoplatných rozhodnutí a súhlasov orgánov ochrany ovzdušia, zohľadnia príslušné orgány ochrany ovzdušia v nových konaniach začatých z vlastného podnetu a vydajú nové rozhodnutia a súhlasy.
 (3) Na jestvujúce zdroje znečisťovania, ktoré sa v rámci zmien v kategorizácii zdrojov znečisťovania stávajú z veľkých zdrojov alebo zo stredných zdrojov znečisťovania malými zdrojmi znečisťovania, sa vzťahuje táto zmena v kategorizácii zdrojov znečisťovania od 1. januára 1997. Ak sa v pochybnostiach preukážu dôvody na zmenu v kategorizácii zdrojov znečisťovania až po uvedenom termíne, o tejto zmene rozhodne príslušný orgán ochrany ovzdušia.7) Platnosť zmeny v kategorizácii zdroja znečisťovania sa určí vždy k 1. januáru roka nasledujúceho po roku, v ktorom bolo vydané rozhodnutie o zmene.
 (4) Na nové zdroje znečisťovania sa vzťahujú ustanovenia tohto nariadenia od 1. apríla 1998.
 (1) Zmeny v kategorizácii zdrojov znečisťovania upravené prílohou č. 2 platia od 1. januára 2001. Ak sa v pochybnostiach preukážu dôvody na zmenu kategorizácie zdroja znečisťovania po uvedenom termíne, o tejto zmene rozhodne príslušný orgán ochrany ovzdušia.6) Platnosť zmeny kategorizácie zdroja znečisťovania určí vždy k 1. januáru roka nasledujúceho po roku, v ktorom rozhodnutie vydá.
 (2) Ak sa v dôsledku zmien v kategorizácii zdrojov znečisťovania podľa odseku 1, zmien príkonových hraníc zariadení zdrojov palivovo-energetického priemyslu upravených v prílohe č. 4 I. časti, alebo rozšírením zoznamu znečisťujúcich látok v prílohe č. 1 uplatňujú v mieste vypúšťania limity, ktoré sa do vykonania uvedených zmien neuplatňovali, alebo sa uplatňujú prísnejšie emisné limity, platia tieto limity od 1. januára 2005, pre zariadenia na spaľovanie palív od 1. januára 2010, ak v prílohe č. 4 nie je ustanovené inak.
 (3) Ak sa v dôsledku zmien v kategorizácii zdrojov znečisťovania podľa odseku 1 zaradí stredný zdroj znečisťovania alebo malý zdroj znečisťovania medzi veľké zdroje znečisťovania, ich prevádzkovatelia vypracujú a predložia súbory technicko-prevádzkových parametrov a technicko-organizačných opatrení7) príslušnému orgánu ochrany ovzdušia8) do 31. decembra 2001; v prípadoch, ak o tejto zmene kategorizácie rozhodne príslušný orgán ochrany ovzdušia, prevádzkovatelia predložia súbory do konca prvého roka platnosti kategorizácie.
 (4) Ak sa v dôsledku zmien v kategorizácii zdrojov znečisťovania podľa odseku 1 alebo zmeny príkonových hraníc zariadení zdrojov palivovo-energetického priemyslu upravených v prílohe č. 4 I. časti preradí zdroj znečisťovania alebo zariadenie medzi zdroje znečisťovania alebo zariadenia, pre ktoré nie je určený emisný limit, a z nich vypúšťané znečisťujúce látky sú zaradené do triedy B,9) zaradenie do triedy B sa zruší 1. januára 2001; ak sa v pochybnostiach o takejto zmene kategorizácie rozhodne po uvedenom termíne, zaradenie do triedy B sa zruší dňom platnosti zmeny kategorizácie.
 (5) Všeobecné podmienky prevádzkovania zdrojov znečisťovania pre nové zdroje znečisťovania ustanovené v prílohe č. 4 v I. časti bodoch 3.1 a 4.5 a v V. časti bode 6.2 platia pre nové zdroje povolené do 31. decembra 2000 od 1. januára 2005.
 (6) Na jestvujúce zdroje znečisťovania sa vzťahujú ustanovenia tohto nariadenia o nových zdrojoch znečisťovania s výnimkou prílohy č. 7 od 1. januára 2005, ak v prílohe č. 4 nie je ustanovené inak.
 1. vyhláška Slovenskej komisie pre životné prostredie č. 407/1992 Zb., ktorou sa upravuje zoznam kategorizácie zdrojov znečisťovania a zoznam znečisťujúcich látok a ich limity a ustanovujú podrobnosti pri určovaní emisných limitov pre jestvujúce zdroje znečisťovania ovzdušia,
 2. opatrenie Federálneho výboru pre životné prostredie z 1. októbra 1991 k zákonu č. 309 z 9. júla 1991 o ochrane ovzdušia pred znečisťujúcimi látkami, uverejnené v čiastke 84/1991 Zb.,
 3. opatrenie Federálneho výboru pre životné prostredie z 23. júna 1992, ktorým sa mení a dopĺňa opatrenie Federálneho výboru pre životné prostredie z 1. októbra 1991 k zákonu č. 309 z 9. júla 1991 o ochrane ovzdušia pred znečisťujúcimi látkami, uverejnené v čiastke 84/1992 Zb.
 A. JESTVUJÚCE ZDROJE ZNEČISŤOVANIA
 I. ZÁKLADNÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY A VYBRANÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY
 dibenzodioxíny
 dibenzofurány uvedené v prílohe č. 4 v V. časti bode 8
 II. OSTATNÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY
 1. Skupina znečisťujúcich látok – látky s karcinogénnym účinkom
 2. Skupina znečisťujúcich látok – tuhé znečisťujúce anorganické látky
 3. Skupina znečisťujúcich látok – plynné anorganické znečisťujúce látky
 4. Skupina znečisťujúcich látok – organické plyny a pary
 B. NOVÉ ZDROJE ZNEČISŤOVANIA
 a) pre nové zdroje sa v 4. skupine 1. podskupine dopĺňa cyklohexylamín a v 2. podskupine cyklohexanón,
 b) do 1. podskupiny sa preraďuje z 2. podskupiny furfural a z 3. podskupiny bifenyl.
 Príloha č. 2 k nariadeniu vlády Slovenskej republiky č. 92/1996 Z. z.
 Ak sa zdroje znečisťovania, druhom technológie zodpovedajúce niektorej v tejto prílohe vymenovanej kategórii zdrojov znečisťovania, pre ktorú nie je určená výrobná kapacita, vyskytujú vo forme malovýroby, sú v tomto prípade kategorizované ako malé zdroje znečisťovania. Toto platí len v prípade, ak sa preukáže, že hmotnostné toky jednotlivých znečisťujúcich látok produkované pri menovitom výkone sú nižšie ako spodná hranica hmotnostných tokov uvedených pre stredné zdroje znečisťovania v bode 6.2.14. Táto zásada sa vzťahuje na jestvujúce zdroje znečisťovania od 1. januára 1997 a na nové zdroje znečisťovania od ich uvedenia do prevádzky; v prípade rozhodnutia orgánu ochrany ovzdušia podľa § 3 ods. 3 zákona o ovzduší vždy od 1. januára roka nasledujúceho po roku, v ktorom rozhodnutie vydá. V tomto prípade sa uplatňujú hmotnostné toky určené pre nové zdroje znečisťovania uvedené v prílohe č. 3.
 I. EMISNÉ LIMITY PRE ZÁKLADNÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY
 1. EMISNÝ LIMIT PRE TUHÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY
 1.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 a) Pri hmotnostnom toku tuhých znečisťujúcich látok menšom ako 0,5 kg.h-1 nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v odpadovom plyne prekročiť hodnotu 150 mg.m-3.
 b) Pri hmotnostnom toku tuhých znečisťujúcich látok 0,5 kg.h-1 a vyššom nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v odpadovom plyne prekročiť hodnotu 50 mg. m-3.
 1.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 a) Pri hmotnostnom toku tuhých znečisťujúcich látok menšom ako 2,5 kg.h-1 nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v odpadovom plyne prekročiť hodnotu 200 mg.m-3.
 b) Pri hmotnostnom toku tuhých znečisťujúcich látok 2,5 kg.h-1 a vyššom nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v odpadovom plyne prekročiť hodnotu 150 mg. m-3.
 2. EMISNÝ LIMIT PRE OXIDY SÍRY
 2.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 2.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 3. EMISNÝ LIMIT PRE OXIDY DUSÍKA
 3.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 3.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 II. EMISNÉ LIMITY PRE OSTATNÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY
 1. EMISNÉ LIMITY PRE ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY S KARCINOGÉNNYM ÚČINKOM (1. skupina)
 1.1 Emisné limity pre 1. podskupinu karcinogénnych látok
 Pri hmotnostnom toku vyššom ako 0,5 g.h-1 nesmie suma koncentrácií látok 1. podskupiny v odpadovom plyne prekročiť hodnotu 0,1 mg.m-3.
 1.2 Emisné limity pre 2. podskupinu karcinogénnych látok
 1.2.1 Emisné limity pre nové zdroje znečisťovania
 Pri hmotnostnom toku vyššom ako 5 g.h_1 nesmie prekročiť suma koncentrácií látok 2. podskupiny v odpadovom plyne hodnotu 1 mg.m-3.
 1.2.2 Emisné limity pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 Pri hmotnostnom toku vyššom ako 10 g.h_1 nesmie prekročiť suma koncentrácií látok 2. podskupiny v odpadovom plyne hodnotu 2 mg.m-3.
 1.3 Emisné limity pre 3. podskupinu karcinogénnych látok
 1.3.1 Emisné limity pre nové zdroje znečisťovania
 1.3.2 Emisné limity pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 2. EMISNÉ LIMITY PRE TUHÉ ZNEČISŤUJÚCE ANORGANICKÉ LÁTKY A VŠEOBECNÉ PODMIENKY PREVÁDZKOVANIA ZDROJOV ZNEČISŤOVANIA OVZDUŠIA EMITUJÚCICH TUHÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY (2. skupina)
 2.1 Emisné limity pre 1. podskupinu tuhých znečisťujúcich látok
 2.2 Emisné limity pre 2. podskupinu tuhých znečisťujúcich látok
 2.2.1 Emisné limity pre nové zdroje znečisťovania
 2.2.2 Emisné limity pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 2.3 Emisné limity pre 3. podskupinu tuhých znečisťujúcich látok
 2.3.1 Emisné limity pre nové zdroje znečisťovania
 2.3.2 Emisné limity pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 2.4 Všeobecné podmienky prevádzkovania zdrojov znečisťovania ovzdušia emitujúcich tuhé znečisťujúce látky – nové zdroje znečisťovania
 3. EMISNÉ LIMITY PRE PLYNNÉ ANORGANICKÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY (3. skupina)
 3.1 Emisné limity pre 1. podskupinu plynných anorganických znečisťujúcich látok
 3.2 Emisný limit pre 2. podskupinu plynných anorganických znečisťujúcich látok
 3.2.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 3.2.2 Emisné limity pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 3.3 Emisné limity pre 3. podskupinu plynných anorganických znečisťujúcich látok
 3.3.1 Emisné limity pre nové zdroje znečisťovania
 3.3.2 Emisné limity pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 4. EMISNÉ LIMITY PRE ORGANICKÉ PLYNY A PARY A VŠEOBECNÉ PODMIENKY PREVÁDZKOVANIA ZDROJOV ZNEČISŤOVANIA OVZDUŠIA EMITUJÚCICH ORGANICKÉ PLYNY A PARY (4. skupina )
 4.1 Emisné limity pre 1. podskupinu organických plynov a pár
 4.2 Emisné limity pre 2. podskupinu organických plynov a pár
 4.3 Emisné limity pre 3. podskupinu organických plynov a pár
 4.4 Emisný limit pri súčasnom výskyte znečisťujúcich látok viacerých podskupín v odpadovom plyne
 4.5 Emisný limit pre organické znečisťujúce látky ustanovený ako celkový organický uhlík
 4.6 Všeobecné podmienky prevádzkovania zdrojov znečisťovania ovzdušia emitujúcich organické plyny a pary – nové zdroje znečisťovania
 a) Pri skladovaní kvapalných organických látok s tlakom pár väčším ako 1,32 kPa (13 mbar) pri teplote 20 oC do 76 kPa pri pracovnej teplote je potrebné
 b) Pri prečerpávaní organických kvapalín uvedených v bode a), ako napr. pri stáčaní z automobilových alebo železničných cisterien, pri plnení cisterien zo skladových nádrží alebo pri inom prečerpávaní je potrebné použiť zvláštne opatrenia, ako recirkuláciu plynnej fázy, vedenie vytlačovaných plynov na zneškodňovacie zariadenie, alebo iné obdobne účinné opatrenia.
 c) Dýchanie nádrží eliminovať na čo najmenšiu mieru, napr. znížením teplotných výkyvov obsahu nádrže jej vhodnou izoláciou alebo reflexným náterom.
 d) Pri prečerpávaní kvapalín I. a II. triedy horľavosti s teplotou varu do 200 oC je potrebné používať čerpadlá s účinnými tesniacimi systémami, ktoré majú nízke straty, ako napr. čerpadlá s mechanickými upchávkami.
 e) Osobitne účinné opatrenia na zamedzenie úniku plynov a pár do ovzdušia je potrebné vykonať v prípade manipulácie (čerpanie, komprimovanie, doprava potrubím, uskladňovanie) s kvapalnými organickými látkami, ktoré obsahujú viac ako 10 mg. kg-1 látok 1. podskupiny 1. skupiny a viac ako 5 % látok 2. a 3. podskupiny 1. skupiny a 1. podskupiny 4. skupiny, ako:
 4.7 Všeobecné podmienky prevádzkovania zdrojov znečisťovania ovzdušia pachovými látkami pre nové zdroje znečisťovania
 I. PALIVOVO-ENERGETICKÝ PRIEMYSEL
 1. TECHNOLOGICKÉ CELKY OBSAHUJÚCE STACIONÁRNE ZARIADENIA NA SPAĽOVANIE PALÍV (TEPLÁRNE, ELEKTRÁRNE, VÝHREVNE A ZARIADENIA NA PROCESNÉ SPAĽOVANIE) SO SÚHRNNÝM TEPELNÝM PRÍKONOM 0,3 MW A VÄČŠÍM
 a) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom 500 MW a vyšším nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v spalinách prekročiť hodnotu 50 mg.m-3.
 b) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom 50 MW a vyšším až do 500 MW nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v spalinách prekročiť hodnotu 100 mg.m-3.
 c) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom vyšším ako 2,5 MW až do 50 MW nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v spalinách prekročiť hodnotu 150 mg.m-3.
 d) Odchylne od určenia v písmene c) pri zariadeniach na fluidné spaľovanie tuhých palív s cirkulujúcou alebo pretlakovou fluidnou vrstvou s menovitým tepelným príkonom vyšším ako 2,5 MW do 500 MW nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v spalinách prekročiť hodnotu 100 mg.m-3.
 e) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom 0,3 MW a vyšším až do 2,5 MW vrátane nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v spalinách prekročiť hodnotu 250 mg.m-3.
 a) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom 62 MW a vyšším nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v spalinách prekročiť hodnotu 100 mg.m-3.
 b) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom vyšším ako 2,5 MW do 62 MW nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v spalinách prekročiť hodnotu 150 mg.m-3.
 c) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom 0,3 MW a vyšším až do 2,5 MW vrátane sa emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky neurčuje a neplatia ani všeobecne platné emisné limity.
 d) Odchylne od určenia v písmene b) pri zariadeniach na fluidné spaľovanie tuhých palív s cirkulujúcou alebo s pretlakovou fluidnou vrstvou s menovitým tepelným príkonom vyšším ako 2,5 MW nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v spalinách prekročiť hodnotu 100 mg.m-3.
 a) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom 500 MW a vyšším nesmie koncentrácia oxidov síry vyjadrená ako oxid siričitý v spalinách prekročiť hodnotu 400 mg.m-3. Ak pre vysoký obsah síry v domácom palive nemožno dosiahnuť túto hodnotu, nesmie byť emisný stupeň oxidov síry vyšší ako 10 %.
 b) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom 175 MW a vyšším až do 500 MW nesmie koncentrácia oxidov síry vyjadrená ako oxid siričitý v spalinách prekročiť hodnotu vypočítanú podľa vzťahu
 c) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom 50 MW a vyšším až do 175 MW nesmie koncentrácia oxidov síry vyjadrená ako oxid siričitý v spalinách prekročiť hodnotu 1700 mg.m-3.
 d) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom 0,3 MW a vyšším až do 50 MW pri hmotnostnom toku vyššom ako 10 kg.h-1 nesmie koncentrácia oxidov síry vyjadrená ako oxid siričitý v spalinách prekročiť hodnotu 2 500 mg.m-3.
 e) Odchylne od ustanovení v písmenách a) až d) pri zariadeniach na fluidné spaľovanie tuhých palív s cirkulujúcou fluidnou vrstvou alebo pretlakovou fluidnou vrstvou s menovitým tepelným príkonom vyšším ako 2,5 MW nesmie koncentrácia oxidov síry vyjadrená ako oxid siričitý v spalinách prekročiť hodnotu 400 mg.m-3 alebo emisný stupeň nesmie byť vyšší ako 15 %.
 a) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom vyšším ako 375 MW nesmie koncentrácia oxidov síry vyjadrená ako oxid siričitý v spalinách prekročiť hodnotu 500 mg.m-3. Ak nemožno túto hodnotu dosiahnuť bez odsírenia spalín, nesmie byť emisný stupeň oxidov síry vyšší ako 15 %.
 b) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom 62 MW a vyšším až do 375 MW vrátane nesmie koncentrácia oxidov síry vyjadrená ako oxid siričitý v spalinách prekročiť hodnotu 1 700 mg.m-3. Ak pre vysoký obsah síry v domácom palive nemožno dosiahnuť túto hodnotu bez odsírenia, nesmie byť emisný stupeň oxidov síry vyšší ako 60 %. V takom prípade koncentrácia oxidov síry vyjadrená ako oxid siričitý v spalinách nesmie zároveň prekročiť hodnotu 2 500 mg.m-3.
 c) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom vyšším ako 7 MW až do 62 MW nesmie koncentrácia oxidov síry vyjadrená ako oxid siričitý v spalinách prekročiť hodnotu 2 500 mg.m-3.
 d) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom 0,3 MW a vyšším až do 7 MW vrátane pri hmotnostnom toku oxidu siričitého vyššom ako 20 kg.h-1 nesmie koncentrácia oxidov síry vyjadrená ako oxid siričitý v spalinách prekročiť hodnotu 2 500 mg.m-3.
 a) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom vyšším ako 62 MW nesmie koncentrácia oxidov dusíka vyjadrená ako oxid dusičitý v spalinách prekročiť hodnotu 550 mg.m-3.
 b) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom 0,3 MW a vyšším až do 62 MW vrátane nesmie koncentrácia oxidov dusíka vyjadrená ako oxid dusičitý v spalinách prekročiť hodnotu 650 mg.m-3.
 c) Odchylne od ustanovení v písmenách a) a b) pri spaľovaní tuhých palív vo výtavných kotloch nesmie koncentrácia oxidov dusíka vyjadrená ako oxid dusičitý v spalinách prekročiť hodnotu 1 100 mg.m-3.
 d) Odchylne od ustanovení v písmenách a) a b) pri zariadeniach pre fluidné spaľovanie s cirkulujúcou fluidnou vrstvou alebo pretlakovou fluidnou vrstvou s menovitým tepelným príkonom vyšším ako 2,5 MW nesmie koncentrácia oxidov dusíka vyjadrená ako oxid dusičitý v spalinách prekročiť hodnotu 400 mg.m-3.
 a) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom vyšším ako 7 MW nesmie koncentrácia oxidu uhoľnatého v spalinách prekročiť hodnotu 250 mg.m-3.
 b) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom 0,3 MW a vyšším až do 7 MW vrátane pri hmotnostnom toku väčšom ako 5 kg.h-1 nesmie koncentrácia oxidu uhoľnatého v spalinách prekročiť hodnotu 850 mg.m-3.
 a) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s roštovým kúreniskom všetkých typov s menovitým tepelným príkonom 0,3 MW a vyšším až do 2,5 MW vrátane sa emisný limit pre oxid uhoľnatý neurčuje.
 b) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s roštovým kúreniskom s pohadzovačom s menovitým tepelným príkonom vyšším ako 2,5 MW nesmie koncentrácia oxidu uhoľnatého v spalinách prekročiť hodnotu 1 100 mg.m-3.
 c) V ostatných zariadeniach na spaľovanie tuhých palív, ktoré nie sú uvedené v písmenách a) a b), s menovitým tepelným príkonom 0,3 MW a vyšším až do 7 MW vrátane pri hmotnostnom toku 5 kg.h-1 a väčšom nesmie koncentrácia oxidu uhoľnatého v spalinách prekročiť hodnotu 850 mg.m-3.
 d) V ostatných zariadeniach na spaľovanie tuhých palív, ktoré nie sú uvedené v písmene b), s menovitým tepelným príkonom vyšším ako 7 MW, nesmie koncentrácia oxidu uhoľnatého v odpadových plynoch prekročiť hodnotu 250 mg.m-3.
 a) pri zariadeniach s menovitým tepelným príkonom 0,3 MW a vyšším do 1 MW vrátane 100 mg.m-3,
 b) pri zariadeniach s menovitým tepelným príkonom viac ako 1 MW 50 mg.m-3.
 a) Pri zariadeniach na spaľovanie kvapalných palív s menovitým tepelným príkonom 50 MW a vyšším nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v spalinách prekročiť hodnotu 50 mg.m-3.
 b) Pri zariadeniach na spaľovanie kvapalných palív s menovitým tepelným príkonom 0,3 MW a vyšším až do 50 MW nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v spalinách prekročiť hodnotu 100 mg.m-3.
 c) Ak sa emisné limity pre tuhé znečisťujúce látky uvedené v písmenách a) a b) dosahujú bez odlučovania, všeobecne platné emisné limity pre druhú skupinu znečisťujúcich látok (príloha č. 3 časť II. bod 2) sa neuplatňujú.
 a) Pri zariadeniach na spaľovanie kvapalných palív s menovitým tepelným príkonom 500 MW a vyšším nesmie koncentrácia oxidov síry vyjadrená ako oxid siričitý v spalinách prekročiť hodnotu 400 mg.m-3. Ak pre vysoký obsah síry v domácom palive nemožno dosiahnuť túto hodnotu, nesmie byť emisný stupeň oxidov síry vyšší ako 10 %.
 b) Pri zariadeniach na spaľovanie kvapalných palív s menovitým tepelným príkonom 300 MW a vyšším až do 500 MW nesmie koncentrácia oxidov síry vyjadrená ako oxid siričitý v spalinách prekročiť hodnotu vypočítanú podľa vzťahu
 c) Pri zariadeniach na spaľovanie kvapalných palív s menovitým tepelným príkonom vyšším ako 7 MW až do 300 MW nesmie koncentrácia oxidov síry vyjadrená ako oxid siričitý v spalinách prekročiť hodnotu 1 700 mg.m-3.
 a) Pri zariadeniach na spaľovanie kvapalných palív s menovitým tepelným príkonom vyšším ako 350 MW nesmie koncentrácia oxidov síry vyjadrená ako oxid siričitý v odpadových plynoch prekročiť hodnotu 500 mg.m-3. Ak nemožno túto hodnotu dosiahnuť bez odsírenia, nesmie byť emisný stupeň oxidov síry vyšší ako 15 %.
 b) Pri zariadeniach na spaľovanie kvapalných palív s menovitým tepelným príkonom vyšším ako 7 MW až do 350 MW vrátane nesmie koncentrácia oxidov síry vyjadrená ako oxid siričitý v spalinách prekročiť hodnotu 1 700 mg.m-3.
 a) Pri zariadeniach na spaľovanie kvapalných palív s menovitým tepelným príkonom vyšším ako 7 MW nesmie koncentrácia oxidu dusíka vyjadrená ako oxid dusičitý v spalinách prekročiť hodnotu 450 mg.m-3.
 b) Pri zariadeniach na spaľovanie kvapalných palív s menovitým tepelným príkonom 0,3 MW a vyšším až do 7 MW vrátane nesmie koncentrácia oxidov dusíka vyjadrená ako oxid dusičitý v spalinách prekročiť hodnotu 500 mg.m-3.
 a) pri spaľovaní priemyselných plynov z rafinérií hodnotu 100 mg.m-3,
 b) pri spaľovaní nízkovýhrevných priemyselných plynov (napr. vysokopecný plyn, koksárenský plyn, kalový plyn) a ich zmesí hodnotu 800 mg.m-3,
 c) pri spaľovaní skvapalneného plynu hodnotu 5 mg.m-3,
 d) pri spaľovaní ostatných plynov hodnotu 35 mg.m-3.
 a) Pri zariadeniach na spaľovanie plynných palív s menovitým tepelným príkonom 0,3 MW a vyšším nesmie koncentrácia oxidov dusíka vyjadrená ako oxid dusičitý v spalinách prekročiť hodnotu 200 mg.m-3.
 b) Odchylne od ustanovenia v písmene a) pri spaľovaní skvapalnených uhľovodíkových plynov nesmie koncentrácia oxidov dusíka vyjadrená ako oxid dusičitý v spalinách prekročiť hodnotu 300 mg.m-3.
 a) Pri spaľovaní viacerých druhov palív súčasne v jednom spaľovacom zariadení sa emisný limit určí ako modifikovaný vážený priemer emisných limitov používaných palív podľa vzťahu
 b) ak podiel tepelného príkonu jedného paliva je 70 % a viac, platí emisný limit podľa tohto paliva.
 2. PLYNOVÉ TURBÍNY
 a) pri objeme spalín 60 000 m3.h-1 a väčšom (menovitý tepelný príkon 20 MW a vyšší) pri nábehu vyššia ako tretí stupeň podľa Bacharachovej stupnice a pri trvalej prevádzke vyššia ako druhý stupeň podľa Bacharachovej stupnice,
 b) pri objeme spalín do 60 000 m3.h-1 (menovitý tepelný príkon do 20 MW) pri všetkých stavoch prevádzky vyššia ako štvrtý stupeň podľa Bacharachovej stupnice.
 a) pri objeme spalín 60 000 m3.h-1 a väčšom (menovitý tepelný príkon 20 MW a vyšší) 300 mg.m-3,
 b) pri objeme spalín do 60 000 m3.h-1 (menovitý tepelný príkon do 20 MW) 350 mg.m-3,
 c) emisné limity podľa písmen a) a b) platia pre jednotlivé plynové turbíny s mechanickou účinnosťou do 30 % vrátane. Pre plynové turbíny s účinnosťou viac ako 30 % sa emisný limit koriguje vynásobením hodnotou podielu ŋ/30, kde ŋ je skutočná účinnosť v %.
 3. ZARIADENIA NA SUŠENIE ALEBO NA INÉ TEPELNÉ ÚPRAVY, PRI KTORÝCH DOCHÁDZA K PRIAMEMU STYKU SPALÍN ALEBO PLAMEŇA S OHRIEVANÝM MÉDIOM
 4. STACIONÁRNE PIESTOVÉ SPAĽOVACIE MOTORY – NOVÉ ZDROJE ZNEČISŤOVANIA
 a) pri vznetových motoroch s menovitým tepelným príkonom
 b) pri ostatných motoroch
 V stacionárnych spaľovacích motoroch možno spaľovať len plynné palivá a kvapalné palivá s obsahom síry najviac 0,2 % hm.
 5. VÝROBA KOKSU
 5.1 Vykurovanie koksárenských batérií
 5.1.1 Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
 5.1.2 Emisný limit pre oxidy dusíka
 5.1.3 Obmedzenie obsahu sulfánu (sírovodíka) vo vykurovacom plyne
 5.2 Príprava koksárenskej vsádzky
 5.2.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje
 5.2.2 Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
 5.2.2.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 5.2.2.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 5.3 Plnenie koksovacích komôr
 5.3.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
 5.3.2 Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
 5.4 Vytlačovanie koksu
 5.4.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
 5.4.2 Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
 5.5 Chladenie koksu
 5.5.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
 5.5.2 Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky pre nové zdroje znečisťovania
 5.5.3 Všeobecné podmienky prevádzkovania a emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 Všeobecné podmienky prevádzkovania a emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky podľa bodov 5.5.1 a 5.5.2 sa vzťahujú na jestvujúce zdroje s účinnosťou od 1. 1. 2015.
 5.6 Triediarne koksu
 5.6.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
 5.6.2 Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
 5.6.2.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 5.6.2.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 5.7 Chemické prevádzky koksární
 5.7.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
 a) Zariadenia chemických prevádzok musia byť zabezpečené proti únikom prchavých látok do ovzdušia.
 b) Závadné vody z priameho chladenia plynu nesmú byť v priamom styku s ovzduším.
 c) Koksárenský plyn na výstupe z chemických prevádzok môže obsahovať max. 500 mg.m-3 sulfánu (sírovodíka).
 d) Koksárenský plyn sa nesmie priamo vypúšťať do ovzdušia.
 II. VÝROBA A SPRACOVANIE KOVOV
 1. ÚPRAVA ŽELEZNEJ RUDY
 1.1 Príprava vsádzky pre aglomeráciu
 1.1.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
 1.1.2 Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
 1.1.2.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 1.1.2.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 1.2 Aglomerácia
 1.2.1 Emisné limity pre jednotlivé znečisťujúce látky
 1.3 Magnetizačné praženie rúd a ich peletizácia v rotačných peciach
 1.3.1 Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
 1.3.2 Emisný limit pre oxidy síry
 1.3.2.1 Emisný limit pre nové zdroje
 1.3.2.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje
 1.4 Chladenie, drvenie, triedenie a manipulácia s pražencom
 1.4.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
 1.4.2 Emisné limity pre tuhé znečisťujúce látky
 a) Koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v odpadových plynoch z drvenia, triedenia a manipulácie so vsádzkou nesmie prekročiť hodnotu 50 mg.m-3.
 b) Koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v odpadových plynoch z chladenia nesmie prekročiť hodnotu 100 mg.m-3.
 2. VÝROBA SUROVÉHO ŽELEZA, VYSOKÉ PECE
 2.1 Doprava a manipulácia s vysokopecnou vsádzkou
 2.1.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
 2.1.2 Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
 2.1.2.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 2.1.2.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 2.2 Odlievanie
 2.2.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
 2.2.2 Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
 2.3 Ohrievače vetra
 a) Koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v odpadovom plyne nesmie prekročiť hodnotu 100 mg.m-3.
 b) Koncentrácia oxidu uhoľnatého v odpadovom plyne nesmie prekročiť hodnotu 6 000 mg.m-3.
 Emisné limity platia pre obsah kyslíka v odpadových plynoch 7 % obj.
 3. VÝROBA OCELE
 3.1 Kyslíkové konvertory
 3.1.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
 a) Emisie tuhých znečisťujúcich látok zo všetkých zariadení a miest vzniku sa musia podľa technických možností s prihliadnutím na primeranosť výdavkov obmedziť (napr. odsávaním, odprašovaním, hermetizáciou zariadenia).
 b) Konvertorový plyn je potrebné zachytávať na ďalšie využitie.
 3.1.2 Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
 3.1.2.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 a) v odpadových plynoch z konvertora 50 mg.m-3,
 b) v odpadových plynoch z odsávania z dopravy a manipulácie so vsádzkou 50 mg.m-3.
 3.1.2.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 b) v odpadových plynoch z odsávania z dopravy a manipulácie so vsádzkou 100 mg.m-3.
 3.1.2.3 Podmienka platnosti emisných limitov pre nové zdroje znečisťovania
 Ak sa odvádzajú vyčistené odpadové plyny na koncové spaľovanie, platia emisné limity pre tuhé znečisťujúce látky pred spaľovaním.
 3.2 Elektrické oblúkové pece, indukčné pece a vákuovacie zariadenia
 3.2.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
 b) Pri delení ťažkého kovového odpadu pre vsádzku rezaním kyslíkom je potrebné podľa technických možností s prihliadnutím na primeranosť výdavkov zabezpečiť odsávanie a odprášenie odpadových plynov.
 3.2.2 Emisné limity pre jednotlivé znečisťujúce látky v odpadových plynoch z pecí
 a) Koncentrácia znečisťujúcich látok v spalinách z pecí s hmotnosťou vsádzky do 20 t nesmie prekročiť hodnotu
 b) Koncentrácia znečisťujúcich látok v spalinách z pecí s hmotnosťou vsádzky 20 t a vyššou nesmie prekročiť hodnotu
 3.2.3 Emisný limit z odsávania z dopravy a manipulácie
 3.2.3.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 3.2.3.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 3.2.3.3 Podmienka platnosti emisných limitov pre nové zdroje znečisťovania
 4. ZLIEVÁRENSKÉ TECHNOLÓGIE
 4.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
 b) Pri výrobe jadier a foriem je potrebné vznikajúce organické znečisťujúce látky odsávať a zachytávať.
 5. VÝROBA LIATINY – KUPLOVÉ PECE
 5.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
 5.2 Emisné limity pre jednotlivé znečisťujúce látky z kuplových pecí
 a) Koncentrácia znečisťujúcich látok v spalinách z pecí s taviacim výkonom do 10 t.h-1 nesmie prekročiť hodnotu pre
 b) Koncentrácia znečisťujúcich látok v spalinách z pecí s taviacim výkonom 10 t.h-1 a vyšším nesmie prekročiť hodnotu pre
 5.3 Emisný limit z odsávania z dopravy a manipulácie
 5.3.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 5.3.2. Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 5.3.3 Podmienka platnosti emisných limitov pre nové zdroje znečisťovania
 6. HUTNÍCKA DRUHOVÝROBA (napr. valcovne, drôtovne, kováčovne a iná tepelná úprava)
 6.1 Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
 6.1.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 6.1.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 6.2 Emisný limit pre oxidy síry
 6.3 Emisný limit pre oxidy dusíka
 a) bez predhrievača vzduchu nesmie prekročiť hodnotu 400 mg.m-3,
 b) s predhrievačom vzduchu nesmie prekročiť hodnotu 800 mg.m-3.
 6.4 Podmienky dodržania emisného limitu
 6.5 Emisný limit pre zinok
 7. VÝROBA A SPRACÚVANIE NEŽELEZNÝCH KOVOV A FEROZLIATIN
 7.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje
 7.2 Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
 7.2.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 a) Koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v spalinách z pecných agregátov nesmie prekročiť hodnotu 50 mg.m-3.
 b) Koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v odpadových plynoch z odsávania z dopravy, manipulácie so vsádzkou a z ostatných zariadení nesmie prekročiť hodnotu 50 mg.m-3.
 7.2.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 b) Koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v odpadových plynoch z odsávania z dopravy, manipulácie so vsádzkou a z ostatných zariadení nesmie prekročiť hodnotu 100 mg.m-3.
 7.3 Emisný limit pre oxidy síry pri výrobe medi
 7.3.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 7.3.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 7.4 Spoločné ustanovenie
 8. VÝROBA ORTUTI NA BÁZE TETRAEDRITOVÝCH KONCENTRÁTOV
 8.1 Emisné limity pre jednotlivé znečisťujúce látky
 a) Koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v odpadovom plyne nesmie prekročiť hodnotu 50 mg.m-3.
 b) Koncentrácia kovov nesmie prekročiť hodnotu pre
 ba) arzén a jeho zlúčeniny vyjadrené ako As 4 mg.m-3,
 bb) ortuť a jej zlúčeniny vyjadrené ako Hg 7 mg.m-3,
 bc) antimón a meď a ich zlúčeniny vyjadrené ako suma Sb+Cu 19 mg.m-3.
 9. VÝROBA HLINÍKA
 9.1 Elektrolýza
 9.1.1 Emisné limity pre jednotlivé znečisťujúce látky
 a) Koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v plyne odsávanom z elektrolyzérov nesmie prekročiť hodnotu 30 mg.m-3.
 b) Celkové emisie tuhých znečisťujúcich látok vrátane odsávania výrobných priestorov elektrolýzy nesmú prekročiť v dennom priemere hodnotu 5 kg na tonu hliníka.
 c) Koncentrácia zlúčenín fluóru vyjadrená ako fluorovodík v plyne odsávanom z elektrolyzérov nesmie prekročiť hodnotu 2 mg.m-3 a emisie zlúčenín fluóru vyjadrené ako fluorovodík nesmú prekročiť v dennom priemere hodnotu 0,5 kg na tonu hliníka.
 d) Koncentrácia zlúčenín fluóru vyjadrená ako fluorovodík v odpadových plynoch z odsávania výrobných priestorov elektrolýzy nesmie prekročiť hodnotu 1 mg.m-3 a ich emisia nesmie prekročiť v dennom priemere hodnotu 0,5 kg na tonu hliníka.
 9.2 Výroba oxidu hlinitého a uhlíkatých elektród
 9.2.1 Emisné limity pre jednotlivé znečisťujúce látky
 a) Pri všetkých operáciách, kde vznikajú tuhé emisie, nesmie prekročiť ich koncentrácia v odpadovom plyne hodnotu 50 mg.m-3..
 b) Koncentrácia oxidov síry vyjadrená ako oxid siričitý v spalinách nesmie prekročiť hodnotu 400 mg.m-3.
 c) Koncentrácia oxidov dusíka vyjadrená ako oxid dusičitý v spalinách z rotačných pecí
 ca) s využitím tepla spalín nesmie prekročiť hodnotu 1 300 mg.m-3,
 cb) bez využitia tepla spalín nesmie prekročiť hodnotu 1 800 mg.m-3.
 III. VÝROBA NEKOVOVÝCH MINERÁLNYCH PRODUKTOV
 1.1 Podmienky určenia emisných limitov pre nové zdroje znečisťovania
 1.2 Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
 a) Pri všetkých operáciách, kde vznikajú tuhé znečisťujúce látky, nesmie prekročiť ich koncentrácia v odpadovom plyne hodnotu 50 mg.m-3.
 b) Celkové emisie tuhých znečisťujúcich látok nesmú prekročiť hodnotu 1,5 kg na tonu vypáleného slinku v mesačnom priemere.
 1.3 Emisný limit pre oxidy síry
 1.4 Emisný limit pre oxidy dusíka
 1.4.1 Emisný limit pre nové zdroje
 a) pri rotačných peciach s disperzným predhrievačom suroviny a využitím tepla spalín 1 300 mg.m-3,
 b) pri ostatných peciach 1 500 mg.m-3.
 1.4.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 a) z rotačných pecí pri využití tepla spalín 1 300 mg.m-3,
 b) z rotačných pecí bez využitia tepla spalín 1 800 mg.m-3,
 c) zo šachtových pecí 1 500 mg.m-3.
 2.1 Podmienky určenia emisných limitov pre nové zdroje znečisťovania
 2.2.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 a) Pri všetkých operáciách, kde vznikajú tuhé znečisťujúce látky s výnimkou hydrátora vápna, nesmie prekročiť ich koncentrácia v odpadových plynoch hodnotu 50 mg.m-3.
 b) Celkové emisie tuhých znečisťujúcich látok nesmú prekročiť hodnotu 1,5 kg na tonu vypáleného vápna v mesačnom priemere.
 2.2.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 2.3 Emisný limit pre oxidy dusíka
 2.3.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 a) pri rotačných peciach 1 800 mg.m-3,
 3. OBAĽOVNE BITÚMENOVÝCH ZMESÍ A MIEŠIARNE BITÚMENOV
 3.1 Podmienky určenia emisného limitu pre nové zdroje znečisťovania
 3.2 Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
 3.3 Všeobecné podmienky prevádzkovania – obmedzenie obsahu síry v palive pre nové zdroje znečisťovania
 4. VÝROBA MAGNEZITU
 4.1 Podmienky určenia emisných limitov pre nové zdroje znečisťovania
 4.2.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 a) Pri všetkých operáciách, kde vznikajú emisie tuhých znečisťujúcich látok, nesmie prekročiť ich koncentrácia v odpadovom plyne hodnotu 50 mg.m-3.
 b) Celkové emisie tuhých znečisťujúcich látok nesmú prekročiť hodnotu 1,5 kg na tonu vypáleného magnezitu v mesačnom priemere.
 4.2.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 4.3 Emisný limit pre oxidy síry
 4.4 Emisný limit pre oxidy dusíka
 4.4.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 4.4.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 5. VÝROBA SKLA A SKLÁRSKYCH VÝROBKOV A SKLENENÝCH VLÁKEN
 5.1 Podmienky stanovenia emisných limitov
 5.2 Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
 5.2.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 a) Pri všetkých operáciách, kde vznikajú emisie tuhých znečisťujúcich látok, nesmie prekročiť ich koncentrácia v odpadových plynoch hodnotu 50 mg.m-3.
 b) Súčet koncentrácií tuhých znečisťujúcich látok nesmie prekročiť pre
 ba) arzén
 bb) antimón
 5.2.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 a) Pri všetkých operáciách, kde vznikajú emisie tuhých znečisťujúcich látok, nesmie prekročiť ich koncentrácia v odpadových plynoch hodnotu
 aa) pri hmotnostnom toku nižšom ako
 ab) pri hmotnostnom toku
 5.3 Emisný limit pre oxidy síry
 a) pri palive zemný plyn 500 mg.m-3,
 b) pri palive generátorový plyn 1 750 mg.m-3.
 5.4 Emisný limit pre oxidy dusíka
 a) pre rekuperatívne kontinuálne taviace agregáty 1 600 mg.m-3,
 b) pre regeneratívne kontinuálne taviace agregáty 2 500 mg.m-3,
 c) pre diskontinuálne taviace agregáty 1 100 mg.m-3.
 5.5 Emisný limit pre plynné zlúčeniny fluóru
 5.5.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 5.5.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 5.6 Emisný limit pre plynné zlúčeniny chlóru
 5.6.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 5.6.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 6. VÝROBA MINERÁLNYCH VLÁKEN S ORGANICKÝMI SPÁJADLAMI
 Koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v odpadových plynoch z odsávania z dopravy, manipulácie so vsádzkou a z ostatných zariadení, ktoré emitujú tuhé znečisťujúce látky, nesmie prekročiť hodnotu 50 mg.m-3..
 6.2 Emisné limity pre kuplové pece
 a) v odpadových plynoch z pecí s taviacim výkonom do 10 t.h-1 pre
 b) v odpadových plynoch z pecí s taviacim výkonom 10 t.h-1 a vyšším pre
 6.3 Emisné limity pre tuhé znečisťujúce látky z usadzovania, vytvrdzovania a sušenia minerálnych vláken s organickými spájadlami
 7. OSTATNÉ ZDROJE PRIEMYSLU VÝROBY NEKOVOVÝCH MINERÁLNYCH PRODUKTOV
 7.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
 Odpadové plyny z výroby a spracovania viskózy je potrebné podľa technických možností a primeranosti nákladov odvádzať na zneškodňovanie alebo regeneráciu.
 8. ZARIADENIA NA VYPAĽOVANIE KERAMICKÝCH VÝROBKOV PRI POUŽITÍ HLINY AKO SUROVINY (napr. výroba tehál)
 8.1 Podmienky určenia emisných limitov pre nové zdroje
 8.2 Emisný limit pre oxidy síry
 8.2.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 a) Pri obsahu síry vo vstupných surovinách menej ako 0,12 % nesmie koncentrácia oxidov síry v odpadových plynoch vyjadrená ako oxid siričitý pri hmotnostnom toku 10 kg.h-1 a vyššom prekročiť hodnotu 500 mg.m-3.
 b) Pri obsahu síry vo vstupných surovinách 0,12 % a vyššom nesmie koncentrácia oxidov síry v odpadových plynoch vyjadrená ako oxid siričitý pri hmotnostnom toku 10 kg.h-1 a vyššom prekročiť hodnotu 1 500 mg.m-3.
 8.2.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 1. VÝROBA CHLÓRU
 1.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
 a) Všetky druhy koncových, technologických a iných odpadových plynov obsahujúcich chlór sa musia zaviesť do vhodného zariadenia na odstránenie chlóru.
 b) Z pracovného priestoru elektrolýzy je potrebné zabezpečiť centrálne odsávanie a odvádzanie odpadových plynov.
 1.2 Emisný limit pre chlór
 1.3 Emisný limit pre ortuť
 2. VÝROBA CHLOROVODÍKA A KYSELINY CHLOROVODÍKOVEJ
 2.1 Emisný limit pre chlorovodík
 a) Koncentrácia chlorovodíka v odpadových plynoch odchádzajúcich z čistenia odpadového plynu nesmie prekročiť hodnotu 25 mg.m-3. Súčasne emisie chlorovodíka pri výrobe kyseliny chlorovodíkovej nesmú prekročiť 0,05 kg chlorovodíka na tonu vyrobenej 36 %-nej kyseliny chlorovodíkovej v mesačnom priemere.
 b) Emisné limity uvedené v písmene a) platia pre tieto procesy:
 ba) spaľovanie chloru vo vodíku,
 3. VÝROBA KYSELINY SÍROVEJ
 3.1 Emisný limit pre oxidy síry
 4. VÝROBA AMONIAKU A MOČOVINY
 4.1 Emisný limit pre amoniak
 5. VÝROBA KYSELINY DUSIČNEJ
 5.1 Emisný limit pre oxidy dusíka
 5.2 Emisný limit pre amoniak
 6. VÝROBA SÍRY (CLAUSOV PROCES)
 6.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje
 6.2 Emisný limit pre sulfán
 6.3 Emisný limit pre zlúčeniny síry
 a) Emisný stupeň síry zo zariadení s dennou kapacitou do 10 ton síry vrátane nesmie prekročiť 6 %.
 b) Emisný stupeň síry zo zariadení s dennou kapacitou väčšou ako 10 ton do 20 ton síry vrátane nesmie prekročiť 3 %.
 c) Emisný stupeň síry zo zariadení s dennou kapacitou väčšou ako 20 ton do 50 ton síry vrátane nesmie prekročiť 2 %.
 d) Emisný stupeň síry zo zariadení s dennou kapacitou nad 50 ton síry nesmie prekročiť 1 %.
 7. VÝROBA A SPRACOVANIE VISKÓZY
 a) Odpadové plyny z výroby viskózy, prípravy zvlákňovacieho kúpeľa a podľa technických možností aj z ďalších operácií sa musia odvádzať do zariadenia na zachytávanie alebo na zneškodňovanie odpadových plynov. Pritom je potrebné využiť najlepšie technicky dosiahnuteľné možnosti regenerácie alebo zneškodňovania emitovaných znečisťujúcich látok s prihliadnutím na primeranosť nákladov na zriadenie a prevádzku.
 b) Zvlákňovacie stroje pri kontinuálnom spôsobe zvlákňovania musia byť zakapotované, s odvodom odsávaných odpadových plynov na čistenie.
 c) Pri odvádzaní odpadových vôd s obsahom sulfánu a sírouhlíka je potrebné vykonať podľa technických možností a s prihliadnutím na primeranosť nákladov opatrenia, aby sa obmedzil ich únik do ovzdušia.
 7.2 Emisné limity pre jednotlivé znečisťujúce látky
 a) V odpadovom plyne odchádzajúcom zo zneškodňovania nesmie koncentrácia prekročiť hodnotu pre
 aa) sulfán (sírovodík) 10 mg.m-3,
 ab) sírouhlík 100 mg.m-3.
 b) Celkové emisie vrátane odsávania výrobných priestorov a prídavného odsávania zvlákňovacích strojov nesmú prekročiť hodnotu pre
 ba) sulfán (sírovodík) 50 mg.m-3,
 bb) sírouhlík z výroby striže, textilného hodvábu a fólie 150 mg.m-3,
 bc) sírouhlík z výroby kordového hodvábu 400 mg.m-3.
 7.3. Všeobecné podmienky prevádzkovania pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 8. VÝROBA POLYVINYLCHLORIDU (PVC)
 8.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
 8.2 Emisný limit pre vinylchlorid
 a) Koncentrácia vinylchloridu v odpadovom plyne z čistenia alebo z likvidácie nesmie prekročiť hodnotu 5 mg.m-3.
 b) Na mieste prechodu z uzatvoreného systému na úpravu alebo na sušenie v otvorenom systéme nesmie zvyškový obsah vinylchloridu prekročiť v mesačnom priemere
 ba) v hotovom výrobku 10 mg VC na kg PVC,
 bb) v suspenzii homopolyméru 100 mg VC na kg PVC,
 bc) v suspenzii kopolyméru 400 mg VC na kg kopolyméru,
 bd) v suspenzii mikropolyméru a emulzii polyméru 1 500 mg VC na kg PVC.
 9. RAFINÉRIE ROPY, PETROCHEMICKÉ SPRACOVANIE ROPY A DISTRIBUČNÉ SKLADY RAFINÉRSKYCH A PETROCHEMICKÝCH PRODUKTOV
 9.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
 9.1.1 Skladovanie a prečerpávanie
 a) Pri skladovaní surovín, medziproduktov a produktov s tlakom pár vyšším ako 1,32 kPa (13 mbar) pri teplote 20 oC do 76 kPa pri pracovnej teplote je potrebné
 b) Pri prečerpávaní kvapalín podľa písmena a), ako napr. pri stáčaní z automobilových alebo zo železničných cisterien, pri plnení cisterien zo skladových nádrží alebo pri inom prečerpávaní je potrebné použiť zvláštne opatrenia, ako napr. recirkuláciu plynnej fázy alebo viesť vytlačované plyny do zneškodňovacieho zariadenia. Emisný stupeň uhľovodíkov zo zariadenia na ich zneškodňovanie alebo na spätné získavanie nesmie byť vyšší ako 5 % (účinnosť zariadenia 95 %). Pre benzíny a obdobné ropné produkty s tlakom pár 15,4 kPa a vyšším pri teplote 20 oC (podľa Reida 27,6 kPa a vyšším) nesmie koncentrácia uhľovodíkov z jednotky spätného získavania pár prekročiť 35 g.m-3 .
 c) Opatrenia v písmenách a) a b) na skladovanie a prečerpávanie platia pre každú skladovú nádrž s objemom 1 000 m3 a vyšším alebo pre ročný obrat čerpania 10 000 m3 a viac.
 d) Dýchanie nádrží eliminovať na čo najmenšiu mieru, napr. znížením teplotných výkyvov obsahu nádrže jej vhodnou izoláciou alebo reflexným náterom s celkovou odrazovosťou sálavého tepla 70 %.
 e) Na prečerpávanie používať tesné čerpadlá bez odkvapov, napr. čerpadlá s mechanickou upchávkou.
 f) Pri skladovaní kvapalín, ktoré obsahujú látky 1. podskupiny 1. skupiny z prílohy č. 1 vo väčšom množstve ako 10 mg.kg-1 alebo látky 2. a 3. podskupiny 1. skupiny a látky 1. podskupiny 4. skupiny podľa prílohy č. 1 vo väčšom množstve ako 5 %, je potrebné počítať s nádržami s pevnou strechou s núteným dýchaním a odvádzané plyny a pary zaviesť do zberného systému plynov alebo na spaľovanie, ak očakávané hodnoty emisných tokov prekročia hodnoty uvedené v prílohe č. 3 o všeobecne platných emisných limitoch.
 9.1.2 Armatúry na odľahčenie tlaku a vyprázdňovacie zariadenia
 9.1.3 Odvádzanie odpadových plynov
 9.1.4 Spustenie a odstavenie výroby
 Plyny, ktoré odchádzajú pri spustení a odstavení výroby, je potrebné zaviesť do zberného systému plynov. Ak to nie je možné, je potrebné ich odviesť na poľný horák. Poľný horák musí byť skonštruovaný a nastavený tak, aby bolo zabezpečené bezdymové spaľovanie.
 9.1.5 Sulfán (sírovodík)
 a) Plyny z odsírovacích zariadení alebo z iných zdrojov s obsahom sulfánu väčším ako 0,4 % obj. a pri hmotnostnom toku sulfánu väčšom ako 2 t za deň je potrebné spracovať.
 b) Plyny z vákuotvorných systémov, ktoré obsahujú okrem sulfánu aj zapáchajúce heterocyklické zlúčeniny síry a dusíka, sa môžu spaľovať v technologických peciach. Koncentrácia oxidov síry vyjadrená ako oxid siričitý v odpadových plynoch zo spaľovania nesmie prekročiť hodnotu 800 mg.m-3.
 9.1.6 Chemicky znečistené odpadové vody
 9.1.7 Kontrola úniku pár organických látok
 9.2 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre jestvujúce zdroje:
 a) Ustanovenia bodu 9.1.1. písm. a) až c) platia pre jestvujúce zdroje od 1. 1. 2010.
 b) Ustanovenia bodu 9.1.5. písm. b) platia pre jestvujúce zdroje od 1. 4. 1996.
 9.3 Emisný limit pre jednotlivé znečisťujúce látky a technologické procesy
 9.3.1 Emisný limit pre sulfán (sírovodík)
 9.3.2 Emisný limit pre katalytické štiepenie – pre nové zdroje znečisťovania
 a) pre tuhé znečisťujúce látky 50 mg.m-3,
 b) pre oxidy dusíka vyjadrené ako oxid dusičitý 700 mg.m-3,
 c) pre oxidy síry vyjadrené ako oxid siričitý 1 700 mg.m-3.
 10. ČERPACIE STANICE POHONNÝCH LÁTOK
 10.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje
 10.1.1 Vymedzenie platnosti podmienok prevádzkovania
 Všeobecné podmienky prevádzkovania uvedené v bode 10.1.3 platia pre čerpacie stanice s projektovaným ročným obratom čerpania benzínu 1 000 m3 a viac.
 10.1.2 Plnenie skladových nádrží motorovými benzínmi
 10.1.3 Plnenie palivových nádrží vozidiel benzínmi
 10.2 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre jestvujúce zdroje
 11. VÝROBA CELULÓZY
 11.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
 11.2 Emisné limity pre jednotlivé znečisťujúce látky zo spaľovania lúhov z výroby buničiny
 11.2.1 Sulfitový spôsob a neutrálsulfitový spôsob výroby:
 11.2.2 Sulfátový spôsob výroby:
 11.2.3 Podmienky určenia emisných limitov
 12. VÝROBA PRÍPRAVKOV NA OCHRANU RASTLÍN
 12.1 Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
 12.1.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 12.1.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 13. VÝROBA PRIEMYSELNÝCH HNOJÍV
 13.1 Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
 13.1.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 13.1.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 14. ZARIADENIA NA VÝROBU A SPRACÚVANIE UHLÍKATÝCH MATERIÁLOV
 14.1 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
 14.2 Emisné limity pre tuhé znečisťujúce látky
 14.2.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 14.2.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 14.3 Emisné limity pre plynné organické látky pri výrobe uhlíkatých materiálov vypaľovaním
 14.3.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 14.3.1.1 Miešanie a tvarovanie
 14.3.1.2 Vypaľovanie
 a) koncentrácia organických látok vyjadrená ako celkový organický uhlík v spalinách z komorových a tunelových pecí nesmie prekročiť hodnotu 50 mg.m-3,
 b) koncentrácia organických látok vyjadrená ako celkový organický uhlík v spalinách z kruhových pecí na vypaľovanie grafitových a uhlíkatých elektród nesmie prekročiť hodnotu 200 mg.m-3.
 14.3.1.3 Impregnácia
 14.3.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 V. SPAĽOVANIE A SPOLUSPAĽOVANIE ODPADOV
 a) experimentálne zariadenia používané na výskum, vývoj a testovanie spaľovacích procesov, ak nespaľujú viac ako 50 t/r odpadu,
 b) spaľovacie zariadenia, v ktorých sa nakladá len s týmito odpadmi:
 1. rastlinný odpad z poľnohospodárstva a lesného hospodárstva,
 2. rastlinný odpad z potravinárskeho priemyslu, ak sa teplo zo spaľovania využíva na výrobu energie,
 3. vláknitý drevný odpad z prvotnej výroby celulózy a výroby papiera z celulózy, ak je spoluspaľovaný v mieste vzniku a teplo zo spaľovania sa využíva na výrobu energie,
 4. drevný odpad s výnimkou takých odpadov, ktoré obsahujú halogénované organické látky a ťažké kovy a upravený drevný odpad zo stavieb a demolácií,
 5. korkový odpad,
 6. plynné odpady vypúšťané do ovzdušia,
 7. rádioaktívny odpad,
 8. odpad vznikajúci pri prieskume, ťažbe, úprave a skladovaní nerastných surovín a pri ťažbe a spracovaní kameňa,
 9. mŕtve telá zvierat a ďalší poľnohospodársky odpad, ako fekálie a iné prírodné látky používané v poľnohospodárstve, ktoré nie sú nebezpečné,
 10. odpadové vody okrem kvapalných odpadov,
 11. výbušniny vyradené z dozoru (evidencie),
 12. odpad, ktorý pochádza z prieskumu nálezísk ropy a plynu a ich ťažby, ak sa ťažba zabezpečuje z ťažobných ostrovov, kde sa odpad aj spaľuje.
 a) horľavé kvapalné odpady vrátane odpadových olejov definovaných v osobitnom predpise,1) ak spĺňajú tieto kritériá:
 b) akékoľvek kvapalné odpady, pri ktorých spaľovaní nevznikajú vyššie emisie ako pri spaľovaní plynového oleja podľa osobitného predpisu.3)
 2. VŠEOBECNÉ PODMIENKY PREVÁDZKOVANIA
 a) pri nábehu, keď sa ešte nedosiahla teplota 850 oC, resp. 1 100 oC alebo teplota určená orgánom ochrany ovzdušia v zmysle bodov 2.3.7 a 2.3.8,
 b) pri každom poklese teploty pod 850 oC, resp. 1 100 oC alebo pod teplotu určenú orgánom ochrany ovzdušia v zmysle bodov 2.3.7 a 2.3.8,
 c) v každom prípade, keď kontinuálne meranie zabudované podľa podmienok osobitného predpisu4) ukáže, že v dôsledku poruchy zariadení na čistenie odpadových plynov boli prekročené emisné limity.
 3. PODMIENKY PLATNOSTI EMISNÝCH LIMITOV
 a) teplota 273 K, tlak 101,3 kPa, obsah kyslíka 11 %, suchý plyn,
 b) teplota 273 K, tlak 101,3 kPa, obsah kyslíka 3 %, suchý plyn, ak sa spaľujú výlučne odpadové oleje podľa osobitného predpisu,1)
 c) ak sa odpad spaľuje alebo spoluspaľuje v atmosfére obohatenej kyslíkom, môže orgán ochrany ovzdušia určiť iný obsah referenčného kyslíka, ktorý zodpovedá týmto podmienkam,
 d) pri spoluspaľovaní odpadov sa emisné limity vzťahujú na celkový obsah kyslíka určeného podľa bodu 5.3.1,
 e) ak sa v spaľovni odpadov alebo v zariadení na spoluspaľovanie odpadov spaľujú nebezpečné odpady a na týchto zariadeniach je zabudované a prevádzkované zariadenie na čistenie spalín, výsledky merania emisných hodnôt sa prepočítajú na referenčný kyslík len v tom prípade, ak je skutočná koncentrácia kyslíka meraná v rovnakom intervale (perióde), ako je príslušná znečisťujúca látka spaľovaná, vyššia ako hodnota určeného referenčného kyslíka.
 4. EMISNÉ LIMITY PRE SPAĽOVNE ODPADOV
 Ťažké kovy *
 * Platia všeobecne platné emisné limity podľa prílohy č. 3.Poznámky:1. Do 31. decembra 2004 platí emisný limit pre jestvujúce zdroje pre As, Ni, Cr a Co 2 mg.m-1.2. Referenčný kyslík pre zariadenia s kapacitou 1 t.h-1 a menej je 17 %.3. Pre spaľovne odpadov s kapacitou menej ako 6 t.h-1 platí emisný limit pre oxidy dusíka aj po 31. decembri 2006.
 Poznámky:1. Do 31. decembra 2004 platí emisný limit pre jestvujúce zdroje pre As, Ni, Cr a Co 2 mg.m-1.2. Ak nemožno dosiahnuť uvedený emisný limit pre SO2 bez odsírenia (napr. pri spaľovaní zvláštnych odpadov s vysokým obsahom síry), emisný stupeň oxidov síry nesmie prekročiť hodnotu 10 %.3. Pre spaľovne odpadov s kapacitou menej ako 6 t.h-1 platí po 31. decembri 2006 emisný limit pre oxidy dusíka 400 mg.m-3.
 5. EMISNÉ LIMITY PRE ZARIADENIA NA SPOLUSPAĽOVANIE ODPADOV
 Codpad: Objem odpadových plynov zo zariadenia využívaného (príslušného) procesu vrátane spaľovania povolených a v procese bežne používaných palív (s vylúčením odpadov) pri zohľadnení referenčného kyslíka určeného pre daný proces, resp. zariadenie. V prípade, že pre daný proces alebo zariadenie nie je určený referenčný kyslík, treba vziať za základ skutočný obsah kyslíka v odpadových plynoch bez zriedenia prívodom vzduchu, ktorý pre proces nie je potrebný. Ostatné podmienky určenia emisných limitov (tlak, teplota, suchý plyn) sú určené v bodoch 5.3.2 až 5.3.4.
 Do 1. januára 2008 môže orgán ochrany ovzdušia povoliť výnimku pre NOx pre cementárske pece pracujúce mokrým spôsobom, ktoré spaľujú menej ako 3 t.h-1 odpadu, ak v povolení určená koncentrácia NOx nebude vyššia ako 1 200 mg.m-3.Do 1. januára 2008 môže orgán ochrany ovzdušia povoliť výnimku pre tuhé znečisťujúce látky pre cementárske pece, ktoré spaľujú menej ako 3 t.h-1 odpadu, ak v povolení určená koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok nebude vyššia ako 50 mg.m-3.
 SO2 850 850 až 200 200
 Všeobecne lineárne znižovanie od 100 do 300 MW
 Domáce palivo alebo účinnosť odsírenia ≥ 90 % alebo účinnosť odsírenia ≥ 92 % alebo účinnosť odsírenia ≥ 95 %
 NOx vyjadrené o NO2 400 300 200
 Do 1. januára 2007 neplatí emisný limit pre NOx pre zariadenia, v ktorých sa spoluspaľujú výlučne nebezpečné odpady.Do 1. januára 2008 môže povoliť orgán ochrany ovzdušia výnimku pre NOx a SO2 pre jestvujúce zariadenia na spaľovanie tuhých palív na princípe fluidného spaľovania s príkonom 100 až 300 MW, ak v povolení určená koncentrácia Cproces pre NOx nebude vyššia ako 350 mg.m-3 a pre SO2 nebude vyššia od 850 mg.m-3 do 400 mg.m-3 v lineárnej závislosti od príkonu 100 až 300 MW.
 NOx vyjadrené o NO2 350 300 300
 Znečisťujúca látka <50 MW 50 - 100 MW 100 - 300 MW > 300MW
 SO2 850 850 až 200 lineárne znižovanie od 100 do 300 MW 200
 6. Zvyšky
 7. Mimoriadne prevádzkové stavy
 8. Ekvivalentné faktory pre dibenzodioxíny a dibenzofurány
 9. Interval spoľahlivosti merania emisných hodnôt
 10. Zložky odpadov, ktoré ich robia nebezpečnými
 1. berýlium; zlúčeniny berýlia,
 2. zlúčeniny vanádu,
 3. zlúčeniny 6-mocného chrómu,
 4. zlúčeniny kobaltu,
 5. zlúčeniny niklu,
 6. zlúčeniny medi,
 7. zlúčenina zinku,
 8. arzén; zlúčeniny arzénu,
 9. selén; zlúčeniny selénu,
 10. zlúčenina striebra,
 11. kadmium; zlúčeniny kadmia,
 12. zlúčeniny cínu,
 13. antimón; zlúčeniny antimónu,
 14. telúr; zlúčeniny telúru,
 15. zlúčeniny bária; okrem síranu barnatého,
 16. ortuť; zlúčeniny ortuti,
 17. tálium; zlúčeniny tália,
 18. olovo; zlúčeniny olova,
 19. anorganické sírany (sulfidy),
 20. anorganické zlúčeniny fluóru; vrátane fluoridu vápenatého,
 21. anorganické kyanidy,
 22. alkalické kovy a kovy alkalických zemín: lítium, sodík, draslík, vápnik, horčík nie v chemicky viazanej forme,
 23. kyslé roztoky alebo kyseliny v tuhej forme,
 24. zásadité roztoky alebo zásady v pevnej forme,
 25. azbest (prach a vlákna),
 26. fosfor: zlúčeniny fosforu vrátane minerálnych fosfátov,
 27. karbonyly kovov,
 28. peroxidy,
 29. chlorečnany,
 30. perchloridy,
 31. azidy,
 32. PCB a/alebo PCT,
 33. liečivá a veterinárne prípravky,
 34. biocidy a prostriedky na ochranu rastlín (napr. pesticídy),
 35. infekčné látky,
 36. kreozoty,
 37. izokyanáty, tiokyanáty,
 38. organické kyanidy (napr. nitily),
 39. fenol; zlúčenina fenolu,
 40. halogénované rozpúšťadlá,
 41. organické rozpúšťadlá okrem halogénovaných,
 42. chlórované organické zlúčeniny okrem inertných polymerizovaných materiálov a iných zlúčenín uvedených v tomto bode,
 43. aromatické zlúčeniny; polycyklické a heterocyklické organické zlúčeniny,
 44. alifatické amíny,
 45. aromatické amíny,
 46. étery,
 47. látky explozívneho charakteru,
 48. organické zlúčeniny síry,
 49. všetky kongenéry polychlórovaných dibenzo-furánov,
 50. všetky kongenéry polychlórovaných dibenzo-p-dioxínov,
 51. uhľovodíky a ich zlúčeniny obsahujúce kyslík, dusík alebo síru.
 VI. OSTATNÝ PRIEMYSEL A ZARIADENIA
 1.1 Spracovanie dreva
 a) Pri všetkých technologických operáciách, pri ktorých vznikajú emisie tuhých znečisťujúcich látok, nesmie ich koncentrácia prekročiť hodnotu 50 mg.m-3.
 b) Pri brúsení vo výrobe dýh, preglejok, dosiek a nábytku nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok prekročiť hodnotu 10 mg.m-3.
 1.2 Povrchové úpravy nanášaním látok obsahujúcich organické rozpúšťadlá
 2. LAKOVNE
 2.1 Sériové (strojové) lakovanie automobilových karosérií a iných obdobných predmetov s výnimkou autobusov a nástavieb nákladných automobilov
 2.1.1. Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje
 2.1.2.1 Emisný limit pre nové zdroje
 2.1.2.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje
 2.1.3 Emisný limit pre organické zlúčeniny z celého zariadenia
 a) jednofarebnom lakovaní 60 g.m-2 lakovanej plochy,
 b) metalizačnom a viacfarebnom lakovaní 120 g.m-2 lakovanej plochy.
 2.1.4 Emisný limit organických zlúčenín pre striekacie kabíny (striekacie zóny)
 2.1.5 Emisný limit organických zlúčenín pre sušenie
 2.2 Ostatné zariadenia na lakovanie
 2.2.2.1 Emisný limit pre nové zdroje
 Pri práškovom lakovaní nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok prekročiť hodnotu 15 mg.m-3.
 2.2.2.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje
 2.2.3 Emisný limit organických zlúčenín pre striekacie kabíny (striekacie zóny)
 2.2.4 Emisný limit organických zlúčenín pre sušenie
 2.2.5 Pri použití bezrozpúšťadlových (práškovacích) alebo nízkorozpúšťadlových lakovacích systémov limity organických látok a podmienky prevádzkovania sa určia s prihliadnutím na hmotnostný tok emitovaných prchavých organických látok.
 3. ZARIADENIA NA ČISTENIE TEXTÍLIÍ
 3.2 Emisný limit pre organické zlúčeniny
 3.2.1 Čistenie pomocou chlórovaných uhľovodíkov
 V prevádzkach na čistenie textílií pomocou chlórovaných uhľovodíkov koncentrácia pár rozpúšťadla v plynoch odsávaných zo sušiarní a z pracovného prostredia nesmie prekročiť pri hmotnosti jednej dávky textílií
 a) do 30 kg 150 mg.m-3,
 b) 30 kg a viac 100 mg.m-3.
 Celkový emisný faktor nesmie prekročiť hodnotu 30 g rozpúšťadla na 1 kg čistených textílií v mesačnom priemere.
 3.2.2 Čistenie pomocou technického benzínu
 V prevádzkach na čistenie textílií pomocou technického benzínu 150/200 nesmie prekročiť koncentrácia benzínu v odpadovom plyne hodnotu 6 000 mg.m-3.
 Celkový emisný faktor nesmie prekročiť hodnotu 150 g na 1 kg čistených textílií v mesačnom priemere.
 4. ODMASŤOVANIE KOVOVÝCH SÚČIASTOK
 Pri zariadeniach na odmasťovanie kovových súčiastok pomocou chlórovaných uhľovodíkov je potrebné podľa technických možností a s prihliadnutím na primeranosť výdavkov pary rozpúšťadiel odsávať a zneškodňovať.
 4.2 Emisný limit pre organické zlúčeniny
 V plynoch zo strojov na odmasťovanie kovových súčiastok pomocou chlórovaných uhľovodíkov koncentrácia pár rozpúšťadla nesmie prekročiť pri hmotnostnom toku 0,5 kg.h-1 a vyššom hodnotu 100 mg.m-3.
 5. VÝROBA A RAFINÁCIA CUKRU
 5.1 Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
 5.1.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
 Koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok v odpadových plynoch nesmie prekročiť hodnotu 75 mg.m-3 počítanú vo vlhkom plyne.
 5.1.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
 6. SUŠIARNE ZELENÝCH KRMÍV
 6.2 Všeobecné podmienky prevádzkovania – obmedzenie druhu paliva pre nové zdroje znečisťovania
 V zariadeniach na sušenie možno spaľovať len zemný plyn naftový, kvapalné palivá s obsahom síry najviac 0,2 % hmot. a tuhé palivá s merným obsahom síry najviac 0,5 g S.MJ1.
 Príloha č. 5 nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 92/1996 Z. z.
 VELIČINY, JEDNOTKY A PREPOČTOVÉ VZŤAHY
 I. VELIČINY A JEDNOTKY EMISIÍ A EMISNÝCH LIMITOV
 Na vyjadrenie emisií a emisných limitov sa používajú tieto veličiny a jednotky:
 1. Hmotnostná koncentrácia
 Hmotnostná koncentrácia (ďalej len „koncentrácia“) je hmotnosť znečisťujúcej látky vztiahnutá na jednotku objemu odpadového plynu. Vyjadruje sa v jednotkách mg.m-3, prípadne g.m-3.
 a) Podmienky určenia emisného limitu ako hmotnostnej koncentrácie pre nové zdroje znečisťovania.
 Hmotnostná koncentrácia, pokiaľ to nie je uvedené inak, sa vyjadruje ako koncentrácia v suchom plyne po prepočítaní na štandardné stavové podmienky (tlak 101,325 kPa, teplota 0 oC) a určený referenčný obsah kyslíka.
 Odchylne od ustanovenia predchádzajúceho odseku pri výrobe vápenatého a horečnatého hydrátu, výrobe uhoľných brikiet, výrobe perlitov, výrobe a rafinácii cukru, sušení zelených krmív, sušení dreva, výrobe cementu mokrým spôsobom a pri špeciálnych zariadeniach, ako sú varáky a odparky, sa počítajú koncentrácie vo vlhkom plyne (t. j. taká vlhkosť plynu, ktorá vyplýva z technologického procesu).
 Pre znečisťujúce látky, pre ktoré nie je určený referenčný obsah kyslíka pri emisných limitoch pre vybrané znečisťujúce látky pri vybraných technológiách a zariadeniach (príloha č. 4), je koncentrácia vztiahnutá na zloženie a množstvo odpadového plynu, ktoré vyplýva z podstaty technologického procesu. Množstvo vzduchu privádzané do zariadenia na riedenie spalín alebo odpadových plynov alebo na ich ochladzovanie sa pri zisťovaní koncentrácie odpočítava.
 b) Podmienky určenia emisného limitu ako hmotnostnej koncentrácie pre jestvujúce zdroje.
 Hmotnostná koncentrácia, pokiaľ to nie je uvedené inak, sa udáva ako koncentrácia vo vlhkom plyne (t. j. taká vlhkosť, ktorá vyplýva z technologického procesu) po prepočítaní na štandardné stavové podmienky (tlak 101,325 kPa, teplota 0oC) a referenčný obsah kyslíka.
 Ak nie je určený referenčný obsah kyslíka, je koncentrácia vztiahnutá na zloženie a množstvo odpadového plynu, ktoré vyplýva z podstaty technologického procesu. Množstvo vzduchu privádzané do zariadenia na riedenie spalín alebo odpadových plynov alebo na ich ochladzovanie sa pri zisťovaní koncentrácie odpočítava.
 2. Hmotnostný tok
 Hmotnostný tok je hmotnosť znečisťujúcej látky v odpadovom plyne vztiahnutá na jednotku času. Vyjadruje sa najmä v jednotkách kg.h-1, g.s-1, t.rok-1.
 3. Emisný faktor
 Emisný faktor je pomer hmotnosti znečisťujúcej látky vypúšťanej zo zdroja alebo z jeho časti k jednotke hmotnosti alebo k inej jednotke množstva výrobku, polotovaru, suroviny alebo výkonu výrobnej technológie znečisťujúcej ovzdušie. Je údajom charakterizujúcim pomerné množstvo emisií (merná výrobná emisia) vystupujúcich z daného technologického procesu (vrátane zariadenia na obmedzenie emisií) do ovzdušia. Vyjadruje sa najmä v jednotkách kg.t-1, kg.GJ-1.
 4. Emisný stupeň
 Emisný stupeň je pomer hmotnosti znečisťujúcej látky vypúšťanej zo zdroja, jeho časti alebo zo zariadenia na obmedzovanie emisií ku hmotnosti tejto látky privedenej do procesu. Vyjadruje sa v percentách.
 5. Tmavosť dymu
 Tmavosť dymu je optická vlastnosť dymu, vyvolaná pohltením svetla v dymovej vlečke vystupujúcej z komína. Vyjadruje sa v stupňoch podľa Ringelmanna (stupne 0 až 5) alebo opacitou v percentách (pri použití optických prístrojov). Ak sa kontroluje obsah sadzí meraním tmavosti škvrny na filtri z odsatej vzorky podľa Bacharacha, vyjadruje sa v stupňoch (0 až 9).
 II. DEFINÍCIA PLYNNÝCH A TUHÝCH ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK
 Za plynné znečisťujúce látky v odpadovom plyne považujú sa okrem plynov a pár aj také jemne disperzné suspenzie kvapalín a tuhých látok, ktoré v daných podmienkach prechádzajú predsadeným odlučovacím zariadením (filter z kremičitej vlny, odlučovač kondenzátu a pod.) a pri analytických metódach vytvárajú merný signál. Látky, ktoré sa v odlučovacích zariadeniach zachytili, sa vykazujú ako tuhé znečisťujúce látky.
 III. PREPOČTOVÉ VZŤAHY
 Ak sú koncentrácie zistené za iných než za štandardných stavových podmienok, použijú sa na prepočet na štandardné stavové podmienky alebo na referenčný obsah kyslíka tieto prepočtové vzťahy:
 a) prepočet koncentrácií na štandardné stavové podmienky vlhkého plynu:
 b) prepočet koncentrácií na štandardné stavové podmienky suchého plynu:
 c) prepočet koncentrácií na štandardné stavové podmienky suchého plynu a referenčný obsah kyslíka v spalinách:
 Význam symbolov v uvedených vzťahoch:
 cn – koncentrácia po prepočte na štandardný stav vo vlhkom plyne
 csn– koncentrácia po prepočte na štandardný stav v suchom plyne
 crn – koncentrácia po prepočte na štandardný stav v suchom plyne a referenčné podmienky dané obsahom kyslíka Or2
 cp – koncentrácia zodpovedajúca prevádzkovým podmienkam (nameraná)
 t – teplota odpadového plynu pri prevádzkových podmienkach (oC)
 p – tlaková diferencia oproti štandardnému tlaku zodpovedajúca prevádzkovým podmienkam (kPa)
 W – obsah vody v spalinách (obj. %)
 Or2 – referenčný obsah kyslíka v spalinách (obj. %)
 Op2 – obsah kyslíka v spalinách zodpovedajúci prevádzkovým podmienkam (nameraný) (obj. %)
 IMISNÉ LIMITY PRE VYBRANÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY
 Znečisťujúca látka Vyjadrená ako Imisné limity (ug.m-3)
 IHr IHd IH8h IHk
 Polietavý prach 60 150 500
 Oxid smalty S02 60 150 500
 Oxid siričitý a polietavý prach SO2+ p.p 250*)
 Oxidy dusíka N02 80 100 200
 Oxid uhoľnatý CO 5000 10000
 Ozón 03 110
 Olovo v polietavom prachu Pb 0,5
 Kadmium v polletavom prachu Cd 0,01
 Pachové látky nesmú byť v koncentráciách obťažujúcich obyvateľstvo.
 * Vypočítaný aritmetický súčet denných priemerných koncentrácií oboch zložiek.
 Podmienky dodržania limitu:
 Koncentrácia IHd a IHk pre polietavý prach, SO2, NOx a CO nesmie byť v priebehu roka prekročená vo viac než 5 % prípadov.
 IHr – Priemerná ročná koncentrácia znečisťujúcej látky.
 Priemernou koncentráciou sa rozumie stredná hodnota koncentrácie zistená na určenom mieste v časovom úseku jedného roka ako aritmetický priemer z priemerných 24-hodinových koncentrácií.
 IHd – Priemerná denná koncentrácia znečisťujúcej látky.
 Priemernou dennou koncentráciou sa rozumie stredná hodnota koncentrácie zistená na určenom mieste v časovom úseku 24 hodín. Priemernou dennou koncentráciou sa rozumie aj stredná hodnota najmenej dvanástich rovnomerne rozložených meraní priemerných polhodinových koncentrácií v časovom úseku 24 hodín (aritmetický priemer).
 IH8h – Priemerná 8-hodinová koncentrácia znečisťujúcej látky.
 Priemernou 8-hodinovou koncentráciou sa rozumie stredná hodnota koncentrácie zistená na určenom mieste v časovom úseku 8 hodín.
 IHk – Priemerná polhodinová koncentrácia znečisťujúcej látky.
 Priemernou polhodinovou koncentráciou sa rozumie stredná hodnota koncentrácie zistená na určenom mieste v časovom úseku 30 minút.
 Príloha č. 7 nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 92/1996 Z. z.
 1. Odpadové plyny je potrebné odvádzať tak, aby bol umožnený ich nerušený transport voľným prúdením s cieľom zabezpečiť taký rozptyl emitovaných znečisťujúcich látok, aby neboli prekročené ich prípustné koncentrácie v ovzduší vztiahnuté k predmetnému zdroju.
 2. Výška komína (výduchu) musí byť najmenej 5 m nad terénom. Prevýšenie komína nad hrebeňom strechy budovy musí byť v zariadeniach na spaľovanie palív s tepelným príkonom do 50 kW najmenej 0,5 m, v zariadeniach na spaľovanie palív s tepelným príkonom od 50 kW do 1 MW najmenej 1 m a v zariadeniach na spaľovanie palív s tepelným príkonom 1 MW a viac najmenej 3 m. Pri malých, stredných a veľkých technologických zdrojoch je potrebné voliť prevýšenie výduchu nad hrebeňom strechy primerane prevýšeniam komínov určených pre zariadenia na spaľovanie palív v závislosti od množstva a škodlivosti vypúšťaných znečisťujúcich látok. Pri sklone strechy menej ako 20o alebo pri plochej streche je potrebné prevýšenie komína určiť primerane najvyššej úrovni strechy, pričom je potrebné voliť rovnaké prevýšenie, aké je určené pre šikmú strechu podľa tepelného príkonu zariadení na spaľovanie palív alebo veľkosti zdroja znečisťovania, zvýšené o 0,5 m. Uvedené neplatí pre zariadenia na spaľovanie plynných palív s tepelným príkonom do 35 kW, ktoré za osobitných podmienok zverejnených vo vestníku ministerstva môžu mať vyústenie na vonkajšiu stenu budovy.
 Ak sú na plochej streche situované iné časti stavby, napríklad nadstavby, strojovne výťahov, treba z hľadiska zabezpečenia optimálneho rozptylu prevýšenie komína osobitne posudzovať vo vzťahu k výške týchto objektov a ich vzdialenosti od komína. Osobitne je potrebné posudzovať aj prípady, keď nejde o komíny alebo výduchy na odvod spalín alebo iných odpadových plynov, ale o iné technické riešenie zodpovedajúce stavu techniky odvádzania znečisťujúcich látok.
 3. Pri projektovaní a realizácii stavieb zdrojov znečisťovania je potrebné voliť také technické riešenie, aby vzhľadom na danosti technologického procesu boli emisie znečisťujúcich látok vypúšťané do ovzdušia čo najmenším počtom výduchov alebo komínov.
 4. Komín môže presiahnuť výšku 250 m iba v prípade, ak sú vyčerpané všetky možnosti dostupných technických opatrení, pri primeranosti výdavkov, na zníženie množstva emitovaných znečisťujúcich látok.
 5. Minimálna výška komína sa určí na základe hmotnostného toku a koeficientu podľa charakteru znečisťujúcej látky, prípadne ďalších parametrov. Postup výpočtu a príslušné koeficienty budú zverejnené vo Vestníku MŽP SR. V prípade, že je jedným komínom vypúšťaných viac škodlivín, určí sa výška komína podľa najväčšej z výšok vypočítaných pre jednotlivé znečisťujúce látky.
 6. Pri určovaní výšky komína sa môže zarátať do výšky aj rozdiel medzi nadmorskou výškou základu budovy zdroja a päty komína (napr. v prípade situovania dymovodu a komína vo svahu).
 1) § 7 ods. 2 zákona č. 309/1991 Zb. o ochrane ovzdušia pred znečisťujúcimi látkami (zákon o ovzduší) v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 148/1994 Z. z.
 1a) § 6 ods. 5 zákona č. 309/1991 Zb.
 1b) § 11 ods. 1 písm. a), g) a k) a § 11a ods. 8 zákona č. 309/1991 Zb.
 2) § 14 ods. 3 zákona č. 309/l991 Zb. o ochrane ovzdušia pred znečisťujúcimi látkami (zákon o ovzduší) v znení zákona č. 218/1992 Zb., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 148/1994 Z. z. a zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 256/1995 Z. z.
 4) § 7 ods. 1 písm. a) zákona č. 309/1991 Zb. v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 148/1994 Z. z.
 5) § 11 ods. 1 zákona č. 309/1991 Zb. v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 148/1994 Z. z.
 5a) § 4 písm. g) až i) zákona č. 309/1991 Zb. v znení zákona č. 459/2000 Z. z.
 5b) § 11a zákona č. 309/1991 Zb.
 6) § 5 ods. 2 písm. g) zákona Slovenskej národnej rady č. 134/1992 Zb. o štátnej správe ochrany ovzdušia v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 148/1994 Z. z.
 7) § 7 ods. 2 zákona č. 309/1991 Zb.
 8) § 5 zákona č. 134/1992 Zb. v znení neskorších predpisov.
 9) § 20 ods. 5 zákona č. 309/1991 Zb. v znení zákona č. 393/1998 Z. z.
 1) Určené sú emisné aj imisné limity.
 2) Určené sú len imisné limity.Bez označenia: Pre ostatné v texte neoznačené znečisťujúce látky sú určené len emisné limity.
 2) § 2 vyhlášky Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 112/1993 Z. z. o vymedzení oblastí vyžadujúcich osobitnú ochranu ovzdušia a o prevádzke smogových, varovných a regulačných systémov.
 3) Vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 144/2000 Z. z. o požiadavkách na kvalitu palív, o vedení prevádzkovej evidencie a o druhu, rozsahu a spôsobe poskytovania údajov orgánu ochrany ovzdušia.
 4) Vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 474/2000 Z. z. o zisťovaní množstva vypúšťaných znečisťujúcich látok, o spôsobe a podmienkach zisťovania, sledovania a preukazovania údajov o dodržaní určených emisných limitov a všeobecných podmienok prevádzkovania a o požiadavkách na technické prostriedky na monitorovanie emisií a imisií.
 5) Napríklad zákon č. 238/1991 Zb. o odpadoch v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 255/1993 Z. z.