type: other

text:
1 Joulukuu 2002
 2 EUROOPAN KESKUSPANKKI KUUKAUSIKATSAUS Joulukuu
 3 Euroopan keskuspankki, 2002 Käyntiosoite Kaiserstrasse 29 D Frankfurt am Main Germany Postiosoite Postfach D Frankfurt am Main Germany Puhelinnumero Internet Faksi Teleksi ecb d Kuukausikatsauksen laatimisesta vastaa EKP:n johtokunta. Pääkirjoitusta ja osaa Euroalueen talousnäkymiä koskevat eurojärjestelmän asiantuntijoiden arviot lukuun ottamatta Kuukausikatsaus on käännetty Suomen Pankissa, joka myös huolehtii katsauksen julkaisemisesta. Kuukausikatsauksen voi tilata osoitteesta Suomen Pankki, osoiterekisteri, PL 160, HELSINKI; puh. (09) 1831, faksi (09) ; sähköposti: fi. Kaikki oikeudet pidätetään. Kopiointi on sallittu opetuskäyttöön ja ei-kaupallisiin tarkoituksiin, kunhan lähde mainitaan. Tämän numeron tilastot perustuvat käytettävissä olleisiin tietoihin. ISSN
 4 Sisällys Pääkirjoitus 5 Euroalueen talouskehitys 9 Rahatalous ja rahoitusmarkkinat 9 Hintakehitys 36 Tuotanto, kysyntä ja työmarkkinat 41 Julkinen talous 50 Euroalueen talousnäkymiä koskevat eurojärjestelmän asiantuntijoiden arviot 55 Globaali makrotaloudellinen ympäristö, valuuttakurssit ja maksutase 61 Kehikot: 1 Rahan määrän kasvun viitearvon vuotuinen tarkistaminen 10 2 Euroalueen ei-rahoitussektorin rahoitusinvestoinnit vuoden 2002 toisella neljänneksellä 17 3 Rahapoliittiset operaatiot ja likviditeettitilanne päättyneenä pitoajanjaksona 25 4 Euriborkorkoon perustuvien futuurisopimusten vaihdosta saatava tieto 28 5 Listautumisannit euroalueella 34 6 Työttömyys suhteessa avoimiin työpaikkoihin euroalueella 48 7 Vertailua kesäkuun 2002 arvioon 59 8 Muiden laitosten ennusteet 60 9 Euroalueen ulkomaista varallisuutta koskevat tilastot vuosilta parantuneet 71 Euroalueen tilastot 1* Eurojärjestelmän rahapoliittiset toimenpiteet 81* TARGET-maksujärjestelmä 87* Euroopan keskuspankin (EKP) julkaisuja 91* EKP Kuukausikatsaus Joulukuu
 5 Lyhenteet Maat BE DK DE GR ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK JP US Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Iso-Britannia Japani Yhdysvallat Muut BIS Kansainvälinen järjestelypankki BKT bruttokansantuote BPM5 IMF:n maksutasekäsikirja (5. laitos) cif kulut, vakuutus ja rahti hintaan luettuina ECU Euroopan valuuttayksikkö EKP Euroopan keskuspankki EKPJ Euroopan keskuspankkijärjestelmä EKT 95 Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä 1995 EMI Euroopan rahapoliittinen instituutti EMU talous- ja rahaliitto EU Euroopan unioni EUR euro fob vapaasti laivassa ILO Kansainvälinen työjärjestö IMF Kansainvälinen valuuttarahasto KHI kuluttajahintaindeksi NACE Rev. 1 Euroopan yhteisön tilastollinen toimialaluokitus repo takaisinostosopimukseen perustuva käänteisoperaatio SITC Rev. 3 Kansainvälinen ulkomaankaupan tavaranimikkeistö (3. tarkistettu laitos) YKHI yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi Euroopan yhteisön käytännön mukaisesti EU-maiden nimet ovat aakkosjärjestyksessä kunkin maan omakielisen nimen mukaan (eivät suomennoksen mukaan). 4 EKP Kuukausikatsaus Joulukuu 2002
 6 Pääkirjoitus EKP:n neuvosto päätti pitämässään kokouksessa laskea vaihtuvakorkoisina huutokauppoina toteutettavien eurojärjestelmän perusrahoitusoperaatioiden korkotarjousten alarajaa eli minimitarjouskorkoa 50 peruspisteellä 2,75 prosenttiin. Myös maksuvalmiusluoton korkoa ja talletuskorkoa laskettiin 50 peruspisteellä: maksuvalmiusluoton korko laskettiin 3,75 prosenttiin ja talletuskorko 1,75 prosenttiin. Päätös laskea korkoja heijasti EKP:n neuvoston arviota siitä, että merkit inflaatiopaineiden heikkenemisestä ovat lisääntyneet, erityisesti vaimean talouskasvun vuoksi. Lisäksi talouskasvuun kohdistuvat riskit eivät ole poistuneet. EKP:n neuvosto tarkasteli kokouksessaan myös rahan määrän kasvulle asettamaansa viitearvoa, jolla on merkittävä asema EKP:n rahapolitiikan ensimmäisessä pilarissa. Neuvosto päätti pitää lavean raha-aggregaatin M3:n vuotuiselle kasvuvauhdille asetetun 41⁄2 prosentin viitearvon ennallaan. Päätöksen taustaa selitetään yksityiskohtaisesti tämän Kuukausikatsauksen osassa Euroalueen talouskehitys (kehikko 1). M3:n vuotuisen kasvuvauhdin kolmen kuukauden keskiarvo -lokakuussa 2002 oli 7,1 % eli sama kuin -kuussa. M3:n kasvuvauhtiin on jo jonkin aikaa vaikuttanut huomattavasti se, että sijoituksia on järjestelty uudelleen niin yleisen epävarmuuden kuin rahoitusmarkkinoiden jännitteidenkin takia. Lisäksi M3:n kasvuvauhti heijastaa euroalueen alhaista korkotasoa, joka on lisännyt likvidien varojen hallussapidon houkuttelevuutta suhteessa muihin omaisuuseriin. Euroalueella on runsaasti likviditeettiä. Erityisesti vaimean talouskasvun vuoksi on tällä hetkellä kuitenkin epätodennäköistä, että likviditeetin runsaus aiheuttaisi inflaatiopaineita. Yksityiselle sektorille ja erityisesti yrityksille myönnettyjen lainojen kasvun viimeaikainen maltillistuminen tukee tätä arviota. Toisen pilarin osalta voidaan todeta, että viimeaikaiset tiedot ovat vahvistaneet viitteitä inflaatiopaineiden heikentymisestä. Eurostatin alustavan arvion mukaan BKT:n määrän neljännesvuosikasvu oli vuoden 2002 kolmannella neljänneksellä 0,3 %, eli se oli matalampi kuin keskimäärin odotettiin. Viimeaikaiset kyselytiedot viittaavat siihen, että euroalueen taloudellinen ilmapiiri on yhä vaisu. Yritysten luottamus talouteen on kohentunut hieman, mutta kuluttajien luottamus on heikentynyt entisestään. Tämän vuoksi talouskasvun odotetaan pysyvän lähikuukausina vaimeana. Kuukausikatsauksen tässä numerossa julkaistujen eurojärjestelmän asiantuntijoiden arvioiden mukaan euroalueen BKT:n määrän kasvuvauhti on 0,6 1,0 % vuonna 2002 ja nopeutuu 1,1 2,1 prosenttiin vuonna Vuonna 2004 sen arvioidaan olevan 1,9 2,9 %. Näiden arvioiden pohjana on joukko teknisiä olettamuksia, jotka koskevat mm. korkoja, valuuttakursseja ja öljyn hintaa. Arviot perustuvat marraskuun 2002 puoliväliin mennessä tapahtuneeseen kehitykseen. Tällä hetkellä käytettävissä olevien ennusteiden tapaan eurojärjestelmän asiantuntijoiden arvioita on tarkistettu alaspäin kevään 2002 jälkeen. Valitettavan heikot näkymät kertovat sitkeänä jatkuvasta voimakkaasta epävarmuudesta. Luottamusta heikentävät öljyn hintaan mahdollisesti vaikuttavat geopoliittiset jännitteet, sekä rahoitusmarkkinoiden kehitys, maailmantalouden kasvun vaimeus ja maailmanlaajuisten tasapainottomuuksien jatkuminen. Nämä tekijät vaikuttavat haitallisesti myös euroalueen kulutukseen, investointeihin ja työmarkkinoihin. Koska epävarmuuden vähenemisen ajankohtaa on vaikea ennustaa, epävarmuus on otettava huomioon tarkasteltaessa talouden keskipitkän aikavälin kasvunäkymiä. Inflaatio on vuoden 2002 aikana ollut varsin sitkeää hitaasta talouskasvusta huolimatta. Tähän ovat osaltaan vaikuttaneet väliaikaiset tekijät, kuten öljyn ja elintarvikkeiden hintojen aiempi kallistuminen ja vähäisessä määrin myös käteiseuroon siirtyminen. Myös viime aikoihin saakka jatkuneella palkkojen nousulla on ollut oma vaikutuksensa. Palkkakehityksessä on vasta aivan hiljattain näkynyt merkkejä tasaantumisesta. Lisäksi palveluiden hintojen nousu on pysynyt sitkeästi nopeana. Kaikki tämä saattaa viitata siihen, että rakenteelliset jäykkyydet ovat estäneet palkkojen ja hintojen asianmukaisen sopeutumisen. Tämän vuoksi vuotuinen inflaatiovauhti on pysynyt kahta prosenttia nopeampana suurimman EKP Kuukausikatsaus Joulukuu
 7 osan vuotta 2002, myös marraskuussa, jolloin vuotuinen YKHI-inflaatio oli Eurostatin alustavan arvion mukaan 2,2 %. Tulevan kehityksen arviointi nykyhetkestä vuoden 2003 alkukuukausiin osoittaa, että on edelleen olemassa tekijöitä, jotka voivat pitää vuotuisen inflaatiovauhdin yli kahtena prosenttina vielä useiden kuukausien ajan, vaikka öljyn hinnan viimeaikainen kehitys onkin vähentänyt lyhyen aikavälin hintapaineita. Nämä lyhyen aikavälin näkymät liittyvät kuitenkin etupäässä tilapäisiin tekijöihin, kuten vertailuajankohdan vaikutukseen sekä välillisten verojen korotuksiin ja hallinnollisesti määräytyvien hintojen nousuun. Taloudellisen toimeliaisuuden vaimeus rajoittanee hintavakautta mahdollisesti uhkaavia riskejä ja vähentänee osaltaan inflaatiopaineita. Myös alkuvuoden tasosta vahvistunut euron kurssi edistää osaltaan inflaatiopaineiden vähenemistä. Öljyn hinnan aiemmasta kallistumisesta johtuvien epäsuorien vaikutusten ja muiden inflaatiota nopeuttavien tekijöiden vaikutuksen odotetaan myös vähenevän edelleen. Vaikka palkkoihin liittyvät inflaatioriskit eivät ole hävinneet, niiden toteutumista pidetään vähemmän todennäköisenä kuin aikaisemmin, ellei taloustilanne muutu merkittävästi. Näin ollen eurojärjestelmän asiantuntijoiden arvioissa vuotuisen YKHI-inflaatiovauhdin ennakoidaan olevan 2,1 2,3 % vuonna 2002 ja hidastuvan keskimäärin 1,3 2,3 prosenttiin vuonna Vuonna 2004 YKHI-inflaation arvioidaan olevan 1,0 2,2 %. Myös tällä hetkellä käytettävissä olevissa ennusteissa inflaatiovauhdin odotetaan hidastuvan vuosien 2003 ja 2004 aikana. EKP:n ohjauskorkojen alentaminen perustui arvioon siitä, että inflaatio aikaisempaa todennäköisemmin hidastuu alle 2 prosenttiin vuoden 2003 aikana ja pysyy sen jälkeen sopusoinnussa hintavakaustavoitteen kanssa. Korkojen laskemisen odotetaan myös parantavan euroalueen talouden näkymiä, koska se tasapainottaa talouskasvun hidastumisen riskejä ja tukee siten luottamusta. Todennäköisimmän tulevaisuudenkuvan mukaan talouskasvu elpyy vähitellen vuoden 2003 aikana lähemmäs potentiaalista kasvuvauhtiaan. Hidastuva inflaatio tukenee käytettävissä olevien reaalitulojen kasvua, ja yhdessä tämänhetkisen koetun ja toteutuneen inflaation välisen eron pienenemisen kanssa se vahvistanee yksityistä kulutusta. Lisäksi viennin odotetaan vahvistuvan ulkomaisen kysynnän asteittaisen elpymisen myötä, minkä pitäisi yhdessä matalan korkotason kanssa tukea investointeja. EKP:n ohjauskorot ovat nyt historiallisesti katsottuna hyvin matalia. EKP:n neuvosto seuraa vastaisuudessakin tarkasti kaikkia tekijöitä, jotka saattavat vaikuttaa euroalueen inflaationäkymiin. Euroalueen talousnäkymät riippuvat pitkälti myös siitä, kuinka näkyviä tuloksia talouspolitiikan muilla osa-alueilla saavutetaan. Finanssipolitiikan osalta EKP:n neuvosto toisti, että budjettikuri vahvistaa BKT:n ja työllisyyden kestävän kasvun edellytyksiä. Euroopan komission äskettäinen tiedonanto tarjoaa hyvän lähtökohdan budjettikehyksiin kohdistuvan luottamuksen lisäämiselle. EKP:n neuvosto ilmaisi jo vakaus- ja kasvusopimuksesta antamassaan lausunnossa antavansa täyden tukensa komission päätavoitteelle eli sopimuksen täytäntöönpanon tehostamiselle nykyisten sääntöjen pohjalta. Niin talous- ja rahaliiton kuin sen kaikkien jäsenvaltioidenkin edun mukaista on tervehdyttää julkisen talouden rahoitusasema perustamissopimuksessa määritellyllä ja vakaus- ja kasvusopimuksessa täsmennetyllä tavalla. Kun otetaan huomioon joidenkin maiden julkisen talouden odotettua heikompi kehitys ja viimeaikaiset EU:n julkisen talouden hoidon järjestelyihin liittyvät haasteet, liiallisten alijäämien korjaamiseen tai ehkäisemiseen tähtäävät toimet ovat tärkeitä. Tällaisia toimia ovat olleet Saksaa ja Portugalia koskeva liiallisten alijäämien menettelyn täytäntöönpano ja Ranskalle annettu ennakkovaroitus. Niitä maita, joiden julkinen talous ei ole vielä tasapainossa, kehotetaan tekemään riittävän kunnianhimoiset vakauttamissuunnitelmat tulevia vakausohjelmiaan varten. Vakauttamistoimien tulisi tähdätä erityisesti talouskasvun tukemiseen. Rakenneuudistusten osalta EKP:n neuvosto kiinnitti huomiota useiden euroalueen maiden hitaaseen edistymiseen ja kehotti hallituksia pää- 6 EKP Kuukausikatsaus Joulukuu 2002
 8 määrätietoiseen toimintaan tilanteen korjaamiseksi. Rakenneuudistusten keskipitkän aikavälin vaikutukset euroalueen potentiaaliseen talouskasvuun ovat todennäköisesti merkittäviä. Rakenneuudistusten ripeä toteuttaminen työ-, hyödyke- ja rahoitusmarkkinoilla olisi erityisen tärkeää nykytilanteessa, sillä se kohentaisi luottamusta euroalueen talouteen ja tukisi sitä kautta taloudellista toimeliaisuutta lyhyellä aikavälillä. EKP Kuukausikatsaus Joulukuu
 9 8 EKP Kuukausikatsaus Joulukuu 2002
 10 Euroalueen talouskehitys 1 Rahatalous ja rahoitusmarkkinat Rahapoliittiset päätökset Kokouksessaan EKP:n neuvosto päätti laskea vaihtuvakorkoisina huutokauppoina toteutettavien perusrahoitusoperaatioiden minimitarjouskorkoa 0,50 prosenttiyksikköä eli 2,75 prosenttiin siitä operaatiosta alkaen, jonka maksut suoritetaan Myös maksuvalmiusluoton korkoa ja talletuskorkoa laskettiin 0,50 prosenttiyksikköä: maksuvalmiuskorko laskee 3,75 prosenttiin ja talletuskorko 1,75 prosenttiin alkaen (ks. kuvio 1). Kuvio 2. M3:n kasvu ja viitearvo (kausi- ja kalenterivaihtelusta puhdistettuja tietoja) 10,0 9,0 8,0 M3 (vuotuinen kasvuvauhti) M3 (vuotuisen kasvuvauhdin kolmen kuukauden keskitetty liukuva keskiarvo) M3 (kuuden kuukauden kasvuvauhti vuositasolle korotettuna) M3:n viitearvo (41⁄2 %) 10,0 9,0 8,0 M3:n kasvu edelleen nopeaa Lavean raha-aggregaatin M3:n vuotuinen kasvuvauhti lokakuussa 2002 oli 7,0 % eli hieman hitaampi kuin kuussa, jolloin se oli 7,3 %. M3:n vuotuisen kasvuvauhdin kolmen kuukauden liukuva keskiarvo oli -lokakuussa 7,1 % eli sama kuin edellisenä kolmen kuukauden ajanjaksona (ks. kuvio 2). M3:n kasvuvauhti oli siten merkit- 7,0 6,0 5,0 4,0 3,0 2, ,0 6,0 5,0 4,0 3,0 2,0 Lähde: EKP. Kuvio 1. EKP:n korot ja rahamarkkinakorot (vuotuinen korko, päivähavaintoja) 5,0 4,5 4,0 3,5 3,0 2,5 2,0 -- Maksuvalmiusluoton korko Talletuskorko Perusrahoitusoperaatioiden minimitarjouskorko Yön yli -korko (EONIA) Perusrahoitusoperaatioiden marginaalikorko 5, ,5 I I Lähteet: EKP ja Reuters. 4,5 4,0 3,5 3,0 2,5 2,0 1,5 tävästi 41⁄2 prosentin viitearvoa nopeampaa. EKP:n neuvosto vahvisti tämän viitearvon kokouksessaan (ks. kehikko 1). M3:n vuotuinen kasvuvauhti on viime kuukausina hidastunut hieman verrattuna vuoden 2002 alkupuoliskon vastaavaan vauhtiin. Tästä hidastumisesta huolimatta M3:n lyhyen aikavälin kasvu on nopeutunut selvästi, sillä vuositasolle korotettuna M3:n kuuden kuukauden kasvuvauhti on nopeutunut merkittävästi samana ajanjaksona (ks. kuvio 2). M3:n kasvu oli vuoden 2002 kolmantena neljänneksenä edelleen irrallaan M3:n kahden perustekijän eli tuotannon ja korkojen kehityksestä (ks. kuvio 3). Vuoden 2002 kolmantena neljänneksenä reaalisen M3:n kasvuvauhti oli merkittävästi BKT:n määrän kasvuvauhtia nopeampaa (ks. kuvion 3 yläosa). Tämä viittaa siihen, että (reaalisen) M3:n kasvun nopeutuminen ei voi johtua EKP Kuukausikatsaus Joulukuu
 11 Kehikko 1. Rahan määrän kasvun viitearvon vuotuinen tarkistaminen Kokouksessaan EKP:n neuvosto tarkasteli rahan määrän kasvulle asetettua viitearvoa. Tarkastelunsa perusteella neuvosto päätti pitää lavealle raha-aggregaatille M3:lle määritellyn rahan määrän kasvun viitearvon edelleen 41⁄2 prosentissa. Tässä kehikossa kerrotaan päätöksen taustasta. EKP:n rahapolitiikan strategian ensimmäisessä pilarissa rahan määrälle annetaan merkittävä asema, koska pohjimmiltaan inflaatio on keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä rahataloudellinen ilmiö. Viestiäkseen yleisölle tästä rahan määrälle antamastaan merkittävästä asemasta EKP:n neuvosto päätti lokakuussa 1998 lavean raha-aggregaatin M3:n kasvuvauhdin kvantitatiivisen viitearvon. Viitearvo tarkoittaa rahan määrän kasvuvauhtia, joka on sopusoinnussa hintavakauden kanssa ja auttaa saavuttamaan hintavakauden keskipitkällä aikavälillä. Joulukuussa 1998 EKP:n neuvosto ilmoitti raha-aggregaatti M3:n vuotuiselle kasvuvauhdille asettamansa ensimmäisen viitearvon, 41⁄2 %. Empiiriset tiedot vahvistivat tuolloin, että euroalueella oli edellytyksiä asettaa viitearvo eli rahan kysyntä oli vakaata. M3:n oli tutkimuksissa todettu myös hyvin ennakoivan tulevaa hintakehitystä keskipitkällä aikavälillä. Viime vuosien tutkimukset ovat vahvistaneet, että M3:lla on viitearvon ilmoittamisen edellyttämät empiiriset ominaisuudet. 1 Viitearvon johtaminen perustuu EKP:n määritelmään hintavakaudesta: hintavakaus määritellään euroalueen yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) alle 2 prosentin vuotuiseksi nousuksi. Jotta viitearvo olisi lisäksi yhdenmukainen EKP:n rahapolitiikan strategian keskipitkän aikavälin periaatteen kanssa, sen muodostamisessa käytettiin oletuksia, jotka koskivat M3:n kiertonopeuden ja potentiaalisen tuotannon keskipitkän aikavälin kehitystä. Kokouksessaan EKP:n neuvosto tarkasteli myös M3:n kiertonopeutta ja potentiaalisen tuotannon kasvua koskevia keskipitkän aikavälin oletuksia niiden lisätietojen perusteella, joita oli saatu sen jälkeen kun viitearvoa edellisen kerran tarkistettiin joulukuussa Neuvosto vahvisti keskipitkän aikavälin oletukset, joiden mukaan M3:n kiertonopeus hidastuu euroalueella noin 1⁄2 1 % vuodessa ja potentiaalisen tuotannon trendikasvu on 2 21⁄2 % vuodessa. Lisäksi EKP:n neuvosto ilmoitti, että se tulee vastakin seuraamaan rahan määrän kehitystä viitearvoon nähden M3:n vuotuisen kasvuvauhdin kolmen kuukauden liukuvan keskiarvon perusteella. Neuvosto ilmoitti myös, että se edelleen perustaa arvionsa euroalueen likviditeettitilanteesta pitkäaikaisiin poikkeamiin viitearvosta sekä niiden taustalla oleviin syihin. Potentiaalisen tuotannon trendikasvua koskevasta oletuksesta EKP:n neuvoston näkemys on, ettei euroalueella toteutetuista rakennemuutoksista ole niin selvää näyttöä, että oletusta olisi niiden perusteella syytä muuttaa. Euroalueen kipeästi kaipaama potentiaalisen tuotannon nopeutuminen edellyttää rakenneuudistusten jatkamista etenkin työ- ja hyödykemarkkinoilla. EKP:n neuvosto seuraa jatkuvasti tuottavuuden kasvun kehitystä euroalueella, ja mahdolliset muutokset otetaan asianmukaisesti huomioon EKP:n rahapolitiikassa. M3:n kiertonopeudesta saadun empiirisen näytön perusteella EKP:n neuvoston vahvistama oletus, jonka mukaan M3:n kiertonopeus hidastuu keskipitkällä aikavälillä noin 1⁄2 1 % vuodessa, perustuu seuraaviin näkökohtiin. Yksinkertainen kiertonopeuden trendiä tarkastelujaksona koskeva arvio osoittaa, että kiertonopeus on aiemmin hidastunut keskimäärin noin 1 prosentin vuosittain. Lyhyempänä, viime vuosi- 1 Ks. esim. Coenen ja Vega (1999), The demand for M3 in the euro area, EKP:n Working Paper nro 6; Brand ja Cassola (2000), A money demand system for euro area M3, EKP:n Working Paper nro 39; Calza, Gerdesmeier ja Levy (2001), Euro area money demand: measuring the opportunity costs appropriately, IMF:n Working Paper 01/179 ja Nicoletti Altimari (2001), Does money lead inflation in the euro area?, EKP:n Working Paper nro EKP Kuukausikatsaus Joulukuu 2002
 12 kymmenen kattavana ajanjaksona kiertonopeus on hidastunut pikemminkin 1⁄2 % (ks. oheinen kuvio). Yksinkertainen arvio kiertonopeuden trendistä ei ehkä kuitenkaan ole paras arvioitaessa tulevaa kiertonopeutta, koska siinä saattaa jäädä ottamatta huomioon, että inflaation hidastuminen ja nimelliskorkojen aleneminen kahtena viime vuosikymmenenä ovat lisänneet likvidien instrumenttien kysyntää ja vaikuttaneet kiertonopeuden aiempaan hidastumiseen. Hintavakauden oloissa kiertonopeuden hidastumistrendi ei todennäköisesti ole yhtä selvä kuin silloin, kun inflaatio hidastuu ja nimelliskorot laskevat. Lisätietoa rahan hallussapidon vaihtoehtoiskustannusten kehityksestä saadaan rahan kysyntämalleista, joita käyttämällä voidaan saada selville, kuinka paljon inflaation hidastuminen ja 1990-luvuilla vaikutti kiertonopeuden aiempaan hidastumistrendiin. Näiden mallien perusteella M3:n kiertonopeuden hidastumistrendi asettuu 1⁄2 prosentin ja 1 prosentin keskivälin tienoille. Tämä tulos on melko luotettava, sillä se saadaan eri malleilla ja eri tavoilla yhteenlasketuista euroalueen aineistoista. 2 Euroalueen M3:n kiertonopeuden kehitys (log-asteikko) 0,54 0,50 0,46 0,42 0,38 0,34 0,30 0,26 Toteutunut kiertonopeus Kiertonopeuden trendi Kiertonopeuden trendi ,54 0,50 0,46 0,42 0,38 0,34 0,30 0,26 0, ,22 Lähteet: EKP (M3) ja Eurostatin tilastoihin perustuvat EKP:n laskelmat (BKT). Huom. Kiertonopeus määritellään BKT:n arvon ja M3:n suhteena. Tilastojen perustana olevat neljännesvuosisarjat on puhdistettu kausivaihtelusta. Ne on laadittu laskemalla yhteen kansalliset luvut, jotka on muutettu euromääräisiksi alkaen sovellettuihin kiinteisiin muuntokursseihin ja Kreikan osalta alkaen sovellettuun kiinteään muuntokurssiin. M3:n aikasarja perustuu korjatuista kantatiedoista johdettuun indeksiin (lisätietoja tilasto-osan teknisessä huomautuksessa). M3:n neljännesvuositiedot ovat kuukauden lopun havaintojen keskiarvoja. Rahan määrän kasvun viitearvo on keskipitkään aikaväliin liittyvä käsite. M3:n lyhyen aikavälin muutoksia saattaa olla vaikea tulkita, sillä ne voivat johtua monista tilapäisistä tekijöistä, joilla ei välttämättä ole merkitystä tulevan hintakehityksen kannalta. Tästä tä EKP:n neuvosto ilmoitti jo vuonna 1998, ettei viitearvon asettaminen tarkoita, että EKP sitoutuisi mekanistisesti korjaamaan rahan määrän kasvun lyhyen aikavälin poikkeamat viitearvosta. Sen sijaan viitearvo ilmaisee selkeästi, minkälaisen rahan määrän kasvuvauhdin katsotaan olevan yhdenmukainen hintavakauden säilymisen kanssa keskipitkällä aikavälillä, ja siten se on rahapolitiikan analysoinnin väline. Analysoidessaan hintavakautta uhkaavia riskejä keskuspankki käyttää viitearvoa kompassina muistuttamaan, että rahan määrän kasvun on riittävän pitkällä aikavälillä oltava sopusoinnussa hintavakauden tavoitteen kanssa. Vaikka M3:n vuotuisen kasvuvauhdin viitearvopoikkeamien analysointi onkin merkittävä osatekijä arvioitaessa rahatalouden kehitystä ja sen vaikutusta tulevaan hintavakauteen, rahataloutta analysoidaan muistakin näkökulmista. Tärkeää tietoa saadaan myös muista rahatalouden indikaattoreista, kuten M3:n eristä ja vasta- 2 Lisätietoja: Brand, Gerdesmeier ja Roffia (2002), Estimating the trend of M3 income vcity underlying the reference value for monetary growth, EKP:n Occasional Paper nro 3. EKP Kuukausikatsaus Joulukuu
 13 eristä ja erityisesti M1:stä ja yksityiselle sektorille myönnetyistä lainoista. Euroalueen likviditeettitilanteen laajassa arvioinnissa on niin ikään tärkeää ottaa huomioon aiemmat poikkeamat viitearvosta. Tässä voi olla hyötyä myös liiallisen likviditeetin mittareista, joilla tarkoitetaan rahan reaalisen määrän poikkeamia rahan arvioidusta tasapainomäärästä (ks. varsinaisen tekstiosuuden kuvio 4). M3:n kehitystä on lisäksi analysoitava yhdessä muiden indikaattoreiden kanssa (esim. BKT, hinnat, korot ja muut rahoitusmarkkinoiden kehitystä kuvaavat indikaattorit), jotta voitaisiin ymmärtää rahatalouden kehitykseen vaikuttavien häiriöiden luonne ja ennakoida tulevaa hintakehitystä parhaalla mahdollisella tavalla. Arvioitaessa M3:n nopeaa kasvuvauhtia vuoden 2001 puolivälistä lähtien on otettava huomioon, että kahden viime vuoden aikana rahoitusmarkkinoilla on ollut paljon epävarmuutta ja vaikeuksia ja erityisesti osakkeiden hinnat ovat laskeneet pitkään ja ennennäkemättömän voimakkaasti. Tämän poikkeuksellisen kehityksen vuoksi euroalueella sijaitsevat muut kuin rahalaitokset ovat vähentäneet osakesijoituksiaan ja muita suhteellisen riskipitoisia sijoituksiaan ja lisänneet likvidien ja pieniriskisten, M3:een sisältyvien instrumenttien kysyntää. Tämä näkemys saa tukea rahoitustilinpidon analyysistä (ks. kehikko 2). Sen mukaan osakesijoitukset vähenivät tarkastelujaksona merkittävästi, kun puolestaan M3:een sisältyvien instrumenttien, etenkin rahamarkkinarahastojen rahasto-osuuksien, hallussapito kasvoi voimakkaasti. Rahoitusmarkkinoiden pitkään jatkuneen epävarmuuden vuoksi on tavallista vaikeampaa saada selville, mitä tietoa M3:n kasvuvauhdin poikkeamat viitearvosta sisältävät. Viimeaikaisen kehityksen perusteella ei ole yllättävää, että euroalueen rahan kysyntämalleissa on M3:n lyhyen aikavälin kysynnässä ilmennyt merkkejä epävakaudesta vuoden 2001 puolivälistä lähtien eli aikana, jolloin rahoitusmarkkinoiden epävarmuus oli tavallista suurempaa maailmanlaajuisesti. Näitä merkkejä lyhyen aikavälin epävakaudesta ei kuitenkaan pidä korostaa liikaa. Olennaisinta on huomata, että rahan määrän ja hintojen välisessä pitkän aikavälin riippuvuussuhteessa ei tällä hetkellä ole merkkejä rakenteellisista katkoksista tai muutoksista. Näin ollen M3:n kasvuvauhdin viitearvon ilmoittamiselle on edelleen edellytykset euroalueella. Nämä epävakauteen viittaavat merkit myös ajoittuvat tarkastelujakson loppuvaiheeseen, minkä vuoksi on syytä tehdä vain varovaisia päätelmiä näiden mallien parametrien vakaudesta. Lisäksi olisi pidettävä mielessä, että rahatalouden analyysillä pystyttiin arvioimaan rahoitusmarkkinoiden poikkeuksellisen kehityksen vaikutukset reaaliaikaisesti ja näin saamaan karkeasti selville niiden taustalla olevat rahatalouden trendit ja arvioimaan niiden merkitystä hintavakautta uhkaavien riskien kannalta. Kun vielä otetaan huomioon osakemarkkinoiden poikkeuksellinen kehitys niin osakkeiden hintojen laskun suuruuden kuin keston kannalta, ei voida odottaa, että samankaltainen kehitys kuin kahtena viime vuotena toistuisi säännöllisesti. Tästä huolimatta on vastakin tarpeen seurata tarkasti rahan kysynnän pitkän aikavälin vakautta euroalueella. Rahan määrän viitearvoa tarkistetaan seuraavan kerran joulukuussa EKP Kuukausikatsaus Joulukuu 2002
 14 Kuvio 4. Nimellisen ja reaalisen rahapoikkeaman estimaatit (prosentteina M3:n kannasta) 6,0 5,0 4,0 3,0 Nimellinen 1) Reaalinen 2) 6,0 5,0 4,0 3,0 Kuvio 3. Reaalinen M3, BKT:n määrä ja vaihtoehtoiskustannukset (vuotuisten prosenttimuutosten neljän neljänneksen liukuvia keskiarvoja, kausivaihtelusta puhdistettuja tietoja) 6,0 BKT:n määrän kasvuvauhti Reaalisen M3:n kasvuvauhti (deflatoitu BKT:n hinnalla) 6,0 2,0 1,0 0,0-1,0-2,0 2,0 1,0 0,0-1, , ,0 2,0 4,0 2,0 Lähde: EKP. 1) Nimellinen rahapoikkeama on M3:n todellisen määrän poikkeama tasosta, joka vastaa rahan määrän 41⁄2 prosentin viitearvon mukaista kasvuvauhtia. Perusjaksona on joulukuu ) Reaalinen rahapoikkeama on nimellinen rahapoikkeama, josta on vähennetty kuluttajahintojen poikkeama hintavakauden määritelmän mukaisesta hintakehityksestä. Perusjaksona on joulukuu ,0-2,0-2, ,0 3,0 1,0-1,0-3,0-5,0-2, Lähde: EKP. Huom. BKT:n ja BKT:n deflaattorin vuotuisen kasvuvauhdin vuoden 2002 kolmannella neljänneksellä oletetaan olevan sama kuin vuoden 2002 toisella neljänneksellä. 1) M3:n vaihtoehtoiskustannus määritellään kolmen kuukauden rahamarkkinakoron ja M3:n oman tuoton eroksi. 2) BKT:n hinnalla deflatoidun M3:n kasvuvauhdin ja BKT:n määrän kasvuvauhdin erotus. 0,0 M3:n vaihtoehtoiskustannus (oikea asteikko) 1) Reaalisen M3:n kasvuvauhti miinus BKT:n määrän kasvuvauhti (vasen asteikko) 2) 2,0 1,0 0,0-1,0 reaalituotannon kasvusta. Näiden kasvuvauhtien ero (ks. kuvion 3 alaosa) johtuu osittain M3:n hallussapidon pienistä vaihtoehtoiskustannuksista. Reaalisen M3:n kasvuvauhdin ja BKT:n määrän kasvuvauhdin ero oli huomattavasti suurempi kuin aiempina jaksoina, vaikka M3:n hallussapidon vaihtoehtoiskustannukset olivat miltei samat kuin vuoden 2002 kolmantena neljänneksenä. Tämä osoittaa, että M3:n kasvua on vahvistanut se, että arvopaperisalkkuja on jälleen järjestelty uudelleen, kun osakkeiden hinnat ovat laskeneet ja rahoitusmarkkinoiden epävarmuus on lisääntynyt (ks. kehikko 2). Koska M3:n kasvu on jatkunut pitkään voimakkaana, euroalueelle on kertynyt liikaa likviditeettiä. Tämä käy ilmi siitä, että rahapoikkeamat ovat kasvaneet edelleen lokakuussa Rahapoikkeamat lasketaan M3:n kasvunopeuden kumuloituneesta poikkeamasta viitearvonsa mukaisesta määrästä (ks. kuvio 4). 1 1 Nimellinen rahapoikkeama viittaa eroon, joka lasketaan M3:n toteutuneesta määrästä ja M3:n kasvuvauhdin viitearvon (41⁄2 % vuodessa) mukaisesta määrästä joulukuusta 1998 alkaen (joulukuu 1998 on valittu perusjaksoksi). Kuviossa 3 esitetty reaalinen rahapoikkeama viittaa M3:n toteutuneen määrän (M3:n nimellinen määrä deflatoituna YKHIllä) poikkeamaan määrästä, joka vastaa rahan määrän kasvuvauhtia, kun nimellinen M3 on kasvanut viitearvon mukaisesti ja YKHIinflaatio on kehittynyt hintavakauden määritelmän mukaisesti (joulukuu 1998 on jälleen perusjakso). Koska perusjakso on valittu keinotekoisesti, rahapoikkeamien tulkitsemisessa olisi keskityttävä enemmän niiden muutoksiin kuin suuruuteen (ks. toukokuun 2001 Kuukausikatsauksen artikkeli Rahatalouden analyysin välineet ja menetelmät ). EKP Kuukausikatsaus Joulukuu
 15 Suppea raha-aggregaatti M1 kasvoi voimakkaasti M1:n vuotuinen kasvuvauhti kiihtyi vuoden 2002 kolmantena neljänneksenä 7,6 prosenttiin edellisen neljänneksen 6,6 prosentista (ks. taulukko 1). M1:n vuotuinen kasvuvauhti oli lokakuussa 8,2 %. Vuotuinen kasvuvauhti nopeutui, kun yön yli -talletukset kasvoivat nopeasti ja liikkeessä olevan rahan määrän vuotuinen kasvuvauhti elpyi. M1:n kehitys näyttää ilmentävän euroalueen alhaisia korkoja, jotka ovat pienentäneet M1:een sisältyvien instrumenttien hallussapidon vaihtoehtoiskustannuksia. Lisäksi levottomuus rahoitusmarkkinoilla on viime kuukausina todennäköisesti lisännyt erittäin likvidien instrumenttien kysyntää. Sijoituksia on ilmeisesti jonkin verran siirretty yön yli -talletuksista käteisrahaan. Vaikka yön yli -talletusten kasvuvauhti hiljattain hidastui vähän, käteisvarantoja on edelleen tasaisesti kasvatettu aiemmalle tasolleen. Kausivaihtelusta puhdistettuna liikkeessä olevan rahan määrä kasvoi lokakuussa 8 miljardia euroa edelliskuisesta eli yhtä paljon kuin se oli keskimäärin kasvanut kuukausittain maalis-kuussa. Liikkeessä olevan käteisrahan määrän kasvu vuonna 2002 johtuu todennäköisesti siitä, että nyt on purettu M3:een sisältyviä lyhytaikaisia talletuksia, joihin siirrettiin sijoituksia ennen käteisrahan vaihtoa. Kuviosta 5 käy ilmi, että liikkeessä olevan rahan vuotuinen supistumisvauhti on hidastunut jatkuvasti joulukuusta 2001 alkaen ja lokakuussa liikkeessä olevan rahan määrä alkoi uudestaan kasvaa. Kasvu tapahtui samaan aikaan kun yön yli -talletusten vuotuinen kasvuvauhti alkoi hidastua. Liikkeessä olevan rahan kasvun nopeutuminen saattaa osittain johtua siitä, että eurokäteisellä on kysyntää myös euroalueen ulkopuolella, mikä käy ilmi maksutasetilastoista. Lisäksi myös muita sijoituksia kuin yön yli -sijoituksia saattaa olla purettu käteiseksi. Muiden lyhytaikaisten talletusten kuin yön yli -talletusten vuotuinen kasvuvauhti oli lokakuussa 5,5 % eli sama kuin vuoden 2002 kolmantena neljänneksenä. Toisena neljänneksenä kasvuvauhti oli 6,4 %. Irtisanomisajaltaan enintään kolmen kuukauden talletukset kasvoivat edelleen nopeasti. Enintään kahden vuoden määräaikaistalletusten kasvuvauhti pysyi kuitenkin hitaana. Kasvuvauhtien ero selittyy sillä, että niiden korkoero on supistunut vuonna 2002, mikä teki irtisanomisajaltaan enintään kolmen kuukauden talletuksista sijoituskohteena houkuttelevampia kuin enintään kahden vuoden määräaikaistalletukset. Taulukko 1. M3:n erät (vuotuinen prosenttimuutos, neljännesvuosikeskiarvoja) Kausi- ja kalenterivaihtelusta puhdistetut tiedot M1 josta: liikkeessä oleva raha josta: yön yli -talletukset M2 M1 (= muut lyhytaikaiset talletukset) M2 M3 M2 (= jälkimarkkinakelpoiset instrumentit) M3 Kausi- ja kalenterivaihtelusta puhdistamattomat tiedot Liikkeessä oleva raha Yön yli -talletukset Enintään 2 vuoden määräaikaistalletukset Irtisanomisajaltaan enintään 3 kuukauden talletukset Takaisinostosopimukset Rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet Rahamarkkinapaperit ja enintään 2 vuoden velkapaperit I I I Lokakuu 3,8 5,5 6,2 6,6 7,6 8,2-7,6-18,6-28,0-19,9-7,7 6,2 6,1 10,4 13,0 11,7 10,3 8,5 5,1 5,9 6,7 6,4 5,5 5,5 4,5 5,7 6,5 6,5 6,5 6,8 15,0 19,0 14,6 12,7 10,7 8,4 5,9 7,5 7,6 7,4 7,1 7,0-7,4-18,4-27,9-19,7-7,7 6,3 6,2 10,1 13,0 11,7 10,5 8,5 11,3 7,3 3,6 2,9 1,5 2,4 0,5 5,0 9,1 9,4 8,9 8,0 20,0 19,5 4,6 2,3 3,0 0,5 18,0 26,7 30,4 25,5 22,8 18,4 0,7 1,5-6,2-3,0-9,1-5,1 Lähde: EKP. 14 EKP Kuukausikatsaus Joulukuu 2002
 16 Kuvio 5. Liikkeessä oleva käteisraha ja yön yli -talletukset (vuotuisia virtatietoja, mrd. euroa) Liikkeessä oleva käteisraha Yön yli -talletukset 300,0 300,0 200,0 100,0 200,0 100,0 vaikutuksesta, koska syksyllä 2001 jälkimarkkinakelpoiset instrumentit olivat lisääntyneet hyvin nopeasti. Näiden instrumenttien lyhyen aikavälin kasvu on viime kuukausina jatkunut voimakkaana; nehän soveltuvat hyvin rahan tilapäiseen sijoittamiseen, kun rahoitusmarkkinoilla on levottomuutta. Rahamarkkinarahastojen rahastoosuuksien vuotuinen kasvuvauhti oli erityisen nopea lokakuussa eli 18,4 %. Tämä on yhdenmukaista sen kanssa, että vuonna 2002 sijoituksia on jälleen siirretty pois osakemarkkinoilta. 0,0 0,0 Yksityiselle sektorille myönnettyjen lainojen kasvuvauhti hidastui entisestään -100,0-200,0 Lähde: EKP ,0-200,0 Euroalueella oleville myönnettyjen luottojen vuotuinen kasvuvauhti vuoden 2002 kolmantena neljänneksenä oli 4,2 % ja lokakuussa 4,3 %, kun se toisena neljänneksenä oli ollut 4,5 %. Yksityiselle sektorille suuntautuva luotonanto hidastui lokakuussa, mutta julkisyhteisöille myönnettyjen luottojen kasvuvauhti nopeutui hieman (ks. taulukko 2). Jälkimarkkinakelpoisten instrumenttien vuotuinen kasvuvauhti hidastui vuoden 2002 kolmantena neljänneksenä ja edelleen lokakuussa. Tämä johtui kuitenkin suurelta osin vertailuajankohdan Julkisyhteisöille suuntautuvan luotonannon vuotuinen kasvuvauhti oli lokakuussa 2,1 %, kun se kolmantena neljänneksenä oli ollut 1,1 % ja toisena neljänneksenä 1,8 % (ks. taulukko 2). Tämä Taulukko 2. M3:n vastaerät (vuotuinen prosenttimuutos, neljännesvuosikeskiarvoja, kausi- ja kalenterivaihtelusta puhdistamattomia tietoja) I I I Lokakuu Pitkäaikaiset velat (ilman omaa pääomaa ja varauksia) Yli 2 vuoden määräaikaistalletukset Irtisanomisajaltaan yli 3 kk:n talletukset Yli 2 vuoden velkapaperit Luotot euroalueella oleville Luotot julkisyhteisöille Muut arvopaperit kuin osakkeet Lainat Luotot muille euroalueella oleville Muut arvopaperit kuin osakkeet Osakkeet ja osuudet Lainat 2,2 2,9 3,1 4,0 5,0 5,1-0,4-0,2 0,2 0,8 1,9 2,3 1,2-5,7-11,5-13,2-11,1-9,1 4,3 5,9 6,5 7,7 8,5 8,1 5,6 5,2 5,1 4,5 4,2 4,3-2,1-0,7 1,7 1,8 1,1 2,1-2,5-0,7 3,5 3,8 2,5 4,1-1,5-0,8-0,8-0,9-0,9-0,8 7,8 6,9 6,1 5,2 5,0 4,9 24,4 23,8 22,2 14,7 7,4 5,9 4,6 3,2 2,1-3,5 1,1 3,6 7,4 6,5 5,7 5,6 5,3 5,0 Lähde: EKP. EKP Kuukausikatsaus Joulukuu
 17 kehitys johtuu lähinnä siitä, miten rahalaitossektorin hallussa olevien julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemien velkapaperien vuotuinen kasvuvauhti on kehittynyt. Sitä vastoin julkisyhteisöille myönnettyjen lainojen vuotuinen supistumisvauhti on vuonna 2002 pysynyt kutakuinkin ennallaan 0,8 prosentissa. Yksityiselle sektorille suuntautuvan luotonannon kasvuvauhti on viime kuukausina hidastunut edelleen. Tämä perustuu suurelta osin merkittävimmän alaerän eli yksityiselle sektorille myönnettyjen lainojen kehitykseen. Niiden vuotuinen kasvuvauhti hidastui vuoden 2002 kolmantena neljänneksenä 5,3 prosenttiin ja lokakuussa 5,0 prosenttiin, kun se toisena neljänneksenä oli ollut 5,6 %. Yksityiselle sektorille myönnettyjen lainojen reaalinen vuotuinen kasvuvauhti on hieman pitkän aikavälin keskiarvoa hitaampi. Nykyisessä suhdannetilanteessa lainananto ei kuitenkaan ole mitenkään erityisen vaimeaa. Kotitalouksille ja yrityksille myönnettyjen lainojen kehitys vaihtelee maan 2 ja sektorin mukaan. (Lainojen sektorikohtaisesta kehityksestä kerrotaan yksityiskohtaisesti jäljempänä.) M3:n muista vastaeristä rahalaitosten pitkäaikaisten velkojen (laskettuna ilman pääomaa ja varauksia) vuotuinen kasvuvauhti on nopeutunut vuonna 2002 tuottokäyrän jyrkennettyä edellisvuotisesta. Näiden velkojen vuotuinen kasvuvauhti oli lokakuussa 5,1 %. Näistä vista yli kahden vuoden määräaikaistalletusten vuotuinen kasvuvauhti on viime kuukausina elpynyt, mikä saattaa osittain johtua siitä, että sijoituksia on siirretty pois osakesijoituksista. Lokakuuhun 2002 ulottuneena 12 kuukauden jaksona euroalueen rahalaitosten ulkomaiset nettosaatavat kasvoivat 130,5 miljardia euroa, kun ne edellisenä, kuuhun ulottuneena 12 kuukauden jaksona olivat kasvaneet 128,2 miljardia euroa (ks. kuvio 6). Syyskuuhun 2002 ulottuvien maksutasetilastojen mukaan pääoman nettotuonti euroalueelle oli verrattain voimakasta suorina sijoituksina ja arvopaperisijoituksina, kun vastaava nettovienti euroalueelta oli vaimeaa. Tämä kehitys osoittaa, että euroalueella sijoittajat suosivat turvallisia ja likvidejä instrumentteja. Kuvio 6. M3:n ja sen vastaerien muutokset (vuotuisia virtatietoja, ajanjakson lopussa, mrd. euroa, kausi- ja kalenterivaihtelusta puhdistamattomia tietoja) I/2002 /2002 I/2002 Loka 2002 M3 Luotot yksityiselle sektorille (1) Lähde: EKP. M3 = Luotot julkisyhteisöille (2) Ulkomaiset nettosaamiset (3) Pitkäaikaiset velat (ilman omaa pääomaa ja varauksia) (4) Muut vastaerät (mukana oma pääoma ja varaukset) (5) Runsas likviditeetti ei tällä hetkellä viittaa siihen, että lyhyellä aikavälillä olisi inflaatioriskejä Rahan määrän kasvu on kaikkiaan ollut voimakasta viime kuukausina. Rahoitusmarkkinoiden suuren epävarmuuden vuoksi sijoituksia on ilmeisesti siirretty rahavaateisiin. Samaan aikaan likvidien instrumenttien hallussapidon pienet vaihtoehtoiskustannukset ovat nopeuttaneet M3:n kasvua. M3:n voimakkaan kasvun myötä euroalueella on enemmän likviditeettiä kuin kestävään, inflaatiota kiihdyttämättömään kasvuun tarvitaan. Ylimääräinen likviditeetti saattaa aiheuttaa uhkia hintavakaudelle keskipitkällä aikavälillä, jos likviditeettitilanne ei normalisoidu. Koska euroalueen talouskasvu on vaimeaa, tässä vaiheessa on epätodennäköistä, että ylimääräinen likviditeetti aiheuttaisi inflaatiopaineita. Yksityiselle sektorille myönnettyjen lainojen kasvuvauhdin hidastuminen tukee tätä arviota. 2 Ks. marraskuun Kuukausikatsauksen Euroalueen talouskehitys -osan kehikko 1 Yksityiselle sektorille myönnettävien lainojen kehitys ja siihen vaikuttavat perustekijät sivulla EKP Kuukausikatsaus Joulukuu 2002
 18 Kehikko 2. Euroalueen ei-rahoitussektorin rahoitusinvestoinnit vuoden 2002 toisella neljänneksellä Euroalueen rahoitustilinpidosta on nyt käytettävissä vuoden 2002 toiselle neljännekselle ulottuvat tiedot. Niiden avulla voidaan tarkastella ei-rahoitussektorin (kotitaloudet, yritykset ja julkisyhteisöt) rahoitusinvestointien ja rahoitusomaisuuden arvon kehitystä. Tiedot valottavat ei-rahoitussektorin sijoituspäätöksiä ja sektorin rahoitusvarallisuuden kehitystä. Euroalueen ei-rahoitussektorin rahoitusinvestoinnit Rahoitusinvestoinnit yhteensä josta: lyhytaikaiset rahoitusinvestoinnit 3) josta: pitkäaikaiset rahoitusinvestoinnit 4) Käteinen ja talletukset Muut arvopaperit kuin osakkeet josta: lyhytaikaiset josta: pitkäaikaiset Rahasto-osuudet josta: rahasto-osuudet ilman rahamarkkinarahastojen rahasto-osuuksia josta: rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet Noteeratut osakkeet Vakuutustekninen vastuuvelka Kanta Vuotuinen kasvuvauhti 2) prosentteina kokonais- 2000/ 2000/ 2000/ 2001/ 2001/ 2001/ 2001/ 2002/ 2002/ 2002/ määrästä 1) I I I I I 100 5,4 6,4 6,9 8,1 7,9 6,9 5,3 5,1 5,1. 40,6 4,5 4,9 3,8 5,4 5,6 6,1 6,2 5,1 5,5. 58,4 5,7 7,1 8,7 9,7 9,2 7,7 5,1 5,2 5,0. 35,8 3,7 3,6 3,3 3,5 4,3 4,3 4,4 4,7 4,8. 13,4 9,2 14,9 10,0 17,8 13,8 10,4 8,4 6,0 6,8. 1,7 54,2 88,6 34,7 64,5 38,8 23,8 11,5-6,0-6,2. 11,7 5,1 8,9 7,2 11,6 10,5 8,6 7,9 8,3 8,9. 11,6 4,2 2,4 6,1 5,3 4,7 5,6 5,0 5,4 5,8. 9,7 5,0 3,1 7,1 5,5 3,9 3,6 2,1 2,2 3,0. 1,9-1,9-2,7-1,6 4,0 11,9 22,8 28,8 28,1 25,6. 16,6 2,4 5,9 9,9 12,6 12,7 9,6 3,0 2,5 1,5. 22,6 9,5 9,3 8,6 7,6 7,5 7,3 7,4 7,6 7,3. M3 5) 4,7 4,4 4,1 3,7 5,5 6,8 8,0 7,2 7,1 7,3 Lähde: EKP. Huom. Neljännesvuositiedot euroalueen ei-rahoitussektorin rahoituksen hankinnasta ja rahoitusinvestoinneista kattavat suurimman osan EKT 95:n mukaisista rahoitusvaateiden luokista. Johdannaiset, julkisyhteisöjen ja yritysten myöntämät lainat, noteeraamattomat osakkeet, osuudet ja muut saamiset ja velat eivät ole vielä mukana tilastoinnissa, kuten eivät myöskään tiedot ulkomaisten pankkien otto- ja antolainauksesta. 1) Vuoden 2002 toisen neljänneksen lopussa. 2) Vuotuinen kasvuvauhti on laskettu neljän viimeisen neljänneksen rahoitusinvestointien kumulatiivisen määrän ja alkuperäisen kannan välisenä suhteena. 3) Lyhytaikaiset rahoitusinvestoinnit sisältävät käteisen ja talletukset (pl. valtion talletukset), lyhytaikaiset velkapaperit ja rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet. Koska erään eivät sisälly valtion talletukset, lyhyt- ja pitkäaikaisista rahoitusinvestoinneista ei tule yhteensä 100:aa prosenttia. Lukuja tulkittaessa on otettava huomioon, että lyhytaikaisiin rahoitusinvestointeihin sisältyvät sekä lyhyt- että pitkäaikaiset talletukset, sillä talletuksista ei toistaiseksi ole saatavissa maturiteettijakaumaa. 4) Pitkäaikaiset rahoitusinvestoinnit sisältävät pitkäaikaiset velkapaperit, rahasto-osuudet ilman rahamarkkinarahastojen rahasto-osuuksia, noteeratut osakkeet sekä vakuutus- ja eläkerahastoinstrumentit. 5) Vuosineljänneksen lopussa. Raha-aggregaatti M3 sisältää euroalueen ei-rahalaitossektorin ja muiden rahoituslaitosten kuin rahalaitosten monetaariset saamiset euroalueen rahalaitoksilta. Vuoden 2002 toisella neljänneksellä ei-rahoitussektorin rahoitusinvestointien vuotuinen kasvuvauhti pysyi samana kuin edellisellä neljänneksellä eli 5,1 prosentissa (ks. taulukko). Se on pysytellyt suhteellisen vakaasti tällä tasolla vuoden 2001 viimeisestä neljänneksestä lähtien, vaikka kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen vuotuinen kasvuvauhti onkin hidastunut tänä aikana. Tämä kuvastaa kotitalouksien säästämisasteen hienoista nousua. Samaan aikaan ei-rahoitussektorin eri rahoitusinstrumenttien hallussapitotappiot kasvoivat edelleen, mikä johtui pääasiassa osakkeiden hintojen jatkuvasta laskusta vuoden 2002 toisella neljänneksellä (ks. kuvio A). Osakkeiden hintojen laskun vuoksi sijoittajat näyttävät siirtäneen varoja osakkeista joukkolainoihin ja lyhytaikaisiin sijoituksiin vuoden 2002 toisella neljänneksellä. Lyhytaikaisten rahoitusinvestointien vuotuinen kasvuvauhti nopeutui 5,5 prosenttiin vuoden ensimmäisen neljänneksen 5,1 prosentista (ks. kuvio B). Varsinkin rahamarkkinarahastojen rahasto-osuuksiin tehdyt sijoitukset lisääntyivät vuositasolla erityisen nopeasti. Ei-rahoitussektorin pitkäaikaisten rahoitusinvestointien vuotuinen kasvuvauhti pysyi vuoden 2002 toisella neljänneksellä sen sijaan jokseenkin muuttumattomana kahteen edelliseen neljännekseen verrattuna eli noin 5 prosentissa. Näihin sijoituksiin kuuluvat alaerät kehittyivät kuitenkin hyvin eri tavalla. Pitkäaikaisiin velkapapereihin tehtyjen sijoitusten vuotuinen kasvuvauhti nopeutui 8,9 prosenttiin vuoden 2002 ensimmäisen neljänneksen 8,3 prosentista. Sen sijaan noteerattuihin osakkeisiin tehtyjen sijoitusten vuotuinen kasvuvauhti hidastui edelleen toisella neljänneksellä eli 1,5 prosenttiin ensimmäisen neljänneksen 2,5 pro- EKP Kuukausikatsaus Joulukuu
 19 Kuvio A. Arvopaperien hallussapitovoitot ja -tappiot (/1997 = 100) Noteeratut osakkeet Muut arvopaperit kuin osakkeet Rahasto-osuudet Euro Stoxx (laaja) Lähde: EKP Kuvio B. Ei-rahoitussektorin lyhyt- ja pitkäaikaiset rahoitusinvestoinnit (vuotuinen prosenttimuutos) Rahoitusinvestoinnit yhteensä Pitkäaikaiset rahoitusinvestoinnit Lyhytaikaiset rahoitusinvestoinnit 10,0 10,0 9,0 9,0 8,0 8,0 7,0 7,0 6,0 6,0 5,0 5,0 4,0 4,0 3,0 3,0 2,0 2,0 1,0 1,0 0,0 0, Lähde: EKP. Huom. Lisätietoja tämän kehikon taulukossa. sentista. Pitkäaikaisiin velkapapereihin tehtyjä sijoituksia hyödytti todennäköisesti myös tuottokäyrän jyrkkeneminen syksyn 2001 jälkeen. Tuottokäyrän jyrkkeneminen näkyi myös siinä, että rahalaitossektorin pitkäaikaisten velkojen vuotuinen kasvuvauhti nopeutui eli muiden sektorien hallussa olevien rahalaitosten velkapaperien määrä kasvoi vuoden 2002 toisella neljänneksellä. Tämä kehitys tukee arviota, että M3:n vahva kasvu vuoden 2002 toisella neljänneksellä johtui osaksi eirahoitussektorin halusta sijoittaa turvallisiin ja likvideihin instrumentteihin. Lisäksi se antaa viitteitä siitä, minkä verran ei-rahoitussektori on menettänyt rahoitusvarallisuuttaan osakkeiden hintojen laskun myötä. Tämä tekijä on saattanut vaimentaa jonkin verran kotimaista kysyntää. Velkapaperien liikkeeseenlaskujen kasvu hidastui kolmantena neljänneksenä Euroalueella olevien liikkeeseen laskemien velkapaperien kannan keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti hidastui vuoden 2002 kolmantena neljänneksenä hieman eli 6,5 prosenttiin toisen neljänneksen 6,8 prosentista (ks. kuvio 7). Hidastumiseen vaikutti se, että pitkäaikaisten velkapaperien kannan keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti hidastui 0,7 prosenttiyksikköä 6,6 prosenttiin, ja siitä, että lyhytaikaisten velkapaperien kannan vuotuinen kasvuvauhti nopeutui 2 prosenttiyksikköä 4,9 prosenttiin. Lyhytaikaisten velkapaperien kasvun nopeutumiseen vaikutti pääasiassa se, että rahalaitokset ja valtiot laskivat näitä velkapapereita runsaasti liikkeeseen. Samaan aikaan yritysten liikkeeseen laskemien lyhytaikaisten velkapaperien kannan vuotuinen supistumisvauhti oli edelleen huomattava. Valuuttakohtainen tarkastelu osoittaa, että euroalueella olevien liikkeeseen laskemien euromääräisten velkapaperien kannan keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti hidastui kolmantena neljänneksenä hieman eli 6,4 prosenttiin, kun se edellisenä neljänneksenä oli ollut 6,8 %. Euromääräisten velkapaperien osuus kaikista euro- 18 EKP Kuukausikatsaus Joulukuu 2002
 20 Kuvio 7. Euroalueella olevien liikkeeseen laskemien velkapapereiden kanta (vuotuinen prosenttimuutos) Yhteensä Lyhytaikaisten velkapapereiden emissiot Pitkäaikaisten velkapapereiden emissiot Lähde: EKP. Huom. Euroalueen tietoihin sisältyvät myös Kreikan tiedot alkaen. Vertailtavuuden vuoksi tammikuuta 2001 edeltäneiden vuotuisten kasvuvauhtien laskemisessa on käytetty euroalueen + Kreikan tietoja , jolloin vuotuinen kasvuvauhti oli keskimäärin oli 6,7 %. Tämä on sopusoinnussa sen kanssa, että rahalaitosten myöntämien lainojen vuotuinen kasvuvauhti on verrattain hidas. Yritysten liikkeeseen laskemien velkapaperien kannan keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti oli kolmantena neljänneksenä 6,3 % eli miltei 5 prosenttiyksikköä hitaampi kuin edellisenä neljänneksenä. Valtion joukkolainojen tuottojen tavoin myös luottokelpoisuusluokiltaan erilaisten yritysten joukkolainojen tuotot laskivat kesällä Vaikka joidenkin yritysten rahoituskustannukset kasvoivat, kun niiden luottokelpoisuusluokitus huononi, hyvän luottokelpoisuusluokituksen saaneet yritykset ovat voineet hyötyä joukkolainojen tuoton pienenemisestä. Tästä huolimatta yritysten liikkeeseen laskemien joukkolainojen kannan kasvuvauhti hidastui kaikissa maturiteeteissa vuoden 2002 kolmena ensimmäisenä neljänneksenä. Tämä koskee erityisesti lyhytaikaisten velkapaperien kantaa, joka kolmantena neljännek- alueella olevien bruttoemissioista pysyi sen sijaan ennallaan eli 93 prosentissa. Liikkeeseen laskettujen euromääräisten velkapaperien tarkastelu sektoreittain osoittaa, että rahalaitosten liikkeeseen laskemien velkapaperien kannan keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti hidastui kolmantena neljänneksenä 4,8 prosenttiin toisen neljänneksen 5,0 prosentista (ks. kuvio 8). Tämä johtui siitä, että rahalaitossektorin liikkeeseen laskemien pitkäaikaisten velkapaperien kannan keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti hidastui kolmantena neljänneksenä 4,8 prosenttiin, kun se toisena neljänneksenä oli ollut 5,7 %. Samaan aikaan lyhytaikaisten velkapaperien kannan keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti kiihtyi 6,5 prosenttiin, kun se edellisenä neljänneksenä oli ollut 5,2 %. Vuoden 2002 alusta alkaen rahalaitossektorin liikkeeseen laskemien velkapaperien kannan vuotuinen kasvuvauhti on ollut noin 5 % eli hieman hitaampi kuin vuonna Kuvio 8. Euroalueella olevien liikkeeseen laskemien euromääräisten velkapapereiden kanta (vuotuinen prosenttimuutos) Yhteensä Rahalaitokset Yritykset Muut rahoituslaitokset kuin rahalaitokset Julkisyhteisöt Lähde: EKP. Huom. Euroalueen tietoihin sisältyvät myös Kreikan tiedot alkaen. Vertailtavuuden vuoksi tammikuuta 2001 edeltäneiden vuotuisten kasvuvauhtien laskemisessa on käytetty euroalueen + Kreikan tietoja EKP Kuukausikatsaus Joulukuu
 21 senä supistui 17,3 % vuoden takaisesta. Viime kuukausina näiden velkapaperien kannan kasvuvauhti on hidastunut jatkuvasti. Tämä johtuu siitä, että yritysten käyttöpääoman rahoitustarpeet ovat pienentyneet, kun talouskasvu on hidastunut. Syynä on myös se, että sijoittajat eivät ole kiinnostuneita tällaisista instrumenteista liikkeeseenlaskijan luottokelpoisuusluokituksen laskiessa. Muiden rahoituslaitosten kuin rahalaitosten liikkeeseen laskemien velkapaperien kannan keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti hidastui vuoden 2002 kolmantena neljänneksenä 31,5 prosenttiin toisen neljänneksen 40,3 prosentista. Kasvuvauhti oli edelleen nopea, ilmeisesti siksi, että yritysten ja myös rahalaitosten on helppo saada rahoitusta tähän sektoriin kuuluvien erillisyhtiöiden kautta, koska tämäntyyppinen rahoitus yleensä hyötyy hyvästä luottokelpoisuusluokituksesta. Rahoituksen hankinta kehittyi eri suuntiin kotitalouksissa ja yrityksissä Euroalueen ei-rahoitussektorin (kotitaloudet, yritykset ja julkisyhteisöt) velkarahoituksen vuotuisen kasvuvauhdin arvioidaan hidastuneen vuoden 2002 kolmannella neljänneksellä edelleen noin 4 3⁄4 prosenttiin toisen neljänneksen 5,1 prosentista. Vuoden 2001 ensimmäisellä neljänneksellä alkanut kasvuvauhdin hidastuminen siis Kuvio 9. Ei-rahoitussektorin velkarahoituksen hankinta (vuotuinen prosenttimuutos) 16,0 14,0 12,0 Kotitaloudet Yritykset Julkisyhteisöt 16,0 14,0 12,0 Julkisella sektorilla valtion liikkeeseen laskemien velkapaperien kannan keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti nopeutui kolmantena neljänneksenä hieman eli 4,3 prosenttiin, kun se toisena neljänneksenä oli ollut 4,1 %. Lyhytaikaisten velkapaperien kannan vuotuinen kasvuvauhti oli kolmantena neljänneksenä verrattain nopea eli 15,5 %. Tämä viitannee siihen, että julkisen talouden yksiköt ovat hyödyntäneet alhaisia lyhyitä korkoja. 10,0 8,0 6,0 4,0 2,0 0, Lähde: EKP. Huom. Lisätietoja taulukossa 3. 10,0 8,0 6,0 4,0 2,0 0,0 Muiden julkiseen sektoriin kuuluvien yksiköiden liikkeeseen laskemien velkapaperien kannan keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti kiihtyi kolmantena neljänneksenä 33,6 prosenttiin toisen neljänneksen 29,9 prosentista. Kasvuvauhdin kiihtymiseen vaikutti pitkäaikaisten velkapaperien kannan keskimääräisen vuotuisen kasvuvauhdin nopeutuminen 5,3 prosenttiyksikköä 35,1 prosenttiin. Lisäksi vaikutusta oli sillä, että lyhytaikaisten velkapaperien kannan keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti kääntyi kolmantena neljäntenä negatiiviseksi eli 14,4 prosenttiin, kun se toisena neljänneksenä oli ollut 38,7 %. Viimeaikainen kehitys viittaa siihen, että paikallishallinnon rahoitusasema on joiltakin osin heikentynyt. jatkui (ks. taulukko 3). 1 Edellisten vuosineljännesten kehityksestä poiketen pitkäaikaisen velkarahoituksen vuotuisen kasvuvauhdin arvioidaan hieman hidastuneen ja lyhytaikaisen velkarahoituksen vuotuisen kasvuvauhdin pysyneen edelleen hitaana. 1 Velkarahoituksen kehitystä vuoden 2002 kolmannella neljänneksellä on arvioitu raha- ja pankkitilastoissa ja arvopaperien liikkeeseenlaskuja koskevissa tilastoissa ilmoitettujen transaktioiden perusteella, sillä neljännesvuotuisen rahoitustilinpidon tiedot ei-rahoitussektorin rahoituksesta ovat saatavissa vain vuoden 2002 toisen neljänneksen loppuun saakka. Rahalaitosten myöntämät lainat ja velkapaperien emissiot antavat hyvän pohjan kotitalouksien ja yritysten velkarahoituksen arviointiin, mutta tällä hetkellä tiedot muiden rahoituksenvälittäjien myöntämistä lainoista ja yritysten eläkerahastojen vastuuvista ovat käytettävissä ainoastaan vuoden 2002 toisesta neljänneksestä. 20 EKP Kuukausikatsaus Joulukuu 2002


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 18.11.2006
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 281/1
 Tiesas (virspalāta) spriedums 2006. gada 12. septembrī (Oberlandesgericht Oldenburg (Vācija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) — Industrias Nucleares do Brasil SA, Siemens AG pret UBS AG (C-123/04), Texas Utilities Electric Corporation (C-124/04)
 (Apvienotās lietas C-123/04 un C-124/04) (1)
 (EAEK līgums - Piegāde - Īpašumtiesības - Urāna bagātināšana, ko Kopienas teritorijā veicis trešās valsts pilsonis)
 (2006/C 281/02)
 Tiesvedības valoda — vācu
 Iesniedzējtiesa
 Oberlandesgericht Oldenburg (Vācija)
 Lietas dalībnieki pamata procesā
 Prasītāji: Industrias Nucleares do Brasil SA, Siemens AG
 Atbildētāji: UBS AG (C-123/04), Texas Utilities Electric Corporation (C-124/04)
 Priekšmets
 Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu — Oberlandesgericht Oldenburg — EKL 73., 75., 86., 87. 196. un 197. panta interpretācija — Aizdevuma līgums, kurš nodrošināts ar ķīlu uz urānu, kas pieder trešās valsts uzņēmumam un ir bagātināts un tiek uzglabāts Kopienā
 Rezolutīvā daļa:
 1)
 EAEKL 75. panta pirmā daļa jāinterpretē tādējādi, ka šajā noteikumā minētie jēdzieni “apstrāde”, “pārveide” vai “formēšana” ietver arī urāna bagātināšanu;
 2)
 EAEKL 196. panta b) apakšpunkts jāinterpretē tādējādi, ka uzņēmums, kura juridiskā adrese nav dalībvalstīs, šī noteikuma izpratnē neveic visas vai kādu no savām darbībām šajā teritorijā, ja tam ar uzņēmumu, kura juridiskā adrese ir šajā teritorijā, ir darījumu attiecības, kuru priekšmets ir vai nu izejvielu piegāde bagātināta urāna ražošanai un bagātināta urāna iegāde, vai minētā bagātinātā urāna uzglabāšana;
 3)
 EAEKL 75. panta pirmās daļas c) apakšpunkts jāinterpretē tādējādi, ka materiāliem, kas tiek piegādāti apstrādei, pārveidei vai formēšanai, nav jābūt identiskiem tiem materiāliem, kas pēc tam tiek atdoti, un ka ir pietiekami, ka atdotie materiāli kvalitatīvi un kvantitatīvi atbilst piegādātajiem materiāliem, kaut arī nebūtu iespējams sasaistīt šos pēdējos materiālus ar atdotajiem materiāliem. Turklāt minētais noteikums jāinterpretē tādējādi, ka tas, ka apstrādājošais uzņēmums ar izejvielu piegādes brīdi iegūst īpašuma tiesības uz tām un tam tādēļ pēc urāna apstrādāšanas jānodod atpakaļ otrajai līguma pusei īpašuma tiesības uz bagātināto urānu, nav šķērslis EAEKL 75. panta pirmās daļas c) apakšpunkta piemērošanai;
 4)
 EAEKL 196. panta b) apakšpunkts jāinterpretē tādējādi, ka uzņēmums neveic kādu no savām darbībām dalībvalstīs šī noteikuma izpratnē, ja tas pārdod vai iegādājas bagātinātu urānu, kas tur tiek uzglabāts;
 5)
 EAEKL 73. pants jāinterpretē tādējādi, ka tas nav piemērojams līgumiem par bagātinātu urānu, kas tiek glabāts Eiropas Atomenerģijas Kopienas teritorijā, kuru dalībnieki ir vienīgi trešo valstu pilsoņi.
 (1) OV C 106, 30.04.2004.


type: contracts

text:
 15.11.2014
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 330/12
 ACCORDO
 tra l'Unione europea e la Repubblica francese che prevede l'applicazione, con riguardo alla collettività di Saint-Barthélemy, della legislazione dell'Unione sulla tassazione del risparmio e sulla cooperazione amministrativa nel settore della fiscalità
 L'UNIONE EUROPEA,
 e
 LA REPUBBLICA FRANCESE, per quanto riguarda la collettività di Saint-Barthélemy,
 in appresso denominate «parti»,
 considerando che:
 (1)
 La collettività di Saint-Barthélemy è parte integrante della Repubblica francese ma, in conformità alla decisione 2010/718/UE del Consiglio europeo (1) non fa più parte dell'Unione europea dal 1o gennaio 2012.
 (2)
 Per continuare a preservare gli interessi dell'Unione e, in particolare, a lottare contro la frode e l'evasione fiscali transfrontaliere è necessario provvedere affinché le disposizioni contenute nella legislazione dell'Unione europea sulla cooperazione amministrativa nel settore della fiscalità e sulla tassazione dei redditi da risparmio sotto forma di pagamenti di interessi continuino ad applicarsi con riguardo alla collettività di Saint-Barthélemy. Occorre inoltre assicurare che i testi che modificano tali disposizioni si applichino con riguardo alla collettività di Saint-Barthélemy,
 HANNO CONVENUTO QUANTO SEGUE:
 Articolo 1
 Applicazione delle direttive 2011/16/UE e 2003/48/CE e degli atti correlati
 1. La Repubblica francese e gli altri Stati membri applicano, con riguardo alla collettività di Saint-Barthélemy, la direttiva 2011/16/UE (2) nonché le misure da essi adottate per il recepimento di tale direttiva.
 2. La Repubblica francese e gli altri Stati membri applicano, con riguardo alla collettività di Saint-Barthélemy, la direttiva 2003/48/CE del Consiglio (3) nonché le misure da essi adottate per il recepimento di tale direttiva.
 3. La Repubblica francese e gli altri Stati membri applicano, con riguardo alla collettività di Saint-Barthélemy, gli atti giuridici dell'Unione adottati, se del caso, sulla base delle direttive citate ai paragrafi 1 e 2.
 4. Le parti contraenti precisano che la Commissione europea ha, nei confronti della collettività di Saint-Barthélemy, gli stessi compiti previsti dalle direttive 2011/16/UE e 2003/48/CE e dagli altri atti giuridici correlati adottati dal Consiglio al fine di facilitare la cooperazione amministrativa fra le autorità competenti degli Stati membri.
 Articolo 2
 Versioni applicabili degli atti giuridici dell'Unione cui il presente accordo fa riferimento
 Qualsiasi riferimento, nel presente accordo, alle direttive 2011/16/UE e 2003/48/CE nonché agli altri atti dell'Unione di cui all'articolo 1, paragrafi 3 e 4 del presente accordo, si intende fatto a tali direttive e atti nella versione in vigore al momento pertinente, se del caso modificati dagli atti modificativi successivi.
 Articolo 3
 Autorità competenti, uffici centrali di collegamento, servizi di collegamento e funzionari competenti
 Le parti contraenti precisano che le autorità competenti designate a norma della direttiva 2003/48/CE nonché le autorità competenti, gli uffici centrali di collegamento, i servizi di collegamento e i funzionari competenti designati a norma della direttiva 2011/16/UE dagli Stati membri sono investiti delle stesse funzioni e competenze ai fini dell'applicazione delle disposizioni di tali direttive con riguardo alla collettività di Saint- Barthélemy, conformemente all'articolo 1 del presente accordo.
 Articolo 4
 Controllo
 La Repubblica francese trasmette alla Commissione europea statistiche e informazioni sull'applicazione del presente accordo alla collettività di Saint-Barthélemy nella stessa misura, nelle medesime forme e con le medesime scadenze di quelle che devono essere trasmesse sul funzionamento delle direttive 2011/16/UE e 2003/48/CE con riguardo ai territori francesi cui tali direttive sono applicabili.
 Articolo 5
 Procedura amichevole tra le autorità competenti
 1. Se l'attuazione o l'interpretazione del presente accordo danno adito a difficoltà o suscitano dubbi tra l'autorità competente per la collettività di Saint-Barthélemy e una o più delle autorità competenti degli Stati membri, tali autorità si sforzano di risolvere la controversia in modo amichevole. Esse informano dei risultati di tale consultazione la Commissione europea, che ne informa a sua volta gli altri Stati membri.
 2. Per quanto riguarda le questioni di interpretazione, la Commissione europea può partecipare alle consultazioni su richiesta di una delle autorità competenti di cui al paragrafo 1.
 Articolo 6
 Risoluzione delle controversie tra le parti contraenti del presente accordo
 1. In caso di controversia tra le parti contraenti del presente accordo in merito alla sua interpretazione o applicazione, queste si riuniscono prima di adire la Corte di giustizia dell'Unione europea in conformità al paragrafo 2.
 2. La Corte di giustizia dell'Unione europea ha competenza esclusiva per la risoluzione delle controversie che possono sorgere tra le parti contraenti in merito alla applicazione o interpretazione del presente accordo. Essa è adita da una di tali parti.
 Articolo 7
 Entrata in vigore
 Una parte contraente notifica all'altra parte l'espletamento delle procedure richieste per l'entrata in vigore del presente accordo. Il presente accordo prende effetto il giorno successivo a quello del ricevimento della seconda notifica.
 Articolo 8
 Durata e denuncia
 Il presente accordo è concluso per un periodo di tempo indeterminato, con riserva della sua denuncia da parte di una parte contraente previo preavviso scritto all'altra parte contraente per via diplomatica. Il presente accordo cessa di produrre effetti dodici mesi dopo il ricevimento di un tale preavviso.
 Articolo 9
 Lingue
 Il presente accordo è redatto in duplice esemplare nelle lingue bulgara, ceca, croata, danese, estone, finlandese, francese, greca, inglese, italiana, lettone, lituana, maltese, neerlandese, polacca, portoghese, rumena, slovacca, slovena, spagnola, svedese, tedesca e ungherese, e ciascuna di queste versioni fa ugualmente fede.
 Съставено в Брюксел на седемнадесети февруари две хиляди и четиринадесета година.
 Hecho en Bruselas, el diecisiete de febrero de dos mil catorce.
 V Bruselu dne sedmnáctého února dva tisíce čtrnáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den syttende februar to tusind og fjorten.
 Geschehen zu Brüssel am siebzehnten Februar zweitausendvierzehn.
 Kahe tuhande neljateistkümnenda aasta veebruarikuu seitsmeteistkümnendal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εφτά Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες δεκατέσσερα.
 Done at Brussels on the seventeenth day of February in the year two thousand and fourteen.
 Fait à Bruxelles, le dix-sept février deux mille quatorze.
 Sastavljeno u Bruxellesu sedamnaestog veljače dvije tisuće četrnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì diciassette febbraio duemilaquattordici.
 Briselē, divi tūkstoši četrpadsmitā gada septiņpadsmitajā februārī.
 Priimta du tūkstančiai keturioliktų metų vasario septynioliktą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennegyedik év február havának tizenhetedik napján.
 Magħmul fi Brussell, fis-sbatax-il jum ta' Frar tas-sena elfejn u erbatax.
 Gedaan te Brussel, de zeventiende februari tweeduizend veertien.
 Sporządzono w Brukseli dnia siedemnastego lutego roku dwa tysiące czternastego.
 Feito em Bruxelas, em dezassete de fevereiro de dois mil e catorze.
 Întocmit la Bruxelles la șaptesprezece februarie două mii paisprezece.
 V Bruseli sedemnásteho februára dvetisícštrnásť.
 V Bruslju, dne sedemnajstega februarja leta dva tisoč štirinajst.
 Tehty Brysselissä seitsemäntenätoista päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattaneljätoista.
 Som skedde i Bryssel den sjuttonde februari tjugohundrafjorton.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Френската република
 Por la República Francesa
 Za Francouzskou republiku
 For Den Franske Republik
 Für die Französische Republik
 Prantsuse Vabariigi nimel
 Για τη Γαλλική Δημοκρατία
 For the French Republic
 Pour la République française
 Za Francusku Republiku
 Per la Repubblica francese
 Francijas Republikas vārdā –
 Prancūzijos Respublikos vardu
 A Francia Köztársaság részéről
 Għar-Repubblika Franċiża
 Voor de Franse Republiek
 W imieniu Republiki Francuskiej
 Pela República Francesa
 Pentru Republica Franceză
 Za Francúzsku republiku
 Za Francosko republiko
 Ranskan tasavallan puolesta
 För Republiken Frankrike
 (1) Decisione 2010/718/UE del Consiglio europeo, del 29 ottobre 2010, che modifica lo status, nei confronti dell'Unione europea, dell'isola di Saint-Barthélemy ( GU L 325 del 9.12.2010, pag. 4).
 (2) Direttiva 2011/16/UE del Consiglio, del 15 febbraio 2011, relativa alla cooperazione amministrativa nel settore fiscale e che abroga la direttiva 77/799/CEE (GU L 64 dell'11.3.2011, pag. 1).
 (3) Direttiva 2003/48/CE del Consiglio, del 3 giugno 2003, in materia di tassazione dei redditi da risparmio sotto forma di pagamenti di interessi (GU L 157 del 26.6.2003, pag. 38).


type: wikipedia

text:
Is iasc fionnuisce é an róiste (Rutilus rutilus). Bíonn dath an airgid (le beagán dearg) air. Iasc beag atá ann go hiondúil - ní fhásann sé níos mó ná 40cm ar fhad. Rugtar go minic ar róistí sa gharbhiascareacht mar bhfuil siad ar fáil go forleathan in uiscí socra agus in uiscí le sruth iontu. Breathnaítear ar róiste ar bith atá os cionn punt meáchain mar eiseamal.
 Éisc fhionnuisce
 Garbhiascareacht


text:
 22.2.2014
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 52/29
 Žalba koju je 4. prosinca 2013. podnio Roca protiv presude Općeg suda (četvrto vijeće) donesene 16. rujna 2013. u predmetu T-412/10, Roca protiv Komisije
 (Predmet C-638/13 P)
 2014/C 52/52
 Jezik postupka: španjolski
 Stranke
 Žalitelj: Roca (zastupnik: P. Vidal Martínez, odvjetnica)
 Druga stranka u postupku: Europska komisija
 Žalbeni zahtjevi
 —
 Prihvatiti argumente koje Roca iznosi u ovoj žalbi.
 —
 Djelomično ukinuti presudu Općeg suda od 16. rujna 2013. u predmetu T-412/10.
 —
 Prihvatiti zahtjeve Roce smanjujući iznos novčane kazne koja mu je izrečena.
 —
 Naložiti Komisiji snošenje troškova Roce u ovom postupku kao i u predmetu T-412/10, u pogledu istih razloga.
 Žalbeni razlozi i glavni argumenti
 1.
 Prvi žalbeni razlog
 temelji se na povredi načelâ obrazlaganja, nediskriminacije i jednakog postupanja u odnosu na procjenu manje težine povrede Roce s obzirom na manji opseg proizvoda zahvaćenih povredom, te na iskrivljavanju činjenica koje se u odluci smatraju dokazanima.
 2.
 Drugi žalbeni razlog
 temelji se na povredi prava prilikom primjene sudske prakse Suda Europske unije i povredi načelâ jednakog postupanja i zaštite legitimnih očekivanja prilikom primjene Smjernica o metodi za utvrđivanje kazni koje se propisuju u skladu s člankom 23. stavkom 2. točkom (a) Uredbe br. 1/2003 (1).
 (1) (SL 2006, C 210, str. 2.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 8., svezak 4., str. 58.)


type: legislation

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
 DE LA COMMISSION
 COLLECTION RELIEE DES
 DOCUMENTS "COM"
 COM (88) 440
 Vol. 1988/0163
 ---pagebreak--- Disclaimer
 Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 concernant
 l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique européenne et de
 la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, p. 1) modifié en dernier
 lieu par le règlement (UE) 2015/496 du Conseil du 17 mars 2015 (JO L79 du 25. 3.2015, p. 1), ce
 dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents classifiés présents dans ce dossier
 ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit règlement ou sont considérés déclassifiés
 conformément aux articles 26(3) et 59(2) de la décision (UE, Euratom) 2015/444 de la
 Commission du 13 mars 2015 concernant les règles de sécurité aux fins de la protection des
 informations classifiées de l'Union européenne.
 In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 concerning
 the opening to the public of the historical archives of the European Economic Community and the
 European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as last amended by Council
 Regulation (EU) 2015/496 of 17 March 2015 (OJ L 79, 27.3.2015, p. 1), this file is open to the
 public. Where necessary, classified documents in this file have been declassified in conformity
 with Article 5 of the aforementioned regulation or are considered declassified in conformity with
 Articles (26.3) and 59(2) of the Commission Decision (EU, Euratom) 2015/444 of 13 March 2015
 on the security rules for protecting EU classified information.
 In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1. Februar
 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und
 der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983, S. 1), zuletzt geändert durch die
 Verordnung (EU) Nr. 2015/496 vom 17. März 2015 (ABI. L 79 vom 25.3.2015, S. 1), ist dieser Akt
 der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit erforderlich, wurden die Verschlusssachen in diesem Akt in
 Übereinstimmung mit Artikel 5 der genannten Verordnung freigegeben; beziehungsweise werden
 sie auf Grundlage von Artikel 26(3) und 59(2) der Entscheidung der Kommission (EU, Euratom)
 2015/444 vom 13. März 2015 über die Sicherheitsvorschriften für den Schutz von EU-
 Verschlusssachen als herabgestuft angesehen.
 ---pagebreak--- ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ
 CΟΜ(88 ) 440 τελικό
 Βρυξέλλες , 13 Σεπτεμβρίου 1988
 Πρόταση
 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ ( ΕΟΚ) ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 για το άνοιγμα και τον τρόπο διαχείρισης κοινοτικής δασμολογικής
 ποσόστωσης για τα γλυκά κεράσια , με σάρκα ανοιχτού χρώματος που
 διατηρούνται εντός αλκοόλης και προορίζονται για την κατασκευή προϊόντων
 σοκολάτας
 ( 1989)
 ( υποβληθείσα από την Επιτροπή )
 4^.S> A
 β £,
 Swv
 /ТТРТ'“^
 V-. , .· ^ΤΤΓΓ'^ ' χ^
 ---pagebreak--- H l Uü' r ; • I - f i T > 0 •” O T*
 .! . 'Ίι ιον ι,ο /ονι,σμύ ( ίϋκ.· ο:ρ ι ό . 4089/87 τ η η 22 πς ώϊι εα£ριου 1987 ·, ί >
 το ϋ >. κΐ ι-· < 1 ί -'· ι.ο ίί'Όΐ,ΞΕ γυ: τσ ] 908 ιινι . > ·"■ ι·.» ■ - ο ο ο· . .ο που ·Μ. (-·τ ηρουν· ο ι
 «• ντοι {-. ι ΓοοΛτί *-; και πραορι ν ο ι. ν <:■ 1 η·. » ο ι -.- οκε ·<ί· *. «;-· *- · όνχωι οοκολη « . ι· ,
 μι * ουτόνομη κοινοτική όυομολαγ ι. κη ηα· ··..*···! Χ ;,»ο·η 3 . Ον.» ( Ονων με 3η:ο μΟ ί.
 2 . Η δυνατότητα νο: ανοιχτεί μια νέο: ποσοσχοοη γιο- χο 1939 εξετάστηκε
 κατ α τη συνεδρίαση της ομάδας " ώσαμολογ ική Οικονομία” , που οργανώθηκε
 στις 4 Μσϊου 1908.
 Μιο: λύση που αποβλέπει στο ώνοι γμο μιας ηο : οστωσης υπό τους ίδιους
 όρους Ηταν δυνατό να έχει χη ου γκοτάθεοη όλων χων κρατών μελών .
 3 . Επειδή πρόκειται γισ μια: κοινοτική δσσμολογι κΛ ποσόο’τωση , για την
 οπαία δεν είναι δυνατόν ·Ό ι: ο: Ζοριστούν επακριβώς οι ανάγκες των κρατώ·.·
 μελών , προχείνεχαι να μη διαμοιραστεί μεταϋυ των κρατών μελών , αλλά
 αυτά, το τ. ι. Λ Ϊ; ι> χ ο: ί ο: νο: μπορού·· ,< ο: προβο:ίνουν σε ανάληψη απο την ποσότητα
 τ,Γ,ς .ιοι'·Γ)ι· ωο'π ; . χων αναγ και ω\· ποιτοαιίικν * ·. ο. τ >;ν » σ * υ«;·η χων πραγμαχ ι κών
 θ' ν ■_/. ν * ' <*> ν ί ου ζ -
 Λυτό εΐνο:ι χο ο.νχ'υΚΞίαενο της παρούσας πρότασης κσνονι οαοό .
 ( 1 ) ΕΕ αριθ . I. 382 της 31.12.1987, σ . 24
 ι
 ---pagebreak--- 3
 ΠΡΟΤΑΣΗ
 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ Λ (ΕΟΚ) αριθ. ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 «ις
 για τα άνοιγμα και τον τρόπο διαχείρισης κοινοτικής δασμολογικής ποσόστωσης για τα γλυκά
 κεράσια, με σάρκα ανοιχτού χρώματος που διατηρούνται εντός αλκοόλης
 και προορίζονται για την κατασκευή προϊόντων
 σοκολάτας ( 1989)
 ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ ,
 Έχοντας υπόψη :
 τη συνθήκη για την Ιδρυση της Ευρωπαϊκής Οικονομικής
 Κοινότητας, και ιδίως το άρθρο 28 ,
 την πρόταση της Επιτροπής,
 ότι θα πρέπει να διασφαλιστεί, ιδίως, η ίση και συνεχής
 Εκτιμώντας : πρόσβαση όλων των εισαγωγέων της Κοινότητας στην
 ποσόστωση αυτή και η χωρίς διακοπή εφαρμογή των ποσο¬
 στών που προβλέπονται για την εν λόγω ποσόστωση σε
 ότι η παραγωγή γλυκών κερασιών με σάρκα ανοιχτού χρώ¬
 όλες τις εισαγωγές του εν λόγω προϊόντος, σε όλα τα κράτη
 ματος, διατηρημένων εντός αλκοόλης και προοριζομένων
 μέλη, μέχρις εξαντλήσεως της ποσόστωσης - ότι, στην
 για την κατασκευή προϊόντων ζαχαροπλαστικής (και ιδίως
 παρούσα περίπτωση, θα πρέπει να μην προδλεφθεί κατα¬
 προϊόντων σοκολάτας) είναι επί του παρόντος ανεπαρκής
 νομή μεταξύ των κρατών μελών με την επιφύλαξη της ανά¬
 στην Κοινότητα για να ικανοποιήσει τις ανάγκες των βιο¬
 ληψης από την ποσότητα της ποσόστωσης των ποσοτήτων
 μηχανιών της Κοινότητας που τα χρησιμοποιούν ότι,
 που αντιστοιχούν στις ανάγκες τους σύμφωνα με τους
 συνεπώς, ο εφοδιασμός της Κοινότητας με αυτού του είδους
 όρους και τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 1
 τα προϊόντα εςαρτάται, για ένα σημαντικό τμήμα, από εισα¬
 γωγές προέλευσης τρίτων χωρών - ότι συμφέρει την Κοινό¬ παράγραφος 2 - ότι αυτός ο τρόπος διαχείρισης ^απαιτεί
 στενή συνεργασία μεταξύ των κρατών μελών και της Επι¬
 τητα να αναστείλει μερικώς το δασμό που εφαρμόζεται στα
 τροπής, η οποία πρέπει ιδίως να μπορεί να παρακολουθεί
 εν λόγω προϊόντα εντός του ορίου κοινοτικής δασμολογικής
 ιην εξέλιξη της εξάντλησης της ποσότητας και να ενημε¬
 ποσόστωσης μιάς κατάλληλης ποσότητας - ότι, για να μη
 ρώνει σχετικά τα κράτη μέλη -
 θέσει σε κίνδυνο τις προοπτικές ανάπτυξης αυτής της παρα¬
 γωγής στην Κοινότητα, εξασφαλίζοντας συγχρόνως έναν ότι, επειδή το Βασίλειο του Βελγίου, το Βασίλειο των Κάτω
 ικανοποιητικό εφοδιασμό των βιομηχανιών που τα χρησιμο¬ Χωρών και το Μεγάλο Δουκάτο του Λουξεμβούργου είναι
 ποιούν, θα πρέπει να περιορίσει το ευεργέτημα της δασμο¬ ενωμένα και αντιπροσωπεύονται από την οικονομική ένωση
 λογικής ποσόστωσης μόνο στα προϊόντα που ανταποκρί- Μπενελούξ, κάθε ενέργεια σχετική με τη διαχείριση των
 νονται σε ορισμένα κριτήρια προορισμού, να ανοίξει αυτή μεριδίων που έχουν χορηγηθεί στην εν λόγω οικονομική
 τιιν ποσόστωση για την περίοδο από την 1η Ιανουαρίου ένωση είναι δυνατόν να πραγματοποιηθεί από ένα από τα
 μέχρι τις 31 Δεκεμβρίου 19$ 9 και να καθορίσει την ποσό¬ μέλη της
 τητα στους 3 000 τόνους, ποσότητα που αντιστοιχεί στις
 ανάγκες των εισαγωγών από τρίτες χώρες κατά τη διάρκεια
 ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ :
 αυτής της περιόδου, και το δασμό της ποσοστώσεως στο
 10<ΜΓ
 Afi&po I
 1 . Από την 1η Ιανουαρίου μέχρι τις 31 Δεκεμβρίου 198<9,
 οι δασμοί που εφαρμόζονται κατά την εισαγωγή των κάτω- '
 τέρω προϊόντων αναστέλλονται στο επίπεδο και μέσα στα
 όρια κοινοτικής δασμολογικής ποσόστωσης που αναφέ-
 ρονται κατωτέρω :
 Λό£αν Ποσότητα της
 Κβδιχός TO Περιγραφή κμχορευμάπ?ν «οσόστνκτης
 Δασμός της «οοόστφσης
 αριέμώς (oc τόνους)
 <«*»)
 09.2713 ex 2008 60 39 Γλυκά κεράσια με σάρκα ανοιχτού χρώματος διατηρη¬ 3000 10
 μένα εντός αλκοόλης διαμέτρου μικρότερης ή ίσης με
 18,9 mm. χωρίς πυρήνα, που προορίζονται για την παρα¬
 σκευή προϊόντων σοκολάτας ( ' )
 Ο Ο έλεγχος της χρησιμοποίησης στον οδικό αυτί) προορισμό πραγματοποιείται κατ' Εφαρμογή τον οικεΐον κοινοτικών διατάζουν.
 ---pagebreak--- - ? -
 2. Στην περίπ-ΤΗΟΠ που ειοαγΜγές προϊόντκν, που υπόιε ι ντα ι οτπν
 α λόγΜ ποοόοτυοη , πραγματοποιούνται ή προίλέπεται νο 3. Τα κράτη μέλη προβαίνουν στον κατολογισμό των
 πραγμστοποιη3οϋν εντός προνομίας Η ημερολογιαιάν , εατ ανύτατο εισαγωγών του εν λόγω προϊόντος στα μερίδια τους, στο
 6Ριο ημέράν, το ενδιαφερόμενο κράτος μέλος προβαίνει , με σχετική βαθμό που το προϊόν αυτό προσκομίζεται στο τελωνείο με
 (οινοποίηση προς την Επιτροπή , οε ανάληφη ποσότητας επαρκούς για διασάφηση θέσης σε ελεύθερη κυκλοφορία.
 γην κάλυψη τκν αναγκύν του , εφόσον το υπόλοιπο της ποοόοτυοης το
 Επιτρέπει . 4. Ο βαθμός εξάντλησης της ποσόστωσης διαπιστώνεται
 με βάση τις εισαγωγές που καταλογίστηκαν σύμφωνα με
 Αν αυτό το κράτος μέλος δεν χρησιμοποιήσει τις αναληφϊείοες τους όρους της παραγράφου 3 .
 ποσότητες εντός της παραπάν· προθεσμίας τκν 14 ήμερόν
 επιστρέφει , μόλις αυτό είναι δυνατό , τα μη χρηα ιμοπο ι π9έντα Apdpo 3
 υπόλοιπα με τέλεξ που απευίύνει στην Επιτροπή . Τα κράτη μέλη πληροφορούν την Επιτροπή, μετά από
 Άριϊρο 2 αίτησή της, για τις εισαγωγές του εν λόγω προϊόντος που
 καταλογίστηκαν πράγματι στην ποσόστωση .
 1. Τα κράτη μέλη θεσπίζουν όλες τις αναγκαίες διατάξεις
 ώστε οι αναλήψεις που πραγματοποιούν κατ' εφαρμογή του Άρΰρο 4
 (άρθρου 1 παράγραφος 2, να καθιστούν δυνατό τον αδιά¬
 λειπτο καταλογισμό της κοινοτικής ποσόστωσης στο συνο¬ Τα κράτη μέλη και η Επιτροπή συνεργάζονται στενά για την
 λικό τους μερίδιο . τήρηση του παρόντος κανονισμού.
 2. Κάθε κράτος μέλος εξασφαλίζει στους εισαγωγείς του Άρΰρο 5
 εν λόγω προϊόντος την ελεύθερη πρόσβαση στην ποσό¬
 στωση, εφόσον το επιτρέπει το διαθέσιμο υπόλοιπο της Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την 1η Ιανουάριου
 ποσόστωσης . 1989 .
 Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε
 κράτος μέ,' ος.
 Βρυξέλλες,
 Για το – νμόονλιο
 Ο Πρόεδρος
 i
 ---pagebreak--- FI OIE FINANCIERE
 1. Ligne nudgétaire concernée : Cnup . 12 art . 120
 2. Pose juridique : art . 28 du traité
 3. Intitulé de la mesure tarifaire : Proposition de réglaient du
 Conseil portant ouverture et mode de gestion d' un
 contingent tarifaire communautaire autonome pour des cerises ,
 conservées dans de l' alcool et destinées à la fabrication de
 produits en chocolat
 ( 1989 )
 4. Objectif : Assurer la couverture des besoins des industries
 utilisatrices à des conditions favorables
 5. Mode de calcul :
 Volume du contingent : 3 000 t
 Droits à appliquer : 10 %
 Droits du T.D.C. : 32 %
 6. Perte de recettes :
 Valeur d' une tonne : 1 463 écus
 Valeur totale : 4 389 000 écus
 Perte de recettes : ( 22 % ) = 965 580 écus
 Par rapport à 1988 , augmentation des pertes de :
 965.580 écus - 916.080 écus = 49.500 écus
 Г
 ---pagebreak--- Fiche d' impact sur La compétitivité et L' emploi
 La présente proposition vise L' ouverture d' un contingent tarifaire
 communautaire autonome destiné à couvrir , à des conditions favorables , Les
 besoins des industries utilisatrices . Elle aura pour effet de permettre
 à ces industries de concurrencer celles des pays tiers sur les marchés de
 la Communauté et des pays tiers et de maintenir ou même d' améliorer l' emploi
 dans la Communauté .


text:
SQ11 SQ8 كاميرا مصغرة كاملة HD 1080P للرؤية الليلية كاميرا مصغرة عمل كاميرا فيديو DV تسجيل صوتي مايكرو كاميرا حرية الملاحة 2020 from healthecig, 33.47ر.س | موبايل بوابة DH
 SQ11 SQ8 كاميرا مصغرة كاملة HD 1080P للرؤية الليلية كاميرا مصغرة عمل كاميرا فيديو DV تسجيل صوتي مايكرو كاميرا حرية الملاحة
 48.99ر.س 5 قطع+
 44.74ر.س 10 قطع+
 40.49ر.س 20 قطع+
 35.96ر.س 33 قطع+
 35.03ر.س 50 قطع+
 33.43ر.س 117 قطع+
 HD 1080P الأسود
 أحمر HD 1080P
 HD1080P الأزرق
 لون مختلط HD 1080P
 الوقت المقدر للتسليم: 12 سبتمبر و 22 سبتمبر ، الشحن في غضون 6 أيام عمل
 474654385
 US $3.55-4.98/Piece
 4G widescreen high-grade acrylic cell phone holder / 12mm cup holder / mobile phone mounts/ Lenovo bracket / cell phone display newest
 US $0.72-1.95/Piece
 US $4.6-5.95/Piece
 Universal Cell phone Foldable Stand Holder Portable Desktop Adjustable Mobile Bracket Lazy Holder forTablet PC all smartphone Cell phone
 XY-7 tws bluetooth 5.0 wireless bluetooth headphones support Earphones colorful touch control wireless headset earbuds hot sale
 US $23.82-34.92/Piece
 US $12.47-19.92/Piece
 SQ11 SQ8 Mini camera Full HD 1080P Night Vision Mini Camcorder Action Camera DV Video voice Recorder Micro Cam free shipping
 US $8.58-12.56/Piece
 Portable PU Ego Leather Lanyard Carrying Pouch Pocket Neck Sling Rope Lanyards Case Bags for Ego ego c twist Electronic Cigarette E Cigarett
 US $12.11-18.86/Piece
 US $2.47-10.73/Piece
 Acrylic e liquid display stand 42mm holes for 60ml 50ml 30ml vape tank atomizer ejuice bottle e liquid bottle holder
 US $6.26-36.53/Piece
 SQ11 HD 1080P كاميرا مصغرة كاميرا للرؤية الليلية مصغرة الرياضة في الهواء الطلق
 DV صوت مسجل فيديو عمل كاميرات
 - عالية الوضوح HD1080P الكامل
 - دعم 32GB TF بطاقة كحد أقصى. (بطاقة الذاكرة غير المدرجة)
 - نسبة الصورة: 4: 3
 - نظام الدعم: ويندوز ME / 2000 / XP / 2003 / Vista ، Mac OS ، Linux
 - وقت العمل: حوالي 100 دقيقة في 1080P 30fps
 - وقت الشحن: حوالي 2 - 3 ساعات
 - شحن الجهد: DC 5V
 - نوع الواجهة: ميني 8 دبوس USB
 - طول الكابل: 80 سم
 - المدمج في بطارية ليثيوم الكاميرا المستدامة تصل إلى 100 دقيقة
 النوع: Full HD Dashcam
 متطلبات النظام: Mac OS x 10.3.6 أعلاه ، Win 7 ، Windows 2000 / XP / Vista
 ماكس بطاقة الخارجية المدعومة: TF 32G(غير مشمول)
 متطلبات تصنيف الفصل: الفصل 10 أو أعلى
 طريقة الشحن: شحن USB عن طريق الكمبيوتر
 وقت العمل: حوالي 100 دقيقة في 1080P 30fps
 بكسل الكاميرا: 12MP
 دقة الفيديو: 1080 بكسل (1920 × 1080) ، 720 بكسل (1280 × 720)
 دقة الصورة: 12M (4032 × 3024)
 نظام الصوت: المدمج في الميكروفون / speacker (AAC)
 نوع الواجهة: ميني USB
 وزن الحزمة: 0.105 كجم
 حجم المنتج (لتر × العرض × الارتفاع): 2.30 × 2.30 × 2.30 سم
 حجم العبوة (الطول × العرض × الارتفاع): 8.50 × 8.00 × 3.50 سم / 3.35 × 3.15 × 1.38 بوصة
 إذا كنت بحاجة إلى SQ8 ، يمكنك النقر على هذا الرابط:https://www.dhgate.com/product/hd-1080p-sq8-mini-pocket-camera-video-recorder/474655737.html
 يعتمد وقت الوصول على طريقة الشحن التي تختارها وبلد المقصد
 عبر اكسبرس: عام 3-7 أيام عمل في جميع أنحاء العالم
 1. أي شيء التالفة ، الثابتة والمتنقلة تقديم الصور أو الفيديو للتأكيد. نفس السلع الجديدة ستكونتقدم
 2. التعاون مع شركة الشحن أرخص وأكثر أمانا.
 3. تتبع البضائع حتى تحصل على البضائع.
 سياسات أخرى:
 1. نحن لا مسؤولة عن أي الرسوم الجمركية أو ضريبة الاستيراد.
 2. ملاحظاتك إيجابي مهم بالنسبة لنا. يرجى الاتصال بناقبل مغادرته ردود فعل سلبية و netural. سوف نعمل من أجلكحتى تم حل المشكلة.
 3. وسيتم الرد على جميع البنود خلال يوم عمل و 1.إذا لم تتلقى ردا لدينا ، يرجى التكرم بإعادة إرسال بريدك الإلكتروني ،وسوف نقوم بالرد عليك في أقرب وقت ممكن.
 كامل HD 1080P DIY كاميرا ذات الثقب الكاميرا مع التحكم عن بعد CCTV الأمن كاميرا مصغرة DV T186 الصندوق الأسود في صندوق البيع بالتجزئة
 71.30 ر.س - 105.12 / قطعة
 MINI DV DVR SQ12 كاميرا صغيرة مضادة للماء Full HD 1080P 720P كشف الحركة Mini Sport Video Camera مع رؤية ليلية بالأشعة تحت الحمراء
 39.59 ر.س - 48.41 / كمية
 5pcs / lot 32GB 720P البسيطة الملابس هوك كاميرا الملابس شماعات DVR مربية كاميرا الأمن كاميرا الفيديو Reocrder
 35.65 ر.س - 79.41 / كمية
 SQ12 HD 1080P كاميرا مصغرة الرياضة في الهواء الطلق DV صوت مسجل فيديو عمل للرؤية الليلية كاميرا مصغرة كاميرا مضادة للماء أحدث
 91.12 ر.س - 121.46 / قطعة
 SQ11 HD 1080P كاميرا مصغرة للرؤية الليلية كاميرا مصغرة الرياضة في الهواء الطلق DV صوت مسجل فيديو عمل كاميرا مصغرة كاميرا cpy sq 11
 59.37 ر.س - 70.05 / قطعة
 1280 * 960 كاميرا ويب محمولة أصغر كاميرا بدقة 5 ميجابكسل عالية الدقة مصغرة DV كاميرا رقمية كاميرا فيديو كاميرا ويب DVR مسجل القيادة
 26.56 ر.س - 32.73 / قطعة
 مصغرة DVR حار بيع MD80 كاميرا الفيديو الرقمية كاميرا المراقبة CCTV الرياضة كام
 23.56 ر.س - 31.79 / قطعة
 أصغر كاميرا MiniCamera Y3000 المحمولة أصغر كاميرا HD 720P DVR مايكرو كاميرا فيديو مسجل كاميرا
 50.24 ر.س - 62.06 / قطعة
 720P G- الاستشعار مصغرة سيارة دفر كاميرا فيديو مسجل داش كاميرا الفيديو
 حجم العبوة (1 قطعة): 24*15*10 (سم)


text:
 22.12.2005
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 339/32
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT
 nr 123/2005
 av den 30 september 2005
 om ändring av bilaga XV (Statligt stöd) och protokoll 26 (Om befogenheterna och uppgifterna för Eftas övervakningsmyndighet på statsstödsområdet) till EES-avtalet
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE
 med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat ”avtalet”), särskilt artikel 98, och
 av följande skäl:
 (1)
 Bilaga XV till avtalet ändrades genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 131/2004 av den 24 september 2004 (1).
 (2)
 Protokoll 26 till avtalet ändrades genom avtalet om Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens deltagande i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, som undertecknades den 14 oktober 2003 i Luxemburg (2).
 (3)
 Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (3), rättad i EUT L 25, 28.1.2005, s. 74, och EUT L 131, 25.5.2005, s. 45, bör införlivas med avtalet.
 (4)
 Införlivandet med avtalet av förordning (EG) nr 794/2004 innebär att vissa punkter som är införlivade med bilaga XV till avtalet blir inaktuella och följaktligen bör utgå ur avtalet.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Bilaga XV till avtalet skall ändras i enlighet med bilaga I till detta beslut.
 Artikel 2
 Protokoll 26 till avtalet skall ändras i enlighet med bilaga II till detta beslut.
 Artikel 3
 Texten till förordning (EG) nr 794/2004, rättad i EUT L 25, 28.1.2005, s. 74, och EUT L 131, 25.5.2005, s. 45, på isländska och norska, som skall offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, skall vara giltig.
 Artikel 4
 Detta beslut träder i kraft den 1 oktober 2005, under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till Gemensamma EES-kommittén (4).
 Artikel 5
 Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den 30 september 2005.
 På Gemensamma EES-kommitténs vägnar
 Hans furstliga höghet prins Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 Ordförande
 (1) EUT L 64, 10.3.2005, s. 67.
 (2) EUT L 130, 29.4.2004, s. 3.
 (3) EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.
 (4) Inga konstitutionella krav angivna.
 BILAGA I
 Bilaga XV till avtalet skall ändras på följande sätt:
 Texten i punkt 2 (C/252/80/s. 2: Anmälan av statligt stöd till kommissionen enligt artikel 93.3 i Romfördraget), 3 (Brev från kommissionen till medlemsstaterna SG(81) 12740 av den 2 oktober 1981), 4 (Brev från kommissionen till medlemsstaterna SG(89) D/5521 av den 27 april 1989), 5 (Brev från kommissionen till medlemsstaterna SG(87) D/5540 av den 30 april 1989), 6 (Brev från kommissionen till medlemsstaterna SG(90) D/28091 av den 11 oktober 1990), 7 (Brev från kommissionen till medlemsstaterna SG(91) D/4577 av den 4 mars 1991), 8 (C/40/90/s. 2: Bedömning av stöd av mindre betydelse), 10 (C/318/83/s. 3: Meddelande från kommissionen om olagliga stödåtgärder), 34 (C/3/85/s. 2: Meddelande från kommissionen om kumulation av stöd för olika ändamål) skall utgå.
 BILAGA II
 Protokoll 26 till avtalet skall ändras på följande sätt:
 1)
 I artikel 2 skall ”följande rättsakt” ersättas med ”följande rättsakter”.
 2)
 Rådets förordning (EG) nr 659/1999 skall numreras som punkt 1.
 3)
 Följande punkt skall införas efter punkt 1 (rådets förordning (EG) nr 659/1999):
 ”2.
 32004 R 0794: Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1), rättad i EUT L 25, 28.1.2005, s. 74, och EUT L 131, 25.5.2005, s. 45.”