type: wikipedia

text:
Le projet Euro Quebec Hydro Hydrogen Project ou EQHHP était un projet pilote de 100 MW pour étudier le transport de l'hydroélectricité canadienne convertie par électrolyse en hydrogène et le transport de l'hydrogène vers Hambourg, en Allemagne. La période de la phase B était de 1992 à 1997.
 Le moyen de transport est un tanker à hydrogène qui transporte de plus petits réservoirs d'hydrogène hautement isolés remplis d'hydrogène liquide.
 Voir aussi
 Économie hydrogène
 Production d'hydrogène
 Hydrogène vert
 Sources et références
 Liens externes
 The Euro-Quebec Hydro-Hydrogen Project at the Wayback Machine (archived August 31, 2014)
 Hydrogène
 Gaz industriel


type: other

text:
Nachlassverzeichnis – und die Vollstreckung des Auskunftsanspruchs
 BlogsRechtslupeJuli 2015Nachlassverzeichnis – und die Vollstreckung des AuskunftsanspruchsDie Auskunftsverpflichtung nach § 2314 Abs. 1 Satz 3 BGB ist auf eine unvertretbare Handlung gerichtet, deren Vollstreckung nach § 888 ZPO zu erfolgen hat, auch wenn die Mitwirkung eines Dritten – hier: des Notars – notwendig ist1Zwar fallen Verzögerungen bei der Arbeit der Notariate grundsätzlich nicht den jeweiligen Antragstellern zur Last. Sind diese Antragsteller aber gleichzeitig Schuldner eines Anspruchs – hier: eines Auskunftsanspruchs, so obliegt es ihnen nicht nur, auf eine zeitnahe Erledigung mit Nachdruck hinzuwirken2, sondern – wie das Landgericht zutreffend ausgeführt hat – bei Erfolglosigkeit dieses Bestrebens gegebenenfalls Rechtsbehelfe gegen den Notar zu ergreifen oder einen anderen Notar zu beauftragen.Diesen Anforderungen ist der Schuldner vorliegend bereits nach seinen eigenen Angaben nicht ausreichend nachgekommen ...Zum vollständigen Artikel98 LeserVerkehrsrecht Blog:AG Brandenburg: Nach fachgerechter Reparatur keine fiktive Abrechnung der Beilackierung10 verwandte ArtikelEntscheidung über die PKH-Bewilligung trotz InsolvenzeröffnungWenn die Auszubildende Fristen notiert...BGH: Erneute Bestätigung durch einen BGH-Senat, dass § 15a RVG auch für Altfälle giltOLG Hamm: § 15 a RVG nicht auf Altfälle anwendbar - OLG bleibt bei seiner AuffassungVerjährungshemmung mittels GüteantragSelbständiges Beweisverfahren – und die Kostenentscheidung bei AntragsrücknahmeVerfahrensaussetzung bei anhängigen KapMuG-MusterverfahrenBefreiende Schuldübernahme – und die im Grundbuch eingetragene VormerkungSuizidgefahr – und der Zuschlagsbeschluss in der ZwangsversteigerungOLG Stuttgart: Betreiber eines Online-Portals haftet erst ab Kenntnis von der Rechtsverletzung für Urheberrechtsverletzungen durch
 User-Generated-Content - hier: LichtbilderÜber den ArtikelVeröffentlicht July 21, 2015 5:16am im Blog Rechtslupe.KategorienErbrechtThemenErbrechtTäglich juristische Top-MeldundenMehr Informationen zum NewsletterTop-MeldungenWeiteresWenigstens kein Arbeitslagervon Udo Vetter / LawBlogVon Vorschußzahlungen und Amputationenvon Carsten R. Hoenig / kanzlei-hoenig.deSport-Studienteilnehmer gesuchtvon Carsten R. Hoenig / kanzlei-hoenig.dePrivaten Rettungswagen gerufen? Aber wer zahlt?von Carsten Krumm / beck-blogEntbindungsantrag, oder: Will der Amtsrichter die Sache schnell/einfach los werden?von Detlef Burhoff / Burhoff online BlogAls nächstes lesen - bislang 145 Leser:Wenigstens kein Arbeitslager


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 11/Sv. 048
 HR
 Službeni list Europske unije
 3
 21994D1217(10)
 L 325/74
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 28.10.1994.
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 22/94
 od 28. listopada 1994.
 o izmjeni Priloga XX. (Okoliš) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je prilagođen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da je Prilog XX. Sporazumu izmijenjen Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 7/94 od 21. ožujka 1994. o izmjeni Protokola 47 i određenih priloga Sporazumu o EGP-u (1);
 budući da Odluku Komisije 93/326/EEZ od 13. svibnja 1993. o utvrđivanju indikativnih smjernica za određivanje troškova i naknada vezanih uz znak zaštite okoliša Zajednice (2) treba unijeti u Sporazum;
 budući da Odluku Komisije 93/584/EEZ od 22. listopada 1993. o utvrđivanju mjerila za pojednostavnjene postupke namjernog uvođenja u okoliš genetski modificiranih biljaka u skladu s člankom 6. stavkom 5. Direktive Vijeća 90/220/EEZ (3) treba unijeti u Sporazum;
 budući da Odluku Vijeća 94/10/EZ od 21. prosinca 1993. o standardnom obrascu sažetka za obavijest o odluci o dodjeli znaka zaštite okoliša Zajednice (4) treba unijeti u Sporazum,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 Iza točke 2E (Odluka Komisije 93/517/EEZ) u Prilogu XX. Sporazumu umeću se sljedeće nove točke:
 „2.EA.
 393 D 0326: Odluka Komisije 93/326/EEZ od 13. svibnja 1993. o utvrđivanju indikativnih smjernica za određivanje troškova i naknada vezanih uz znak zaštite okoliša Zajednice (SL L 129, 27.5.1993., str. 23.).
 2.EB.
 394 D 0010: Odluka Komisije 94/10/EZ od 21. prosinca 1993. o standardnom obrascu sažetka za obavijest o odluci o dodjeli znaka zaštite okoliša Zajednice (SL L 7, 11.1.1994., str. 17.).”
 Članak 2.
 Iza točke 25B (Odluka Komisije 92/146/EEZ) umeće se sljedeća nova točka:
 „25.C.
 393 D 0584: Odluka Komisije 93/584/EEZ od 22. listopada 1993. o utvrđivanju mjerila za pojednostavnjene postupke namjernog uvođenja u okoliš genetski modificiranih biljaka u skladu s člankom 6. stavkom 5. Direktive Vijeća 90/220/EEZ (SL L 279, 12.11.1993., str. 42.).
 Odredbe Odluke za potrebe sadašnjeg Sporazuma sadrže sljedeću prilagodbu:
 Austrija, Finska, Island, Norveška i Švedska provode mjere potrebne za sukladnost s ovom Odlukom od 1. siječnja 1995.”
 Članak 3.
 Tekstovi odluka 93/326/EEZ, 93/584/EEZ i 94/10/EZ na finskom, islandskom, norveškom i švedskom jeziku, koji su priloženi odnosnim jezičnim inačicama ove Odluke, vjerodostojni su.
 Članak 4.
 Ova Odluka stupa na snagu 1. prosinca 1994. pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a.
 Članak 5.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europskih zajednica.
 Sastavljeno u Bruxellesu 28. listopada 1994.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 H. HAFSTEIN
 (1) SL L 160, 28.6.1994., str. 1.
 (2) SL L 129, 27.5.1993., str. 23.
 (3) SL L 279, 12.11.1993., str. 42.
 (4) SL L 7, 11.1.1994., str. 17.


text:
Meu Tio Matou um Cara é um filme brasileiro, lançado em 31 de dezembro de 2004, do gênero comédia, dirigido por Jorge Furtado. O filme é ambientado na cidade de Porto Alegre, capital do Rio Grande do Sul. Foi produzido pela Casa de Cinema de Porto Alegre.
 Sinopse
 Éder (Lázaro Ramos) é preso ao confessar ter matado um homem. Duca (Darlan Cunha), um menino de 15 anos que é sobrinho de Éder, quer provar a inocência do tio. Ele tem certeza que o tio está assumindo o crime para livrar a namorada, Soraya (Deborah Secco), ex-mulher do morto. Duca também quer conquistar o coração de Isa (Sophia Reis), uma colega de escola que parece estar mais interessada em seu melhor amigo, Kid (Renan Gioelli). Para conseguir provar sua teoria, Duca recebe a ajuda de Isa e Kid nas investigações e contrata um detetive para tirar fotos do apartamento de Soraya.
 Elenco
 Lázaro Ramos .... Éder Fragoso
 Deborah Secco .... Soraya Wolker
 Darlan Cunha .... Luiz Eduardo "Duca" Fragoso
 Sophia Reis .... Isa
 Renan Gioelli .... Leonardo (Kid)
 Aílton Graça .... Laert Fragoso
 Dira Paes .... Cléia Fragoso
 Sergio Lulkin .... Advogado Rogério
 Júlio Andrade .... Detetive Cícero
 Música
 "Soraya Queimada" - Zéu Britto
 "Pra te lembrar" - Caetano Veloso
 "É tudo no meu nome" - Rappin' Hood
 "Barato total" - Gal Costa e Nação Zumbi
 "(Nothing But) Flowers" - Caetano Veloso
 "Meu Tio Matou um Cara" - Sangue Moloko
 "Se essa rua" - Rappin' Hood e Luciana Mello
 "Suas armas" - Pitty
 "Por onde andei" - Nando Reis
 "Habla de mí" - Orquestra Imperial
 "A cidade (Se essa rua)" - Instrumental
 Principais prêmios e indicações
 Recebeu quatro indicações no Grande Prêmio Cinema Brasil, nas categorias de melhor roteiro, melhor trilha sonora, melhor edição e melhor ator (Lázaro Ramos), mas não ganhou em categoria alguma.
 Ligações externas
 Filmes dirigidos por Jorge Furtado
 Filmes do Brasil de 2004
 Filmes de comédia do Brasil
 Filmes em língua portuguesa
 Filmes da Globo Filmes
 Filmes gravados em Porto Alegre


text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 22003A1114(01)
 Hivatalos Lap L 296 , 14/11/2003 o. 0022 - 0030
 A védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló, Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó, 1989. június 27-én, Madridban elfogadottjegyzőkönyv1. cikkTagság a Madridi UnióbanAzok az államok, amelyek e Jegyzőkönyv részesei (a továbbiakban: a szerződő államok) még akkor is, ha nem részesei a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló, Stockholmban 1967-ben felülvizsgált és 1979-ben módosított Madridi Megállapodásnak [a továbbiakban: a Madridi Megállapodás (Stockholm)], valamint a 14. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett szervezetek, amelyek e Jegyzőkönyv részesei (a továbbiakban: a szerződő szervezetek) ugyanannak az Uniónak a tagjaivá válnak, mint amelynek a Madridi Megállapodásban (Stockholm) részes országok a tagjai. E Jegyzőkönyvben "szerződő feleken" a szerződő államokat és a szerződő szervezeteket egyaránt érteni kell.2. cikkOltalomszerzés nemzetközi lajstromozással(1) Ha valamely szerződő fél hivatalánál védjegybejelentést nyújtottak be, vagy ha valamely szerződő fél hivatalának lajstromába védjegyet jegyeztek be, az a személy, akinek a nevében a bejelentést (a továbbiakban: az alapbejelentés) benyújtották, vagy akinek a nevére a lajstromozás (a továbbiakban: az alaplajstromozás) fennáll, e Jegyzőkönyv rendelkezései szerint a szerződő felek területén oltalmat szerezhet a védjegye számára oly módon, hogy ezt a védjegyet a Szellemi Tulajdon Világszervezete (a továbbiakban: a Szervezet) Nemzetközi Irodájának (a továbbiakban: a Nemzetközi Iroda) lajstromába (a továbbiakban: a nemzetközi lajstrom) bejegyezteti (a továbbiakban: a nemzetközi lajstromozás), feltéve hogyi. ha az alapbejelentést valamely szerződő állam hivatalához nyújtották be, vagy ha az alaplajstromozást egy ilyen hivatal végezte, az a személy, akinek a nevében a bejelentést benyújtották, illetve akinek a nevére a lajstromozás fennáll, az említett szerződő állam állampolgára vagy lakosa, vagy ebben a szerződő államban valóságos és működő ipari vagy kereskedelmi telephelye van;ii. ha az alapbejelentést valamely szerződő szervezet hivatalához nyújtották be, vagy ha az alaplajstromozást egy ilyen hivatal végezte, az a személy, akinek a nevében a bejelentést benyújtották, illetve akinek a nevére a lajstromozás fennáll, az említett szerződő szervezet egyik tagállamának állampolgára vagy lakosa, vagy ennek a szerződő szervezetnek a területén valóságos és működő ipari vagy kereskedelmi telephelye van.(2) A nemzetközi lajstromozásra vonatkozó bejelentést (a továbbiakban: a nemzetközi bejelentés) a Nemzetközi Irodához kell intézni azon hivatal útján, ahol az alapbejelentést benyújtották, illetve ahol az alaplajstromozást végezték (a továbbiakban: a származási hivatal), az esettől függően.(3) E Jegyzőkönyvben "hivatalon" vagy "valamely szerződő fél hivatalán" azt a hivatalt kell érteni, amelynek hatáskörébe tartozik valamely szerződő fél nevében a védjegyek lajstromozása, "védjegyen" pedig mind az áruvédjegyeket, mind a szolgáltatási védjegyeket érteni kell.(4) E Jegyzőkönyv alkalmazásában a "valamely szerződő fél területe", amennyiben a szerződő fél egy állam, úgy ennek az államnak a területét jelenti, ha pedig a szerződő fél egy kormányközi szervezet, úgy azt a területet jelenti, amelyre a kormányközi szervezetet létrehozó szerződés hatálya kiterjed.3. cikkNemzetközi bejelentés(1) Az e Jegyzőkönyv szerinti nemzetközi bejelentéseket a Végrehajtási Szabályzatban előírt formanyomtatványon kell benyújtani. A származási hivatal igazolja, hogy a nemzetközi bejelentésben feltüntetett adatok az igazolás időpontjában megegyeznek az alapbejelentésben, illetve az alaplajstromozásban szereplő adatokkal, az esettől függően. Az említett hivatal feltünteti továbbái. az alapbejelentés esetében a bejelentés keltét és számát;ii. az alaplajstromozás esetében a lajstromozás keltét és számát, valamint az alaplajstromozást eredményező védjegybejelentés keltét és számát.A származási hivatal feltünteti a nemzetközi bejelentés napját is. (2) A bejelentőnek meg kell jelölnie azokat az árukat vagy szolgáltatásokat, amelyek tekintetében a védjegy oltalmát igényli, valamint, ha lehetséges, a védjegyekkel ellátható áruk és szolgáltatások nemzetközi osztályozásáról szóló Nizzai Megállapodásban meghatározott osztályozásnak megfelelő osztályt vagy osztályokat. Ha a bejelentő nem jelöli meg az osztályokat, az árukat, illetve a szolgáltatásokat a Nemzetközi Iroda sorolja be az említett osztályozás megfelelő osztályaiba. A bejelentő által megadott osztályjelzetet a Nemzetközi Iroda ellenőrzi a származási hivatallal együttműködve. Az említett hivatal és a Nemzetközi Iroda közötti véleményeltérés esetén az utóbbi álláspontja az irányadó.(3) Ha a bejelentő a védjegy színét megkülönböztető elemként igényli,i. erre vonatkozó nyilatkozatot kell tennie, és nemzetközi bejelentésével együtt az igényelt színt vagy színösszetételt meghatározó közlést kell benyújtania;ii. nemzetközi bejelentéséhez mellékelnie kell az említett védjegy színes példányait, amelyeket a Nemzetközi Iroda értesítéseihez csatol; e példányok számát a Végrehajtási Szabályzat határozza meg.(4) A Nemzetközi Iroda a 2. cikkel összhangban bejelentett védjegyeket haladéktalanul lajstromozza. A nemzetközi lajstromozás napja az a nap, amelyen a származási hivatal kézhez kapta a nemzetközi bejelentést, feltéve hogy a Nemzetközi Iroda az említett naptól számított kéthónapos határidőn belül megkapja a nemzetközi bejelentést. Ha a nemzetközi bejelentés nem érkezik meg e határidőn belül, a nemzetközi lajstromozás napja az a nap, amelyen a Nemzetközi Iroda az említett nemzetközi bejelentést kézhez kapja. A Nemzetközi Iroda az érintett hivatalokat haladéktalanul értesíti a nemzetközi lajstromozásról. A nemzetközi lajstromba bejegyzett védjegyeket a Nemzetközi Iroda által kiadott időszaki hivatalos lapban teszik közzé a nemzetközi bejelentésben megadott adatok alapján.(5) A nemzetközi lajstromba bejegyzett védjegyek nyilvánosságra hozatala céljából az említett hivatalos lapból minden hivatal kap a Nemzetközi Irodától egy bizonyos számú ingyenes és egy bizonyos számú csökkentett árú példányt, a 10. cikkben említett közgyűlés (a továbbiakban: a közgyűlés) által meghatározott feltételek szerint. Ezt a nyilvánosságra hozatalt valamennyi szerződő fél számára elégségesnek kell tekinteni, és a nemzetközi lajstromozás jogosultjától más nyilvánosságra hozatal nem követelhető.3a. cikkTerületi hatályA nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom csak a nemzetközi bejelentést benyújtó személy vagy a nemzetközi lajstromozás jogosultjának kérelmére terjed ki bármely szerződő félre. Ilyen kérelem azonban nem nyújtható be azon szerződő fél vonatkozásában, amelynek hivatala a származási hivatal.3b. cikk"Területi kiterjesztés" iránti kérelem(1) A nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom valamely szerződő fél területére való kiterjesztése iránti kérelmet a nemzetközi bejelentésben külön meg kell említeni.(2) Területi kiterjesztés iránti kérelem a nemzetközi lajstromozást követően is tehető. A kérelmet a Végrehajtási Szabályzatban előírt formanyomtatványon kell benyújtani. Ezt a Nemzetközi Iroda azonnal bejegyzi és a bejegyzésről haladéktalanul értesíti az érintett hivatalt vagy hivatalokat. A bejegyzést közzé kell tenni a Nemzetközi Iroda által kiadott időszaki hivatalos lapban. Az oltalom területi kiterjesztése a nemzetközi lajstromba történt bejegyzés napjával lép hatályba, és a vonatkozó nemzetközi lajstromozás lejártával szűnik meg.4. cikkA nemzetközi lajstromozás hatálya(1) a) A 3. és a 3 b.cikk rendelkezéseivel összhangban történt lajstromozás vagy bejegyzés napjától kezdődően a védjegyet az összes érintett szerződő fél területén ugyanaz az oltalom illeti meg, mintha a védjegyet az adott szerződő fél hivatalánál közvetlenül jelentették volna be. Amennyiben a Nemzetközi Irodával nem közölnek elutasítást az 5. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban, vagy ha az említett cikkel összhangban kapott elutasítást utólag visszavonják, a védjegyet az érintett szerződő fél területén az említett naptól kezdve ugyanaz az oltalom illeti meg, mintha a védjegyet e szerződő fél hivatalánál lajstromozták volna.b) Az áruk és szolgáltatások 3. cikkben meghatározott osztályozása a védjegyoltalom terjedelmének megállapítása tekintetében a szerződő feleket nem kötelezi.(2) Valamennyi nemzetközi lajstromozást megilleti az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Egyezmény 4. cikkében meghatározott elsőbbségi jog az említett cikk D. szakaszában előírt alakiságok betartásának kötelezettsége nélkül.4a. cikkNemzeti vagy regionális lajstromozás helyettesítése nemzetközi lajstromozással(1) Ha valamely olyan védjegyet, amely a szerződő fél hivatalánál nemzeti vagy regionális lajstromozás tárgyát képezi, nemzetközileg is lajstromoznak és mindkét lajstromozás ugyanazon személy nevére történik, a nemzetközi lajstromozás a nemzeti vagy regionális lajstromozás helyébe lép, az utóbbi révén szerzett jogok sérelme nélkül, feltéve hogyi. a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom kiterjed az említett szerződő félre, a 3 b.cikk (1), illetve (2) bekezdése szerint;ii. a nemzeti vagy regionális lajstromozásban felsorolt valamennyi árut és szolgáltatást feltüntetik a nemzetközi lajstromban is az említett szerződő fél vonatkozásában;iii. az ilyen kiterjesztés a nemzeti vagy regionális lajstromozás napja után lép hatályba.(2) Az (1) bekezdésben említett hivatal – kérelemre – a nemzetközi lajstromozást köteles bejegyezni saját lajstromába.5. cikkA nemzetközi lajstromozás hatályának elutasítása és érvénytelenítése egyes szerződő felek tekintetében(1) Bármely szerződő fél hivatala, amellyel a Nemzetközi Iroda a 3 b.cikk (1) vagy (2) bekezdése értelmében egy nemzetközi lajstromozásból eredő oltalomnak erre a szerződő félre történő kiterjesztését közli – ha az alkalmazandó jogszabályok ezt megengedik –, jogosult elutasító értesítésben kijelenteni, hogy területén a kiterjesztés tárgyát képező védjegy nem részesíthető oltalomban. Az elutasítás csak olyan indokokon alapulhat, amelyek az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Egyezmény értelmében az elutasítást közlő hivatalnál közvetlenül bejelentett védjegyek esetében is érvényesíthetők. Az oltalmat azonban még részlegesen sem lehet csupán azon oknál fogva elutasítani, hogy az alkalmazandó jogszabályok a lajstromozást csak korlátozott számú osztály, illetve korlátozott számú áru vagy szolgáltatás tekintetében engedik meg.(2) a) Bármely hivatalnak, amely ezt a jogot gyakorolni kívánja, közölnie kell az elutasítást a Nemzetközi Irodával az összes indokkal együtt, a hivatalra alkalmazandó jogszabályokban megszabott határidőn belül, de legkésőbb – a b) és a c) pontra is figyelemmel – egy éven belül attól a naptól számítva, amelyen a Nemzetközi Iroda az (1) bekezdésben említett kiterjesztésre vonatkozó értesítést ennek a hivatalnak megküldte.b) Az a) pont ellenére bármely szerződő fél nyilatkozhat úgy, hogy az e Jegyzőkönyv szerinti nemzetközi lajstromozásokra vonatkozóan az a) pontban említett egyéves határidő helyébe 18 hónap lép.c) Az ilyen nyilatkozatban az is kiköthető, hogy ha az oltalom elutasítására az oltalom megadása elleni felszólalás eredményeként kerül sor, az ilyen elutasítást az említett szerződő fél hivatala a 18 hónapos határidő lejárta után közölheti a Nemzetközi Irodával. Az említett hivatal bármely nemzetközi lajstromozás tekintetében közölheti az oltalom elutasítását a 18 hónapos határidő lejárta után, de csak akkor, hai. a 18 hónapos határidő lejárta előtt tájékoztatta a Nemzetközi Irodát, hogy a 18 hónapos határidő lejárta után felszólalások nyújthatók be; ésii. a felszólaláson alapuló elutasítást legkésőbb a felszólalási időszak kezdetétől számított legfeljebb hét hónapos határidőn belül közlik; ha a felszólalási határidő e hét hónapos határidőn belül lejár, a közlést a felszólalási határidő lejártától számított egyhónapos határidőn belül meg kell tenni.d) A b) vagy c) pont szerinti nyilatkozatok a 14. cikk (2) bekezdésében említett okmányokban tehetők meg; a nyilatkozat attól a naptól érvényes, amelyen e Jegyzőkönyv hatályba lép a nyilatkozatot tevő állam vagy kormányközi szervezet vonatkozásában. Ilyen nyilatkozat utólag is tehető, ebben az esetben a nyilatkozat három hónappal azt követően lép hatályba, hogy a Szervezet főigazgatója (a továbbiakban: a főigazgató) azt kézhez kapta, vagy a nyilatkozatban megjelölt bármely más későbbi időpontban azon nemzetközi lajstromozások tekintetében, amelyek napja megegyezik a nyilatkozat hatálybalépésének napjával vagy annál későbbi.e) Az e Jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított 10 éves időszak elteltével a közgyűlés megvizsgálja az a)–d) pontokkal létrehozott rendszer működését. Ezt követően az említett pontok rendelkezései a közgyűlés egyhangú határozatával módosíthatók.(3) A Nemzetközi Iroda haladéktalanul megküldi az elutasító értesítés egy példányát a nemzetközi lajstromozás jogosultjának. Az említett jogosult ugyanazokkal a jogorvoslatokkal élhet, mintha a védjegyet közvetlenül jelentette volna be annál a hivatalnál, amely az elutasítást közölte. Amennyiben a Nemzetközi Iroda a (2) bekezdés c) pontjának i. alpontja szerint tájékoztatást kap, azt haladéktalanul továbbítja a nemzetközi lajstromozás jogosultjának.(4) A Nemzetközi Iroda a védjegy elutasításának indokait közli bármely érdekelt féllel, aki az Irodától ezt kéri.(5) Az a hivatal, amely az (1) és a (2) bekezdéssel összhangban nem közölt a Nemzetközi Irodával az adott nemzetközi lajstromozás tekintetében ideiglenes vagy végleges elutasítást, e nemzetközi lajstromozás tekintetében elveszíti az (1) bekezdésben meghatározott jogot.(6) Valamely szerződő fél illetékes hatósága a nemzetközi lajstromozás érvénytelenítését e szerződő fél területén csak akkor mondhatja ki, ha a nemzetközi lajstromozás jogosultjának módot adott arra, hogy jogait kellő időben érvényesíthesse. Az érvénytelenítést közölni kell a Nemzetközi Irodával.5a. cikkA védjegy egyes alkotóelemeinek jogos használatát igazoló okiratokA védjegy egyes alkotóelemei, mint a címerek, címerpajzsok, arcképek, kitüntetések, címek, kereskedelmi nevek vagy a bejelentő nevétől eltérő személynevek és más hasonló feliratok jogos használatát igazoló és a szerződő felek hivatalai által esetleg megkívánt okiratokkal kapcsolatban csak a származási hivatal hitelesítése vagy igazolása követelhető meg.5b. cikkA nemzetközi lajstromba tett bejegyzések másolatai; kutatása korábbi jogokra; nemzetközi lajstromkivonatok(1) A Nemzetközi Iroda a Végrehajtási Szabályzatban megszabott díj megfizetése ellenében bárki kérelmére másolatot ad egy adott védjegy nemzetközi lajstromba bejegyzett adatairól.(2) A Nemzetközi Iroda díj megfizetése ellenében a nemzetközi lajstromozások tárgyát képező védjegyek között korábbi jogokra vonatkozó kutatást végezhet.(3) A szerződő felek valamelyikénél való felhasználás végett kért nemzetközi lajstromkivonatokat nem kell hitelesíttetni.6. cikkA nemzetközi lajstromozás érvényességének időtartama; a nemzetközi lajstromozás függősége és függetlensége(1) A Nemzetközi Irodánál történő védjegylajstromozás hatálya tíz évre szól és a 7. cikkben meghatározott feltételek alapján megújítható.(2) A nemzetközi lajstromozástól számított öt év elteltével az ilyen lajstromozás függetlenné válik – az esettől függően – az alapbejelentéstől vagy az abból származó lajstromozástól, illetve az alaplajstromozástól, a következő rendelkezésekre is figyelemmel.(3) A nemzetközi lajstromozásból származó oltalom, akár átruházták a védjegyet, akár nem, nem érvényesíthető, ha a nemzetközi lajstromozás napjától számított öt éven belül – az esettől függően – az alapbejelentést vagy az abból származó lajstromozást, illetve az alaplajstromozást visszavonták, lejárt, lemondtak róla, vagy elutasításra, megvonásra, törlésre vagy érvénytelenítésre vonatkozó jogerős határozat tárgyát képezte a nemzetközi lajstromozásban felsorolt áruk és szolgáltatások egésze vagy egy része tekintetében. Ugyanez érvényes, hai. az alapbejelentés hatályát elutasító határozat elleni fellebbezés;ii. az alapbejelentés visszavonására vagy az alapbejelentésből származó lajstromozás, illetve az alaplajstromozás megvonására, törlésére vagy érvénytelenítésére irányuló kereset; vagyiii. az alapbejelentés elleni felszólalás– az esettől függően – az alapbejelentés vagy az abból származó lajstromozás, illetve az alaplajstromozás elutasítására, megvonására, törlésére vagy érvénytelenítésére vonatkozó vagy a visszavonást elrendelő jogerős határozatot eredményez az ötéves határidő letelte után, amennyiben a szóban forgó fellebbezést, keresetet vagy felszólalást e határidőn belül nyújtották be. Ugyanez a helyzet, ha az alapbejelentést visszavonják, vagy ha az alapbejelentésből származó lajstromozásról, illetve az alaplajstromozásról lemondanak az ötéves határidő letelte után, feltéve hogy a visszavonás vagy lemondás időpontjában az említett bejelentés vagy lajstromozás az i., ii. vagy iii. alpontban említett eljárás tárgyát képezi és az ilyen eljárás az említett határidő letelte előtt indult meg.(4) A származási hivatal a Végrehajtási Szabályzatban előírtaknak megfelelően értesíti a Nemzetközi Irodát a (3) bekezdés értelmében lényeges tényekről és határozatokról, a Nemzetközi Iroda pedig a Végrehajtási Szabályzatban előírtak szerint tájékoztatja az érdekelt feleket, és gondoskodik a megfelelő közzétételről. Adott esetben a származási hivatalnak a nemzetközi lajstromozás megfelelő törlését kell kérnie a Nemzetközi Irodától, és a Nemzetközi Iroda ennek megfelelően jár el.7. cikkA nemzetközi lajstromozás megújítása(1) A nemzetközi lajstromozások az előző oltalmi időszak lejártától számított újabb tízéves időtartamra egyszerűen megújíthatók az alapdíj és – a 8. cikk (7) bekezdésére is figyelemmel – a 8. cikk (2) bekezdésében előírt pótdíjak és díjkiegészítések befizetésével.(2) A megújítás nem járhat a nemzetközi lajstromozás legutóbbi állapotának megváltoztatásával.(3) A Nemzetközi Iroda az oltalmi idő lejárta előtt hat hónappal nem hivatalos értesítésben felhívja a nemzetközi lajstromozás jogosultja és adott esetben képviselője figyelmét a lejárat pontos napjára.(4) A Végrehajtási Szabályzatban megállapított pótdíj megfizetése ellenében a nemzetközi lajstromozás megújítására hat hónapos türelmi időt kell engedélyezni.8. cikkA nemzetközi bejelentés és lajstromozás díjai(1) A származási hivatal a nemzetközi bejelentés benyújtása vagy a nemzetközi lajstromozás megújítása esetén jogosult belátása szerint díjat megállapítani, és azt a nemzetközi lajstromozás bejelentőjétől vagy annak jogosultjától saját javára beszedni.(2) A Nemzetközi Irodánál történő védjegylajstromozásért előzetesen nemzetközi díjat kell fizetni, amely a (7) bekezdés a) pontjának rendelkezéseire is figyelemmel a következőket tartalmazza:i. alapdíj;ii. ha az áruk vagy szolgáltatások, amelyekre a védjegyet bejelentik, a nemzetközi osztályozás szerint háromnál több osztályba tartoznak, minden további osztály után fizetendő pótdíj,iii. díjkiegészítés a 3 b.cikk szerinti minden egyes oltalom-kiterjesztési kérelemért.(3) A (2) bekezdés ii. pontjában meghatározott pótdíj azonban a Végrehajtási Szabályzatban megállapított határidőn belül is megfizethető – anélkül, hogy ez a nemzetközi lajstromozás napját érintené – ha az áruk vagy szolgáltatások osztályainak számát a Nemzetközi Iroda állapította meg vagy kifogásolta. Ha az említett határidő lejártáig a pótdíj nem érkezett be, vagy a bejelentő nem korlátozta a szükséges mértékben az áruk vagy szolgáltatások jegyzékét, a nemzetközi bejelentést visszavontnak kell tekinteni.(4) A nemzetközi lajstromozás különféle bevételeiből befolyó évi jövedelmet – a (2) bekezdés ii. és iii. pontjában említett díjakból származó bevételek kivételével – a Nemzetközi Iroda az e Jegyzőkönyv alkalmazásából adódó költségek és kiadások levonását követően egyenlően osztja el a szerződő felek között.(5) A (2) bekezdés ii. pontjában meghatározott pótdíjakból származó összegeket minden év végén fel kell osztani az érdekelt szerződő felek között, mégpedig azoknak a védjegyeknek a számával arányosan, amelyekre abban az évben az egyes országokban oltalmat kértek; a vizsgálatot végző szerződő felek esetében a védjegyek számát meg kell szorozni a Végrehajtási Szabályzatban meghatározott együtthatóval.(6) A (2) bekezdés iii. pontjában meghatározott díjkiegészítésekből befolyó összegeket az (5) bekezdésben meghatározott szabályok szerint kell felosztani.(7) a) Bármely szerződő fél kijelentheti, hogy minden nemzetközi lajstromozással kapcsolatban, amelyben a 3 b.cikk szerint megemlítik, valamint egy ilyen nemzetközi lajstromozás megújításával kapcsolatban a díjakból és kiegészítő díjakból származó jövedelemrész helyett díjat kíván kapni (a továbbiakban: egyedi díj), amelynek összegét a nyilatkozatban meg kell jelölni, és amely későbbi nyilatkozatokkal módosítható, de nem lehet magasabb annál az összegnél, mint amelyet a nemzetközi eljárásból származó megtakarítások levonása után az említett szerződő fél hivatala egy bejelentőtől a védjegynek az említett hivatalnál tíz évre szóló lajstromozásáért vagy a lajstromozás jogosultjától a tíz évre szóló megújításért kaphatna. Amennyiben ilyen egyedi díj fizetendő,i. nem kell kifizetni a (2) bekezdés ii. pontja szerinti pótdíjat, ha csak olyan szerződő feleket említettek meg a 3 b.cikknek megfelelően, amelyek e pont szerint nyilatkozatot tettek; ésii. nem kell kifizetni a (2) bekezdés iii. pontja szerinti díjkiegészítést olyan szerződő fél tekintetében, amely e pont szerint nyilatkozatot tett.b) Az a) pont szerinti nyilatkozatok a 14. cikk (2) bekezdésében említett okiratokban tehetők meg; a nyilatkozat attól a naptól érvényes, amelyen e Jegyzőkönyv hatályba lép a nyilatkozatot tevő állam vagy kormányközi szervezet vonatkozásában. Ilyen nyilatkozat utólag is tehető, ebben az esetben a nyilatkozat három hónappal azt követően lép hatályba, ahogy a főigazgató azt kézhez kapta, vagy a nyilatkozatban megjelölt bármely más későbbi időpontban azon nemzetközi lajstromozások tekintetében, amelyek napja megegyezik a nyilatkozat hatálybalépésének napjával vagy annál későbbi.9. cikkA nemzetközi lajstromozás jogosultjának változására vonatkozó bejegyzésAzon személy kérelmére, akinek a nevére a nemzetközi lajstromozás történik, vagy az érdekelt hivatal hivatalbóli kezdeményezésére, vagy valamely érdekelt személy kérelmére a Nemzetközi Iroda a lajstromozás jogosultjára vonatkozó minden változást bejegyez a nemzetközi lajstromba, valamennyi vagy egyes szerződő felek tekintetében, amelyek területén az említett lajstromozás hatályos a lajstromozásban felsorolt áruk vagy szolgáltatások egészére vagy egy részére nézve, feltéve hogy az új jogosult olyan személy, aki a 2. cikk (1) bekezdése szerint nemzetközi bejelentést tehet.9a. cikkA nemzetközi lajstromozásra vonatkozó egyes tények bejegyzéseA Nemzetközi Iroda a következőket jegyzi be a nemzetközi lajstromba:i. a nemzetközi lajstromozás jogosultja nevének vagy címének megváltozása;ii. képviselő megbízása a nemzetközi lajstromozás jogosultja által, valamint képviselőre vonatkozó minden egyéb lényeges adat;iii. a nemzetközi lajstromozásban felsorolt áruk vagy szolgáltatások bármiféle korlátozása, az összes vagy néhány szerződő fél tekintetében;iv. a nemzetközi lajstromozást érintő bármely lemondás, törlés, megsemmisítés az összes vagy néhány szerződő fél tekintetében;v. a nemzetközi lajstromozás tárgyát képező védjegyhez fűződő jogokat érintő, a Végrehajtási Szabályzatban meghatározott bármely egyéb lényeges tény.9b. cikkEgyes bejegyzések díjaiA 9. vagy 9 a. cikk szerinti bármely bejegyzésért díj számítható fel.9c. cikkTöbb szerződő állam közös hivatala(1) Ha több szerződő állam megállapodik nemzeti védjegytörvényeinek egységesítésében, a főigazgatóval közölhetik a következőket:i. az illető országok nemzeti hivatalai helyébe közös hivatal lép, ésii. területeik egésze egyetlen államnak tekintendő az e cikket megelőző valamennyi rendelkezés vagy egyes rendelkezések, valamint a 9d. és 9e. cikkek rendelkezéseinek alkalmazásában.(2) Ez a közlés annak az értesítésnek a napját követő három hónap elteltével lép hatályba, amelyben a főigazgató erről a többi szerződő felet tájékoztatta.9d. cikkA nemzetközi lajstromozás átalakítása nemzeti vagy regionális bejelentésséHa a nemzetközi lajstromozást a származási hivatal kérelmére a 6. cikk (4) bekezdése szerint törlik az említett lajstromban felsorolt valamennyi áru vagy szolgáltatás vagy azok egy része tekintetében, és az a személy, aki a nemzetközi lajstromozás jogosultja volt, ugyanarra a védjegyre vonatkozó lajstromozási kérelmet nyújt be valamely szerződő fél hivatalához, amelynek területén a nemzetközi lajstromozás hatályos volt, a bejelentést úgy kell kezelni, mintha a 3. cikk (4) bekezdésének megfelelően a nemzetközi lajstromozás napján vagy a 3 b.cikk (2) bekezdésének megfelelően a területi kiterjesztés bejegyzése napján nyújtották volna be, és – amennyiben a nemzetközi lajstromozás elsőbbséget élvezett – ugyanaz az elsőbbség illeti meg, feltéve hogyi. az ilyen bejelentést a nemzetközi lajstromozás törlésének napjától számított három hónapon belül benyújtják;ii. a bejelentésben felsorolt áruk és szolgáltatások ténylegesen megegyeznek a nemzetközi lajstromozásban az érintett szerződő fél tekintetében szereplő áruk és szolgáltatások jegyzékével; ésiii. az ilyen bejelentés megfelel az alkalmazandó jogszabályok követelményeinek, beleértve a díjakra vonatkozó követelményeket is.9sexies. cikkA Madridi Megállapodás (Stockholm) védelme(1) Ha egy adott nemzetközi bejelentés vagy egy adott nemzetközi lajstromozás vonatkozásában a származási hivatal egy olyan állam hivatala, amely részese mind e Jegyzőkönyvnek, mind a Madridi Megállapodásnak (Stockholm), e Jegyzőkönyv rendelkezései nem hatályosak olyan más államok területén, amelyek ugyancsak részesei mind e Jegyzőkönyvnek, mind a Madridi Megállapodásnak (Stockholm).(2) A közgyűlés háromnegyedes többséggel hatályon kívül helyezheti az (1) bekezdést, vagy korlátozhatja az (1) bekezdés hatályát az e Jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított 10 év elteltét követően, de semmiképpen sem attól a naptól számított öt év letelte előtt, amelyen a Madridi Megállapodás (Stockholm) tagországainak többsége e Jegyzőkönyv részesévé vált. Csak azok az államok vehetnek részt a közgyűlés szavazásán, amelyek részesei mind az említett Megállapodásnak, mind e Jegyzőkönyvnek.10. cikkKözgyűlés(1) a) A szerződő felek ugyanannak a közgyűlésnek a tagjai, amelynek a Madridi Megállapodásban (Stockholm) részes országok is tagjai.b) A közgyűlésen minden egyes szerződő felet egy-egy küldött képvisel, akit helyettes küldöttek, tanácsadók és szakértők támogathatnak.c) Az egyes küldöttségek költségeit a megbízó szerződő fél viseli, kivéve szerződő felenként egy küldött utazási költségeit és napidíját, amelyek kifizetése az Unió alapjából történik.(2) A közgyűlés a Madridi Megállapodásból (Stockholm) adódó feladatokon kívüli. foglalkozik minden olyan üggyel, amely e Jegyzőkönyv végrehajtásával kapcsolatos;ii. útmutatást ad a Nemzetközi Irodának az e Jegyzőkönyvre vonatkozó felülvizsgálati értekezletek előkészítésére, megfelelően figyelembe véve az Unió azon országainak észrevételeit, amelyek nem részesei e Jegyzőkönyvnek;iii. jóváhagyja és módosítja a Végrehajtási Szabályzat e Jegyzőkönyv végrehajtására vonatkozó rendelkezéseit;iv. ellátja az e Jegyzőkönyvből adódó egyéb feladatokat.(3) a) A közgyűlésen minden szerződő félnek egy szavazata van. A csak a Madridi Megállapodásban (Stockholm) részes országokat érintő kérdésekben nincs szavazati joguk azoknak a szerződő feleknek, amelyek nem részesei az említett Megállapodásnak, míg a csak a szerződő feleket érintő kérdésekben csak ez utóbbiak rendelkeznek szavazati joggal.b) A közgyűlés akkor határozatképes, ha egy adott kérdésben szavazati joggal rendelkező tagok fele jelen van a szóban forgó kérdésről való szavazáskor.c) A b) pont rendelkezései ellenére a közgyűlés akkor is hozhat határozatot, ha valamely ülésen az adott kérdésben szavazati joggal rendelkező közgyűlési tagoknak kevesebb, mint a fele, de legalább egyharmada jelen van; ebben az esetben azonban a közgyűlés határozatai – az ügyrendi határozatok kivételével – csak a következőkben megadott feltételek mellett érvényesek. A Nemzetközi Iroda tájékoztatja a közgyűlésről távol maradt, az említett kérdésben szavazati joggal rendelkező tagokat a szóban forgó határozatról és felkéri őket, hogy a tájékoztatás napját követő három hónapon belül írásban közöljék szavazatukat vagy tartózkodásukat. Ha e határidő lejártakor az így szavazó vagy tartózkodó tagok száma legalább annyi, amennyi az ülésen a határozatképességhez hiányzott, a határozat érvényessé válik, feltéve hogy ugyanakkor a kívánt többség továbbra is fennáll.d) Az 5. cikk (2) bekezdése e) pontjának, a 9 sexies. cikk (2) bekezdésének, a 12. cikk és a 13. cikk (2) bekezdésének rendelkezéseire is figyelemmel a közgyűlés határozatait kétharmados szótöbbséggel hozza.e) A tartózkodás szavazatként nem vehető figyelembe.f) Egy küldött a közgyűlésnek csak egy tagját képviselheti, és csak annak nevében szavazhat.(4) A Madridi Megállapodásban (Stockholm) meghatározott rendes és rendkívüli ülésszakokon kívül a főigazgató a közgyűlést rendkívüli ülésszakra hívhatja össze, ha a közgyűlésnek az ülés napirendjébe felveendő kérdésekben szavazattal rendelkező tagjainak egynegyede ezt kívánja. Az ilyen rendkívüli ülésszak napirendjét a főigazgató készíti elő.11. cikkA Nemzetközi Iroda(1) Az e Jegyzőkönyv szerinti vagy ezt érintő nemzetközi lajstromozási és ahhoz kapcsolódó feladatokat, valamint az egyéb igazgatási feladatokat a Nemzetközi Iroda látja el.(2) a) A Nemzetközi Iroda készíti elő a közgyűlés útmutatásaival összhangban az e Jegyzőkönyv felülvizsgálatával foglalkozó értekezleteket.b) A Nemzetközi Iroda a felülvizsgálati értekezletek előkészítésével kapcsolatban konzultálhat kormányközi és nemzetközi, nem kormányzati szervezetekkel.c) A főigazgató és az általa kijelölt személyek szavazati jog nélkül vesznek részt a felülvizsgálati értekezletek tanácskozásain.(3) A Nemzetközi Iroda ellátja az e Jegyzőkönyvvel kapcsolatosan rábízott egyéb feladatokat is.12. cikkPénzügyekA szerződő felek vonatkozásában az Unió pénzügyeit ugyanazok a rendelkezések szabályozzák, mint amelyek a Madridi Megállapodás (Stockholm) 12. cikkében szerepelnek, azzal, hogy az említett Megállapodás 8. cikkén e Jegyzőkönyv 8. cikkét kell érteni. Továbbá, az említett Megállapodás 12. cikke (6) bekezdése b) pontjának alkalmazásában a szerződő szervezetek, a közgyűlés egyhangú ellenkező értelmű határozata fenntartásával, úgy tekintendők, hogy az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Egyezmény szerinti I. hozzájárulási osztályba tartoznak.13. cikkA Jegyzőkönyv egyes cikkeinek módosítása(1) A 10., 11., 12. cikk és e cikk módosítását bármely szerződő fél vagy a főigazgató javasolhatja. A javaslatot a közgyűlés elé terjesztés előtt legalább hat hónappal a főigazgató közli a szerződő felekkel.(2) Az (1) bekezdésben említett cikkek módosítását a közgyűlés fogadja el. Az elfogadáshoz a leadott szavazatok háromnegyede szükséges, a 10. cikk és e bekezdés bármilyen módosításához azonban a leadott szavazatok négyötödére van szükség.(3) Az (1) bekezdésben említett cikkek bármilyen módosítása egy hónappal azt követően lép hatályba, hogy a főigazgató azoknak az államoknak és kormányközi szervezeteknek a háromnegyedétől, amelyek a módosítás elfogadásának időpontjában a közgyűlés tagjai voltak, és a módosításra vonatkozóan szavazati joggal rendelkeztek, alkotmányos eljárásukkal összhangban tett írásbeli elfogadó nyilatkozatot kapott. Az említett cikkek így elfogadott bármely módosítása minden államra és kormányközi szervezetre kötelező, amely a módosítás hatálybalépésekor szerződő fél, vagy egy későbbi időpontban válik azzá.14. cikkA Jegyzőkönyvhöz való csatlakozás módja; hatálybalépés(1) a) Bármely állam csatlakozhat e Jegyzőkönyvhöz, amely az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Egyezmény részese.b) Továbbá, bármely kormányközi szervezet is csatlakozhat e Jegyzőkönyvhöz, a következő feltételek mellett:i. az említett szervezet tagállamai közül legalább egy részese az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Egyezménynek;ii. az említett szervezet rendelkezik a szervezet területén hatályos védjegyek lajstromozására szolgáló regionális hivatallal, feltéve hogy az ilyen hivatal nem tárgya a 9 quab.cikk szerinti értesítésnek.(2) Az (1) bekezdésben említett bármely állam vagy szervezet aláírhatja e Jegyzőkönyvet. Bármely ilyen állam vagy szervezet, amennyiben aláírta e Jegyzőkönyvet, letétbe helyezheti az e Jegyzőkönyvet megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratát, vagy ha nem írta alá, letétbe helyezheti az e Jegyzőkönyvre vonatkozó csatlakozási okiratát.(3) A (2) bekezdésben említett okiratokat a főigazgatónál kell letétbe helyezni.(4) a) E Jegyzőkönyv négy megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okirat letétbe helyezését követő három hónappal lép hatályba, feltéve hogy legalább egy okiratot a Madridi Megállapodás (Stockholm) egy részes országa helyezett letétbe, egy másikat pedig egy olyan állam, amely nem tagja a Madridi Megállapodásnak (Stockholm), vagy az (1) bekezdés b) pontjában említett egy szervezet.b) Az (1) bekezdésben említett bármely más állam vagy szervezet tekintetében e Jegyzőkönyv azt a napot követő három hónap után lép hatályba, amikor annak megerősítését, elfogadását, jóváhagyását vagy csatlakozását a főigazgató közölte.(5) Az (1) bekezdésben említett bármely állam vagy szervezet az e Jegyzőkönyvre vonatkozó megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezésekor kijelentheti, hogy a Jegyzőkönyv szerinti valamely nemzetközi lajstromozásból származó oltalom, amelyet az előtt jegyeztek be, hogy az említett Jegyzőkönyv annak vonatkozásában hatályba lépett volna, nem terjeszthető ki rá.15. cikkFelmondás(1) Ez a Jegyzőkönyv időbeli korlátozás nélkül marad hatályban.(2) Ezt a Jegyzőkönyvet a főigazgatóhoz címzett értesítéssel bármelyik szerződő fél felmondhatja.(3) A felmondás az azt a napot követő egy év múlva lép hatályba, amikor a főigazgató az értesítést kézhez vette.(4) Az e cikkben meghatározott felmondási jogát egyik szerződő fél sem gyakorolhatja öt év eltelte előtt, attól a naptól számítva, amelyen a Jegyzőkönyv az adott szerződő fél vonatkozásában hatályba lépett.(5) a) Ha valamely védjegy a Jegyzőkönyvet felmondó államban vagy kormányközi szervezetnél érvényes nemzetközi lajstromozás tárgyát képezi a felmondás hatálybalépésének időpontjában, az említett lajstromozás jogosultja a Jegyzőkönyvet felmondó állam vagy kormányközi szervezet hivatalánál ugyanarra a védjegyre vonatkozó bejelentést tehet, amelyet úgy kell tekinteni, mintha azt a nemzetközi lajstromozásnak a 3. cikk (4) bekezdésével összhangban megállapított napján vagy a területi kiterjesztésnek a 3 b.cikk (2) bekezdésével összhangban megállapított bejegyzési napján tették volna meg, és – ha a nemzetközi lajstromozás elsőbbséget élvezett – megilleti ugyanaz az elsőbbség, feltéve hogyi. az ilyen bejelentést a felmondás hatálybalépésétől számított két éven belül benyújtják;ii. a bejelentésben felsorolt áruk és szolgáltatások ténylegesen megegyeznek a nemzetközi lajstromozásban a Jegyzőkönyvet felmondó állam vagy kormányközi szervezet tekintetében szereplő áruk és szolgáltatások jegyzékével; ésiii. az ilyen bejelentés megfelel az alkalmazandó jogszabályok követelményeinek, beleértve a díjakra vonatkozó követelményeket is.b) Az a) pont rendelkezéseit kell alkalmazni olyan védjegyek esetében is, amelyek az e Jegyzőkönyvet felmondó államtól vagy kormányközi szervezettől különböző szerződő felek területén érvényes nemzetközi lajstromozás tárgyai a felmondás hatálybalépésének napján, és amelyek jogosultja a felmondás következtében a 2. cikk (1) bekezdése szerint már nem jogosult nemzetközi bejelentés benyújtására.16. cikkAláírás; nyelvek; a letéteményes feladatai(1) a) E Jegyzőkönyv angol, francia és spanyol nyelven készült egyetlen példányát kell aláírni és a főigazgatónál letétbe helyezni, miután Madridban már nem áll nyitva aláírásra. A szöveg mindhárom nyelven egyaránt hiteles.b) A főigazgató az érdekelt kormányokkal és szervezetekkel folytatott konzultációt követően gondoskodik az arab, japán, kínai, német, olasz, orosz és portugál, valamint a közgyűlés által megjelölt más nyelvű hivatalos fordításról.(2) Ez a Jegyzőkönyv Madridban 1989. december 31-ig áll nyitva aláírásra.(3) Az aláírt Jegyzőkönyvről a főigazgató a spanyol kormány által hitelesített két-két példányt küld azon államoknak és kormányközi szervezeteknek, amelyek e Jegyzőkönyv részeseivé válhatnak.(4) A főigazgató bejegyezteti e Jegyzőkönyvet az Egyesült Nemzetek Titkárságánál.(5) A főigazgató minden államot és nemzetközi szervezetet, amelyek e Jegyzőkönyv részesei vagy azzá válhatnak, értesít az aláírásokról, a megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratok letétbe helyezéséről, e Jegyzőkönyv hatálybalépéséről és minden módosításáról, a felmondásra vonatkozó, valamint a Jegyzőkönyv alapján tett valamennyi értesítésről.--------------------------------------------------Nyilatkozataz egyedi díjak rendszerérőlA Tanács elnöke a csatlakozási okiratnak a WIPO főigazgatójánál történő letétbe helyezésével egyidejűleg ahhoz a következő nyilatkozatot csatolja:"Az Európai Közösség kijelenti, hogy minden olyan nemzetközi lajstromozással kapcsolatban, amelyben a 3 b.cikk (1) vagy (2) bekezdése szerint a Közösséget megemlítik, és minden ilyen nemzetközi lajstromozás megújításával kapcsolatban a pótdíjból és a díjkiegészítésből származó bevételből való részesedés helyett a következő összegekre tart igényt:egyedi védjegy esetén:- 1875 EUR megjelölési díj, és adott esetben a háromnál több osztályba tartozó áruk vagy szolgáltatások esetében osztályonként 400 EUR, vagy adott esetben- 2300 EUR megújítási díj, és adott esetben a háromnál több osztályba tartozó áruk vagy szolgáltatások esetében osztályonként 500 EUR;együttes védjegy esetén:- 3675 EUR megjelölési díj, és adott esetben a háromnál több osztályba tartozó áruk vagy szolgáltatások esetében osztályonként 800 EUR, vagy adott esetben,- 4800 EUR megújítási díj, és adott esetben a háromnál több osztályba tartozó áruk vagy szolgáltatások esetében osztályonként 1000 EUR."--------------------------------------------------ÉRTESÍTÉSaz Európai Közösség megjelölésének a tagállamok megjelölésévé történő átalakításárólA Tanács elnöke a csatlakozási okiratnak a WIPO főigazgatójánál történő letétbe helyezésével egyidejűleg ahhoz a következő nyilatkozatot csatolja:"Az Európai Közösség kijelenti, hogy az Európai Közösséget megjelölő bejelentés alapján történő lajstromozás elutasítása vagy megszűnése esetén a megjelölés bármely tagállamának megjelölésévé alakítható át, feltéve hogy teljesülnek a közösségi védjegyről szóló – módosított – rendelet 154. cikkében, valamint a Madridi Megállapodás és Jegyzőkönyv irányadó rendelkezéseiben megállapított feltételek."--------------------------------------------------Nyilatkozataz Európai Közösség részéről a Nemzetközi Iroda felé a valamely szerződő fél területére kiterjedő oltalom elutasításának közlésére nyitva álló határidőről [1]Az Európai Közösség kijelenti, hogy a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó Jegyzőkönyv (1989) 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján az 5. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett, az elutasítás közlésére nyitva álló egyéves határidő helyébe 18 hónap lép.[1] Az Európai Közösség megjegyzi, hogy szándékai szerint e nyilatkozat csak átmeneti jellegű. Visszavonja, ha az azt indokló tényezők megszűnnek.--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 23.1.2017
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 22/11
 Zahtjev za prethodnu odluku koji je 4. studenoga 2016. uputio Korkein hallinto-oikeus (Finska) – Astellas Pharma GmbH
 (Predmet C-557/16)
 (2017/C 022/16)
 Jezik postupka: finski
 Sud koji je uputio zahtjev
 Korkein hallinto-oikeus
 Stranke glavnog postupka
 Tužitelj: Astellas Pharma GmbH
 Druge stranke u postupku: Helm AG, Lääkealan turvallisuus- ja kehittämisvirasto (Fimea)
 Prethodna pitanja
 1.
 Treba li članak 28. stavak 5. i članak 29. stavak 1. Direktive 2001/83/EZ (1) Europskog parlamenta i Vijeća o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu tumačiti u smislu da nadležno tijelo države članice na koju se odnosi decentralizirani postupak odobrenja za stavljanje generičkog lijeka na tržište iz članka 28. stavka 3. Direktive, nije samostalno nadležno za utvrđivanje polazišne točke razdoblja zaštite podataka o referentnom lijeku u okviru dodjele nacionalnog odobrenja za stavljanje na tržište?
 2.
 Ako na prvo pitanje valja odgovoriti da nadležno tijelo države članice nije samostalno nadležno za utvrđivanje polazišne točke razdoblja zaštite podataka o referentnom lijeku u okviru dodjele nacionalnog odobrenja za stavljanje na tržište:
 —
 treba li nacionalni sud te države članice na temelju prigovora nositelja odobrenja za stavljanje na tržište referentnog lijeka unatoč tomu ispitati pitanje polazišne točke razdoblja zaštite podataka odnosno podliježe li taj sud istom ograničenju kao i nacionalno tijelo države članice?
 —
 kako se u tom slučaju pred odnosnim nacionalnim sudom osigurava pravo nositelja odobrenja za stavljanje na tržište referentnog lijeka na djelotvornu pravnu zaštitu u području zaštite podataka, u skladu s člankom 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i člankom 10. Direktive 2001/83?
 —
 Uključuje li zahtjev djelotvorne pravne zaštite obvezu za nacionalni sud da provjeri je li prvotno odobrenje za stavljanje na tržište referentnog lijeka u drugoj državi članici izdano u skladu s odredbama Direktive 2001/83?
 (1) SL 2001, L 311, str. 67.; SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 13., svezak 56., str. 27.


text:
Lišane Ostrovičke su općina u Hrvatskoj, u Zadarskoj županiji.
 Zemljopis
 Lišane Ostrovičke se nalaze na državnoj cesti Benkovac-Skradin i željezničkoj pruzi Zadar-Knin, na istočnom rubu Ravnih kotara. U sklopu općine su i naselje Dobropoljci, koje se nalazi u krševitom području Bukovice, te naselje Ostrovica.
 Stanovništvo
 Općina ima 698 stanovnika, koji najvećim dijelom žive u samom naselju Lišane Ostrovičke (583 stanovnika). Hrvati čine 87,25% stanovništva, a najveća manjina su Srbi, koji čine 12,46% stanovništva općine.
 Popis stanovništva 1991.
 ukupno: 1636
 Hrvati - 921 (56,29%)
 Srbi - 698 (42,66%)
 ostali - 17 (1,03%)
 Po naseljenim mjestima:
 Lišane Ostrovičke - uk. 892, Hrvati - 884, ostali - 8
 Dobropoljci - uk. 494, Srbi - 471, Hrvati - 18, ostali - 5
 Ostrovica - uk. 250, Srbi - 227, Hrvati - 19, ostali - 4
 Uprava
 Općina Lišane Ostrovičke je nastala izdvajanjem iz sastava dotadašnje općine Benkovac. Pripadaju joj naselja Dobropoljci, Lišane Ostrovičke i Ostrovica.
 Povijest
 Na području općine se nalazi znamenita srednjovjekovna tvrđava Ostrovica, posjed Bribirskih knezova koji su je 1347. godine zamijenili za utvrdu Zrin i od tada se nazivaju knezovi Zrinski. Godine 1523. Ostrovicu zauzimaju Turci. Potpuno je razorena u mletačko-turskim ratovima u 17. stoljeću. Nakon tog vremena raste značenje Lišana Ostrovičkih, koji postaju važnije naselje od same Ostrovice, a od 1735. i sjedište katoličke župe. Od 1828. prostor općine je u sastavu Šibenske biskupije.
 U Domovinskom ratu, ovo područje su u rujnu 1991. okupirale srpske snage i potpuno razorile Lišane. Nakon oslobođenja, selo je obnovljeno i vratio se najveći dio izbjeglih Hrvata.
 Gospodarstvo
 Spomenici i znamenitosti
 Ostatci srednjovjekovne tvrđave Ostrovica, posjed Bribirskih knezova
 Svetište Svetog Nikole Tavelića u Lišanima
 Obrazovanje
 Osnovna škola "Ivan Goran Kovačić"
 Kultura
 Kulturno umjetničko društvo "Lišane"
 Šport
 Malonogometni klub "Lišane"
 Boćarski klub "Lišane"
 Izvori
 Literatura
 Marin Buovac - Mirela Kalcina: Povijesno-kulturne i heraldičke odrednice Općine Lišane Ostrovičke / The Cultural-Historical and Heraldic Characteristics of the Community of Lišane Ostrovičke, Grb i zastava, Zagreb, br. 19, 2016., str. 35.
 Marin Buovac - Mirela Kalcina: Ostrovica u općini Lišane Ostrovičke: Lokalitet prvog grba Dalmacije / Hrvatske [Location of the Oldest Coat of Arms of Dalmatia / Croatia: Ostrovica in the Lišane Ostrovičke Community], Grb i zastava, Zagreb, br. 20, 2016., str. 29.
 Vanjske poveznice
 Općine u Zadarskoj županiji


text:
 8.9.2007
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea
 C 211/31
 Rikors imressaq fil-25 ta' Lulju 2007 — Il-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej vs Ir-Repubblika Ellenika
 (Kawża C-346/07)
 (2007/C 211/60)
 Lingwa tal-kawża: il-Grieg
 Partijiet
 Rikorrenti: Il-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej (rappreżentanti: G. Zavvos u P. Dejmek)
 Konvenuta: Ir-Repubblika Ellenika
 Talbiet
 —
 tiddikjara li, billi ma adottatx id-dispożizzjonijiet leġiżlativi, regolamentari u amministrattivi neċessarji sabiex tikkonforma ruħha mad-Direttiva tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill 2004/50/KE (1), tad-29 ta' April 2004, li temenda d-Direttiva tal-Kunsill 96/48/KE dwar l-interoperabilità tas-sistema trans-Ewropea dwar ferroviji ta' veloċità kbira u d-Direttiva tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill 2001/16/KE dwar l-interoperabilità tas-sistema trans-Ewropea dwar ferroviji konvenzjonali u, f'kull każ, billi ma kkomunikatx l-imsemmija dispożizzjonijiet lill-Kummissjoni, ir-Repubblika Ellenika naqset mill-obbligi imposti fuqha bis-saħħa ta' din l-istess Direttiva;
 —
 tikkundanna lir-Repubblika Ellenika tbati l-ispejjeż.
 Motivi u argumenti prinċipali
 It-terminu għat-traspożizzjoni tad-Direttiva 2004/50/KE fis-sistema legali interna skada fit-30 ta' April 2006.
 (1) ĠU L 164, 30.4.2004, p. 114.


text:
Il-Ġnus Magħquda jew l-Organizzazjoni tan-Nazzjonijiet Uniti hija organizzazzjoni internazzjonali li l-għanijiet tagħha huma li tiffaċilita ko-operazzjoni fejn jidħlu liġijiet internazzjonali, sigurtà internazzjonali, żvilupp ekonomiku, progress soċjali, u drittijiet umani. Din l-organizzazzjoni twaqqfet fl-1945 minflok il-Lega tan-Nazzjonijiet, biex tevita gwerer bejn in-nazzjonijiet u tipprovdi lok għal djalogu.
 Bħalissa hemm 193 stat membru, li jinkludu kważi kull stat independenti magħruf. Mill-kwartieri ġenerali tagħha, li jinsabu fit-territorju internazzjonali, fl-inħawi tal-Belt ta' New York, il-Ġnus Magħquda u l-aġenziji speċjalizzati tagħha jiddeċiedu rigward temi u kwistjonijiet sostantivi u amministrattivi, f'laqgħat regolari li jsiru matul is-sena. L-organizzazzjoni hi maqsuma f'fergħat amministrivvi, li huma:
 L-Assemblea Ġenerali (L-assemblea pinċipali);
 Il-Kunsill għas-Sigurtà (jiddeċiedi dwar riżoluzzjonijiet għall-paċi u sigurtà; fil-Kunsill tas-Sigurta’ hemm 15-il pajjizi, 10 jinbidlu kull sentejn, waqt li l-5 oħra l-aktar b’saħħithom USA-Russja-Franza-l-Ingilterra –c-Ċina huma dejjem hemm. Dawn jiddeciedu x’għandu jsir meta jkun hemm zmien difficli bħal Gwerra. Malta kienet membru fl-1983-84.);
 Il-Kunsill Ekonomiku u Soċjali (jippromwovi żvilupp ekonomiku u ko-operazzjoni soċjali);
 Is-Segratarjat (jagħmel studji, riċerka, u jipprovdi faċilitajiet li l-ĠM tista' tiġi bżonn);
 Il-Qorti Internazzjonali għall-Ġustizzja (L-organu ġudizzjarju ewlieni).
 Fergħat oħrajn jieħdu ħsieb il-governanza tal-aġenziji tas-Sistemi tal-Ġnus Magħquda, bħall-Organizzazzjoni Dinjija għas-Saħħa (World Health Organization (WHO)), il-Fond tal-Ġnus Magħquda għat-Tfal (United Nations Children's Fund (UNICEF)), u l-Organizzazzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti għall-Edukazzjoni, ix-Xjenza u l-Kultura (United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization (UNESCO)).
 Is-Segretarju Ġenerali preżenti tal-Ġnus Magħquda huwa António Guterres mill-Portugall.
 L-organizzazzjoni Ġnus Magħquda hija ffinanzjata minn kontribuzzjonijiet volontarji meqjusa, mill-istati membri. Il-lingwi uffiċjali tal-Ġnus Magħquda huma sitta: L-Għarbi, iċ-Ċiniż, l-Ingliż, il-Franċiż, ir-Russu, u l-Ispanjol.
 Malta saret membru tal-Ġnus Magħquda fl-1964 meta ħadet l-Independenza u saret stat bil-Gvern tagħha.
 Fis-snin erbgħin id-dinja kienet mifnija bil-problemi meta ħafna pajjiżi kienu mkissrin bit-Tieni Gwerra Dinjija. Kienet għad ma ntemmitx u xorta waħda ħafna pajjiżi ħassew li għandhom jingħaqdu biex jiġġieldu front wieħed biex isalvaw id-dinja minn aktar traġedji.
 L-ewwel persuna li kien nissel il-kelma “Ġnus Magħquda” kien il-President tal-Istati Uniti Franklin D. Roosevelt. Hu kien uża din il-kelma fl-1 ta’ Jannar ta’ l-1942 meta rappreżentanti ta’ 26 pajjiż kienu ltaqgħu u ftehmu li l-gvernijiet tagħhom għandhom ikomplu jiġġieldu flimkien kontra l-‘Axis Powers’ (il-Ġermanja Nażista, l-Italja Faxxista u l-Ġappun).
 Il-Lega tan-Nazzjonijiet
 Qabel ma twaqqfet il-Ġnus Magħquda, fid-dinja kien hemm ftit organizzazzjonijiet internazzjonali apparti l-Lega tan-Nazzjonijiet. Dawn l-organizzazzjonijiet kienu l-unjin tal-komunikazzjoni, l-Unjin Telegraph, kif ukoll l-Unjin Universali tal-Posta. Illum dawn l-organizzazzjonijiet huma aġenziji speċjali tal-Ġnus Magħquda.
 Qabel ma twaqqfet il-Ġnus Magħquda d-dinja kellha wkoll organizzazzjoni oħra li suppost kienet tikkontrolla l-pajjiżi kollha tad-dinja. Fl-Ewwel Gwerra Dinjija kienet twaqqfet il-Lega tan-Nazzjonijiet. Dik kienet ġiet imwaqqfa fis-Sena 1919 bil-famuż Trattat ta’ Versailles. L-għan tal-Lega kien li “tippromwovi koperazzjoni internazzjonali kif ukoll biex takkwista l-paċi u s-sigurtà fid-dinja kollha.”
 Taħt l-istess Trattat kienet ġiet imwaqqfa wkoll l-Organizzazzjoni Internazzjonali tax-Xogħol. Din kienet waħda mill-akbar organizzazzjonijiet li kienu affiljati mal-Lega.
 Iżda minħabba ċ-ċirkostanzi li nqalgħu wara li Hitler ħa l-poter fil-Ġermanja, din il-Lega sparixxiet. Diversi mexxejja dinjin kienu jaħsbu li Hitler qatt ma kien se jasal biex jibda gwerra daqshekk devastanti.
 1944-1945
 Kien qiegħed jinħass li fid-dinja kien hemm kaos sħiħ. Kien hemm pajjiżi kollha mfarrkin u tilfu l-indipdenza tagħhom. Għalhekk bejn Awissu u Ottubru ta’ l-1944 delegazzjonijiet minn erba’ pajjiżi ltaqgħu f’Dumbarton Oaks, fl-Istati Uniti, biex flimkien jipprovaw isibu soluzzjoni dejjiema għad-dinja u qabel kollox kif jistgħu jwaqqfu l-gwerra dinjija.
 Kważi sena wara li dawn id-delegazzjonijiet iltaqgħu f’Oaks, reġgħu ltaqgħu biex ifasslu u janalizzaw dak li jista’ jiġi mitfihem. Il-pajjiżi li ħadu sehem fid-diskussjoni kienu ċ-Ċina, l-Unjoni Sovjetika, l-Ingilterra kif ukoll l-Istati Uniti.
 L-erba’ pajjiżi fil-ġimgħat ta’ wara bdew jiltaqgħu ma’ mexxejja ta’ pajjiżi oħrajn biex ifhemu dak li kien ġie miftihem bejn dawn l-erba’ pajjiż. Kien fis-26 ta’ Ġunju ta’ l-1945 meta f’konferenza speċjali li saret f’San Francisco, fl-Istati Uniti, ġie ffirmat it-trattat tal-Ġnus Magħquda li fuqu kellha timxi ’l quddiem din l-organizzazzjoni dinjija l-ġdida.
 Għall-iffirmar kien hemm preżenti rappreżentanti ta’ 50 pajjiż iżda b’mod uffiċjali l-ewwel membri tal-Ġnus Magħquda kienu 51 pajjiż. Il-pajjiż nieqes fl-iffirmar kien il-Polonja li minħabba raġunjijiet ta’ gwerra, il-mexxejja tiegħu ma setgħux jattendu. Kien għalhekk li l-Polonja ffirmat dan it-Trattat aktar tard.
 Għalkemm kien hemm l-iffirmar, xorta waħda dan it-Trattat ma setax jidħol fis-seħħ minħabba li ried jiġi ratifikat minn diversi pajjiżi fosthom iċ-Ċina, Franza, l-Unjoni Sovjetika, l-Ingilterra, l-Istati Uniti kif ukoll pajjiżi oħrajn li ffirmaw it-Trattat.
 B’mod uffiċċjali dan it-Trattat daħal fis-seħħ fl-24 ta’ Ottubru tal-istess sena u għalhekk minn dik il-ġurnata l-pajjiżi firmatarji kkommettew ruħhom li jaħdmu għall-għanijiet li hemm imniżżlin fl-ewwel faċċata ta’ dan it-Trattat. Għalhekk kull anniversarju tat-twaqqif ta’ l-akbar organizzazzjoni dinjija jiġi ċċelebrat f’Ottubru u mhux f’Ġunju.
 Madankollu xorta waħda din il-ġurnata tibqa’ mfakkra bħala l-ġurnata meta t-52 pajjiż resqu lejn xulxin biex b’hekk jaħdmu għal għan wieħed li jkun hawn il-paċi fid-dinja.
 It-Trattat tal-Ġnus Magħquda
 Bħal kull trattat ieħor, il-Ġnus Magħquda ħasbet biex permezz tat-Trattat tagħha tirregola lil kull pajjiż membru. Għalhekk kapitlu tnejn hu kollu ddedikat għar-regolamenti tal-membri.
 Iżda l-aktar punti importanti li joħorġu minn dan it-Trattat jinsabu eżatt fl-ewwel paġna hekk imsejħa “Preambolu”. L-għanijiet huma li fid-dinja jkun hawn il-paċi u l-popli kollha jkollhom dinjità.
 Fil-fatt fil-preambolu hemm imniżżel “biex insalvaw il-ġenerazzjonijiet kollha tad-dinja mill-gwerer li s’issa kien hawn tnejn kbar li kważi qerdu kollox".
 Li kulħadd ikollu d-drittijiet fundamentali tal-bniedem, dinjità għal kull persuna. L-irġiel u nisa għandhom ikollhom l-istess drittijiet.
 Li tiġi osservata l-liġi internazzjonali u kull pajjiż fid-dinja jobliga ruħu li jirrispetta trattati li jsiru mill-Ġnus Magħquda u aġenziji tagħha.
 Li kull pajjiż fid-dinja jagħti l-libertà liċ-ċittadini kollha u jippromwovi l-progress soċjali.”
 Fil-preambolu hemm ukoll li l-għan ta’ dan it-Trattat hu “li l-pajjiżi kollha tad-dinja jgħixu fil-paċi u flimkien jikkontribixxu għall-paċi u s-sigurtà.
 Ħadd m’għandu juża l-forzi militari tiegħu kontra pajjiż ieħor mingħajr l-approvazzjoni tal-Ġnus Magħquda.
 Kull pajjiż għandu jagħti ċans liċ-ċittadini jagħmlu avvanzi ekonomiċi u soċjali biex id-dinja timxi aktar ’il quddiem.”
 L-għan ewlieni tal-Ġnus Magħquda hu li jkun hawn stabbilità u żvilupp dejjiemi fid-dinja.
 Prijoritajiet sal-2015
 Għalkemm matul is-snin li ilha mwaqqfa l-Ġnus Magħquda għamlet kisbiet kbar għall-popli kollha tad-dinja, il-Kunsill tas-Sigurtà kif ukoll kull membru ta’ din l-għaqda Internazzjonali għandhom prioritajiet li kollha jitkellmu biex il-popli tad-dinja jgħixu ħafna aħjar.
 Il-Ġnus Magħquda tixtieq li sa l-2015 tonqos bin-nofs il-popolazzjoni li bħalissa qiegħda tgħix b’inqas minn dollaru kuljum. Irid ikun hawn xogħol diċenti għall-maġġoranza tal-popli kollha tad-dinja, kif ukoll trid tonqos bin-nofs il-popolazzjoni tan-nies li bħalissa qegħdin jgħixu fil-faqar.
 Fil-qasam edukattiv, il-Ġnus Magħquda tixtieq li kull tifel u tifla fid-dinja jtemmu l-iskola primarja u tispiċċa d-diskriminazzjoni b’min għandu dritt jidħol fl-iskola. Il-programm sa l-2015 jgħid li sa dik is-sena l-imwiet fost it-tfal ta’ inqas minn ħames snin iridu jonqsu b’terz.
 Biex isiru dawn irid jkun hemm servizzi tas-saħħa għal kull persuna fid-dinja. Irid ikun hemm kontroll strett fuq il-marda ta’ AIDS kif ukoll dawk kollha morda bil-malarja u mard ieħor ikollhom il-kura għalih.
 Dwar l-ambjent, sa l-2015 il-Ġnus Magħquda tixtieq li ma jkunx hemm aktar ħela ta’ riżorsi naturali u fl-istess waqt tinstab enerġija alternattiva.
 Fil-qasam tan-negozju l-Ġnus Magħquda trid li jkun hemm aktar negozju miftuħ u sistemi finanzjari aktar ġusti. Trid li jkun hemm tmexxija nadifa u bla korruzzjoni f’kull gvern tad-dinja.
 Il-Ġnus Magħquda tixtieq li sa l-2015 id-dinja kollha tingħaqad b’teknoloġija ta’ l-informazzjoni kif ukoll itejjeb f’kull rokna tad-dinja l-komunikazzjoni. Dawn huma wħud mill-prioritajiet tal-Ġnus Magħquda sa l-2015.
 Referenzi
 Ġnus Magħquda


text:
Alexander (Grieks: Ἀλέξανδρος) van Pherae, was een Grieks staatsman en legeraanvoerder in de 4e eeuw v.Chr.
 Alexander was een kleinzoon van Lycophron en de neef en opvolger van Jason van Pherae. Hij was tiran van Pherae van 369 tot 358 v.Chr.. Gedurende geheel zijn regeringsperiode had hij Larissa en andere Thessalische steden tegen zich. Zij weigerden hem te erkennen als "tagus" (= "hoofdman") van hun statenbond. In tegenstelling tot zijn voorganger, die de steden van Thessalië voor zijn zaak probeerde te winnen door diplomatie, wilde hij ze desnoods verpletteren. Zijn vijanden kregen af en toe steun van Thebe, maar begonnen pas echt een gevaar te vormen nadat de Thebaan Pelopidas had aangedrongen op de vorming van een Thessalische Liga naar het voorbeeld van de Boeotische Bond. Met die bedoeling bracht Pelopidas tot driemaal een bezoek aan Thessalië.
 Alexander werd uiteindelijk in 364 bij de Cynoscephalae verslagen door Pelopidas (die zelf sneuvelde in de strijd!). Als gevolg van deze nederlaag sloot Alexander zich noodgedwongen aan bij de Boeotische Bond. Aanvankelijk was hij een bondgenoot van de Atheners, maar mettertijd keerde hij zich tegen hen.
 In 358 v.Chr. werd Alexander van Pherae vermoord door de zonen van zijn voorganger Jason. De overlevering heeft hem beschuldigd van allerlei wreedheden, die misschien schromelijk overdreven werden, in contrast met verheerlijking die zijn tegenstander Pelopidas ten deel viel. In werkelijkheid was hij een energieke persoonlijkheid, die echter zware inschattingsfouten maakte.
 Oud-Grieks politicus
 Oud-Grieks militair
 Geschiedenis van Thessalië
 Persoon in de 4e eeuw v.Chr.