type: other

text:
Artigo 311 | Redação - Serviço
 Título ii da tutela de urgência capítulo i disposições gerais cpc 2015 cpc 1973 art 300 a tutela de urgência será concedida quando houver artigo 311. Leia este outras ensaios e mais 670000 outros documentos de pesquisas artigo 311-a - fraudes em certames de interesse público curso de. Consulte código de processo penal cpp atualizado com jurisprudência unificada, bibliografia e sites tudo selecionado por especialistas jurídicos da matéria. Art 311-a utilizar ou divulgar, indevidamente, com o fim de beneficiar a si ou a outrem, ou de comprometer a credibilidade do certame, conteúdo sigiloso de.
 Melhor resposta: se for referente ao código de processo penal trata-se de prisão preventiva veja: “art 311 em qualquer fase da investigação. Veja isso teses e mais 2400000 outros como esses não perca a chance de conseguir melhores notas e ser um escritor melhor. Art 311Â em qualquer fase da investigaÃ§Ã£o policial ou do processo penal, caberÃ¡ a prisÃ£o preventiva decretada pelo juiz, de ofÃcio, se no curso da. No dia 15 de dezembro passado, a presidente sancionou a lei 12550/2011, que, entre outras disposições, instituiu o artigo 311-a do código penal. Art 311 em qualquer fase da investigação policial ou do processo penal, caberá a prisão preventiva decretada pelo juiz, de ofício, se no curso da ação penal. Fraudes em certames de interesse público art 311-a utilizar ou divulgar, indevidamente, com o fim de beneficiar a si ou a outrem, ou.
 Art 311 o crime de trânsito do artigo 311 do ctb, por trafegar em velocidade incompatível em determinados locais, relaciona-se à infração de trânsito. Artigo 311 - código de processo penal - código penal - código de trânsito brasileiro - código eleitoral - código civil - código de - id vlex: vlex-3476670. Art 311 trafegar em velocidade incompatível com a segurança nas proximidades de escolas, hospitais, estações de embarque e desembarque de passageiros. Consulte código penal cp atualizado com jurisprudência unificada, bibliografia e sites tudo selecionado por especialistas jurídicos da matéria.
 1 breves comentÁrios objetividade jurídica: tutela-se a credibilidade (lisura, transparência, legalidade, moralidade, isonomia e segurança) dos certames de.
 O crime de trânsito do artigo 311 do ctb, por trafegar em velocidade incompatível em determinados locais, relaciona-se à infração de trânsito discriminada no.
 Revista eletrônica nutritime – issn 1983-9006 wwwnutritimecombr artigo 311 volume 12 - número 04– p 4127 – 4139 julho/agosto 2015. Artigo que trata dos principais aspectos do artigo 311-a do código penal e dá dicas para auxiliá-los nos estudos fruto de recente alteração introduzida pe. Artigo 311 | clt livre é um projeto que busca esclarecer dúvidas e auxiliar na compreensão das questões jurídicas relacionadas à consolidação das leis do. Art 311-a utilizar ou divulgar, indevidamente, com o fim de beneficiar a si ou a outrem, ou de comprometer a credibilidade do certame, conteúdo. Art 311 considera-se autorizado a receber o pagamento o portador da quitação,(1) salvo se as circunstâncias contrariarem a presunção daí resultante(2. Hoje, a matéria encontra-se regulamentada principalmente nos artigos 294 a 311 do cpc/2015, mas, do nosso ponto de vista, de forma pouco elucidativa.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 20.9.2014
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 278/4
 SKLEPNA LISTINA
 med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani glede Sporazuma o pridružitvi
 Predstavniki
 KRALJEVINE BELGIJE,
 REPUBLIKE BOLGARIJE,
 ČEŠKE REPUBLIKE,
 KRALJEVINE DANSKE,
 ZVEZNE REPUBLIKE NEMČIJE,
 REPUBLIKE ESTONIJE,
 IRSKE,
 HELENSKE REPUBLIKE,
 KRALJEVINE ŠPANIJE,
 FRANCOSKE REPUBLIKE,
 REPUBLIKE HRVAŠKE,
 ITALIJANSKE REPUBLIKE,
 REPUBLIKE CIPER,
 REPUBLIKE LATVIJE,
 REPUBLIKE LITVE,
 VELIKEGA VOJVODSTVA LUKSEMBURG,
 MADŽARSKE,
 REPUBLIKE MALTE,
 KRALJEVINE NIZOZEMSKE,
 REPUBLIKE AVSTRIJE,
 REPUBLIKE POLJSKE,
 PORTUGALSKE REPUBLIKE,
 ROMUNIJE,
 REPUBLIKE SLOVENIJE,
 SLOVAŠKE REPUBLIKE,
 REPUBLIKE FINSKE,
 KRALJEVINE ŠVEDSKE,
 ZDRUŽENEGA KRALJESTVA VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,
 EVROPSKE UNIJE,
 EVROPSKE SKUPNOSTI ZA ATOMSKO ENERGIJO
 na eni strani in
 UKRAJINE
 na drugi strani
 (v nadaljnjem besedilu skupaj imenovani: podpisnice),
 ki so se sestali v Bruslju sedemindvajsetega junija leta dva tisoč štirinajst,
 da bi podpisali besedilo tistih delov Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki niso bili podpisani 21. marca 2014,
 opozarjajo, da so na vrhu, ki je potekal v Bruslju 21. marca 2014, podpisali besedilo naslednjih političnih določb Sporazuma:
 1.
 preambule
 2.
 člena 1
 3.
 naslovov I, II in VII.
 Podpisnice so nato podpisale še naslednje določbe Sporazuma:
 —
 naslove III, IV, V in VI, ter z njim povezane priloge in protokole,
 in potrjujejo, da je Sporazum enoten instrument.
 Podpisnice se strinjajo, da se za ustrezne dele Sporazuma v skladu s to sklepno listino uporablja odstavek 4 člena 486 o začasni uporabi Sporazuma.
 Podpisnice se strinjajo, da se Sporazum uporablja za celotno ozemlje Ukrajine, kakor je priznano z mednarodnim pravom, in se posvetujeta, da določita učinek Sporazuma v zvezi z nezakonito priključenimi območji Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol, na katerih ukrajinska vlada trenutno ne izvršuje dejanskega nadzora.
 V Bruslju, sedemindvajsetega junija leta dva tisoč štirinajst.


type: wikipedia

text:
Dr. Ján Feješ (* 1909 – † 1988) bol slovenský právnik, prokurátor a štátny činiteľ.
 Kariéra
 1939 - 1954: zamestnanec Štátneho zastupiteľstva a súdu v Levoči a Bratislave
 1947: žalobca Národného súdu
 31. marca 1948 na Štátnom súde v Bratislave obžaloval 14 politikov Demokratickej strany zo spojenia so zahraničnými exilovými organizáciami.
 1950 -1954: námestník štátneho prokurátora
 1955 - 1969: zamestnanec Krajskej prokuratúry v Bratislave
 1969 - 1988: generálny prokurátor Česko-Slovenska
 Referencie
 Narodenia v 1909
 Úmrtia v 1988
 Slovenskí prokurátori


text:
Öresundsparken är en park i Malmö.
 Öresundsparken är ett långsmalt område mellan Ribersborgsstranden och Limhamnsvägen. Redan 1889 byggdes järnvägen, den så kallade Sillabanan, mellan Limhamn och Malmö. Den gick en bit utanför den dåvarande kustlinjen. Parken anlades på 1920-talet för att fylla ut området innanför järnvägen. Den invigdes 1924 och består huvudsakligen av tre dammar.
 Historia
 När järnvägen anlades en bit ut i vattnet bildades det gölar med stillastående vatten som spred en obehaglig doft i området. Det beslutades att man skulle anlägga en park som lösning på problemet och redan ett år efter att järnvägen stod klar lade stadsträdgårdsmästare Johan Christian Wolff fram det första förslaget till en strandpromenad. Detta var år 1890. Wolffs förslag ser ut att ha en engelsk-romantisk-parkstil, där gölarna helt skulle fyllas igen. Parken har fått slingriga stigar som kantas av tät växtlighet. Här och där ligger öppna områden som skapar korta siktlinjer. Wolff lät även strandpromenaden vävas ihop med slottsparken som han samtidigt skissade på. Av okänd anledning dröjde det innan man började bygga och flera förslag i olika stilar lades fram under åren.
 1899 ritade Edvard Glaesel ett nytt förslag, detta i samband med arbetet av Slottsparken. I detta förslag hade Glaesel ritat in två långsmala dammar. Växtligheten var sammansatt i grupper och symmetriskt utplacerad. På ritningen kan man se att Glaesel även har ritat in två lekplatser i varsin ände av parken. Detta var något helt nydanande inom svensk stadsplanering, för samma år i Stockholm invigdes den första offentliga lekplatsen i Sverige.
 Men det var först år 1924 som parken färdigställdes, då enligt ritningar av Erik Erstad-Jørgensen som var elev till Glaesel. Förslaget hade stora likheter med det Glaesels tidigare ritat, men lekplatserna hade tagits bort och ersatts med öppna grönytor. Parken var precis som de äldre stadsparkerna, mer avsedd för promenad än motion och utgjorde en del av ett grönstråk genom Malmö.
 Åren efter parkens färdigställande började Ribersborgsstranden utanför järnvägen att ta form. Med hjälp av rivnings- och schaktmassor fyllde man ut den steniga strandkanten till ett mer badvänligt djup. Därefter fraktade man sand från Falsterbo och Köge bukt och skapade en badstrand mitt i Malmö. Badstranden blev snabbt en populär tillflyktsort för stadsborna under varma sommardagar. Området utanför järnvägen har fortsatt att växa ända sedan invigningen år 1926. Då och då fylls det på med nya sandmassor, eftersom den efter tiden sköljs bort av strömmar i havet.
 1959 fick Öresundsparken en bronsstaty som kom att pryda parkens ovala mitt, där det tidigare varit tomt. Statyn är gjord av konstnären John Lundqvist och kallas "Vinden". Lundqvist är känd för att ha en dramatik och rörelse i sin skulpturstil, vilket man tydligt kan se på denna staty. Den föreställer en man med sin lyra och en kvinna i ett träd vars hår blåser i vinden. Inför att statyn skulle sättas på plats gjordes mittendelen av parken om.
 Referenser
 Pehrsson, Per-Jan (1986), Malmö - parkernas stad: en historik över den offentliga grönskans framväxt, Malmö: Parkavdelningen, Malmö gatukontor.
 Populär historia (2011), När leken blev allvar – om svensk idrotts historia 2011-11-15
 Parker i Malmö


text:
Masahiro Mori (* 1927) je japonský robotik, známy svojimi pionierskymi experimentami týkajúcimi sa emočných odpovedí ľudí na nie humánne entity ako aj svojimi náhľadmi na náboženstvo a robotiku.
 V 1974, Mori publikoval The Buddha in the Robot: a Robot Engineer's Thoughts on Science and Religion. V tomto diele diskutoval metafyzické dôsledky robotiky.
 V 1978, pôsobil na fakulte Tokyo Institute of Technology, Mori pomocou experimentov zistil náklonnosť ľudí k robotom s mechanickým vzhľadom a naopak averziu voči robotom, ktorých vzhľad bol takmer ľudský.
 V 1988, Mori založil prvú celonárodnú súťaž v stavbe robotov v Japonsku a v neskorších rokoch sa zaoberal ich propagáciou.
 V súčasnosti (2004) je Mori prezidentom Mukta Research Institute, založenom v Tokiu s cieľom propagovať jeho náhľady na náboženstvo a roboty.
 Narodenia v 1927
 Osobnosti v robotike


type: caselaw

text:
C 226/44 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 7.8.1999
 Sag anlagt den 12. juni 1999 af Hortiplant, SAT mod Til støtte for sine påstande anfører sagsøgeren følgende:
 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber
 — Fejlagtig anvendelse af artikel 24, stk. 2, i forordning
 (Sag T-143/99) nr. 4253/88 (2) på sagsøgerens aktioner. For det første
 omfatter denne bestemmelse ikke de af Kommissionen her
 i sagen påtalte uregelmæssigheder og for det andet udgør
 (1999/C 226/77) den ikke en tilstrækkelig hjemmel til at træffe en foranstalt-
 ning om ophævelse af en støtte, som den her i sagen
 omhandlede, da bestemmelsen efter sin ordlyd udtrykkeligt
 kun giver mulighed for at nedsætte eller suspendere støtten.
 (Processprog: spansk)
 — Tilsidesættelse af kontradiktionsprincippet, da den admi-
 Ved De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans er der nistrative procedure ikke har været omgærdet med nogen
 den 12. juni 1999 anlagt sag mod Kommissionen for De processuelle mindstegarantier, navnlig under hensyn til de
 Europæiske Fællesskaber af Hortiplant, SAT, Amposta, Tarra- strafferetlige konsekvenser, som proceduren kan have. For
 gona (Spanien), ved advokaterne Concepción Fernández Vicién det første manglede Kommissionens skrivelse af 3. april
 og Eva Contreras Ynzenga og med valgt adresse på advokat- 1988 — som efter sagsøgerens opfattelse må anses for en
 kontoret Cuatrecasas Abogados, Av. d’Auderghem 78, 1040 meddelelse om klagepunkter — den fornødne klarhed i
 Bruxelles. angivelsen af de hævdede uregelmæssigheder. For det andet
 tog Kommissionen efter sagsøgerens opfattelse hensyn til
 visse dokumenter, som den havde fået tilsendt ved en
 Sagsøgeren har nedlagt følgende påstande: fejltagelse, og den præciserede ikke, at den anså den
 angivne begrundelse for de nævnte personaleudgifter for
 — Kommissionens beslutning af 4. marts 1999 annulleres i utilstrækkelig. For det tredje fremgår det ikke, at Kommis-
 det omfang, støtten til Hortiplant, SAT, ophæves. sionen har afsluttet den undersøgelse i henhold til arti-
 kel 24, stk. 1, i forordning nr. 4253/88, som skal gennem-
 føres for at kunne suspendere eller nedsætte den tildelte
 — Subsidiært annulleres beslutningen delvis, ligesom støtten
 støtte.
 i henhold til Kommissionens beslutning K(92) 3125 af
 3. december 1992 nedsættes forholdsmæssigt.
 Endelig har sagsøgeren påberåbt sig, at proportionalitetsprin-
 — Kommissionen tilpligtes at betale alle sagens omkost- cippet og begrundelsespligten er tilsidesat.
 ninger.
 (1) Rådets forordning (EØF) nr. 4256/88 af 19.12.1988 om gennem-
 førelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2052/88 for så vidt
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter angår EUGFL, Udviklingssektionen (EFT L 374 af 31.12.1988,
 s. 25).
 (2) Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88 af 19.12.1988 om gennem-
 Under den foreliggende sag anfægtes Kommissionens beslut- førelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2052/88 for så vidt
 ning af 4. marts 1999 i det omfang, denne beslutning ophæver angår samordningen af de forskellige strukturfondes interventio-
 den støtte, som blev ydet det sagsøgende selskab i medfør af ner indbyrdes såvel som med interventionerne fra Den Europæiske
 Kommissionens beslutning K(92) 3125 af 3. december 1992 Investeringsbank og de øvrige eksisterende finansielle instrumen-
 om ydelse af en støtte fra EUGFL, Udviklingssektionen, i ter (EFT L 374 af 31.12.1988, s. 1).
 henhold til forordning nr. 4256/88 (1) til projekt nr. 92
 ES.06.022 vedrørende »initiativ i form af et pilotprojekt til
 demonstration af et nyt højeffektivt system for udvikling af
 planteskoler: anvendelse på pryd- og skovsorter«.
 Grundlaget for dette projekt er en række forskningsarbejder,
 som sagsøgeren har iværksat, og hvoraf fremgår, at planter,
 som er fremavlet i en ny type beholder, udviser en bedre
 vegetativ og produktiv adfærd. Denne beholder, som kaldes Sag anlagt den 15. juni 1999 af Rui Teixeira Neves mod
 Fifton Plant, synes let at kunne tilpasses fremavlingen af træ- De Europæiske Fællesskabers Domstol
 og busksorter, herunder såvel pryd- som skovvækster, der
 stiller særlige krav til jordens dybde af hensyn til en korrekt
 rodfæstelse og udvikling. (Sag T-146/99)
 Begrundelse for, at der blev truffet den beslutning, som tvisten (1999/C 226/78)
 vedrører, er, at der efter Kommissionens opfattelse blev begået
 visse finansielle og regnskabsmæssige uregelmæssigheder i
 forbindelse med udarbejdelsen af det omhandlede projekt. (Processprog: portugisisk)
 Disse uregelmæssigheder vedrører navnlig selskabet Resteya’s
 medfinansiering af projektet og retfærdiggørelsen af visse
 personaleudgifter og de til selskaberne Genforsa og Cedarcliff Ved De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans er der
 betalte fakturaer. den 15. juni 1999 anlagt sag mod De Europæiske Fællesskabers
 ---pagebreak--- 7.8.1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 226/45
 Domstol af Rui Teixeira Neves, 10, Am Gronn, L-5222 2) Tilsidesættelse af pricipperne om ligebehandling og
 Sandweiler, ved advokat Adriano Encarnação, Porto, og med om objektiv udvælgelse. Manglende tildeling af point. Ifølge
 valgt adresse i Luxembourg på sagsøgerens bopæl. sagsøgeren strider de kriterier og vilkår, der blev anvendt ved
 den mundtlige prøve, også mod principperne om ligebehand-
 ling af ansøgere og mod princippet om, at de af udvælgelsesko-
 Sagsøgeren har nedlagt følgende påstande: mitéen foretagne valg skal være objektive, for så vidt som de
 spørgsmål, der blev stillet, var alt for lette, generelle, beskriven-
 de og praktiske, hvilket medførte en forskelsbehandling af de
 1) Den afgørelse, som er truffet af udvælgelseskomitéen for
 højst kvalificerede ansøgere, og således ikke gjorde det muligt
 udvælgelsesprøve nr. CJ 41/98 den 15.3.1999, om ikke at
 at foretage en objektiv og effektiv sammenligning af ansøgernes
 opføre sagsøgeren på egnethedslisten, annulleres.
 fortjenester, end ikke i ringe omfang, hvilket støttes af den
 omstændighed, at der ikke blev givet point herfor.
 2) Alle efterfølgende handlinger i forbindelse med den nævnte
 udvælgelsesprøve, herunder udnævnelsen af den beståede 3) Utilstrækkelig, mangelfuld og usammenhængende be-
 kandidat i stillingen som juridisk konsulent for administra- grundelse. En af de afgørende grunde for at udelukke sagsøge-
 tive anliggender, annulleres. ren var hans begrænsede erfaring med hensyn til kontrakter,
 hvilket ifølge sagsøgeren modsiges af udvælgelseskomitéens
 afgørelse om at give ham adgang til den mundtlige prøve,
 3) Sagsøgte tilpligtes at afholde sagens omkostninger, herun- hvorved udvælgelseskomitéen antog, at sagsøgeren opfyldte
 der de af sagsøgeren afholdte omkostninger. alle de betingelser for adgang, der var fastsat i meddelelsen om
 udvælgelsesprøve, hvorunder var anført stor faglig erfaring i
 forbindelse med arbejdsopgaver som dem, der var forbundet
 med stillingen. Den omstændighed, at der ikke blev tildelt
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter point, enten for prøven som helhed eller for de forskellige
 elementer, udgør en tilsidesættelse af princippet om, at udvæl-
 gelseskomitéen skal foretage objektive valg, og indebærer, at
 begrundelsen på ingen måde kvantificerer de af ansøgerne
 1) Tilsidesættelse af meddelelsen om udvælgelsesprøve. opnåede resultater, hvilket udgør en mangel, der ikke kan
 Ifølge sagsøgeren overskred indholdet af den mundtlige prøve afhjælpes.
 de rammer, som var angivet i meddelelsen om udvælgelsesprø-
 ve, og svarer ikke til formålet med prøven og med udvælgelses- 4) Magtfordrejning. Ifølge sagsøgeren har ansættelsesmyn-
 prøven. Det fakultative element (offentlige kontrakter og digheden allerede fra begyndelsen aldrig haft til hensigt at
 offentlige udvælgelsesprøver) er nemlig blevet tillagt samme afholde en retfærdig udvælgelsesprøve for at finde frem til den
 betydning og samme varighed som det væsentlige og obligato- bedst egnede ansøger, men har villet forberede udnævnelsen af
 riske element (fællesskabsret og offentlig forvaltning), hvilket er en i forvejen udvalgt ansøger, som blev udvalgt på grundlag af
 i strid med bestemmelsen i meddelelsen om udvælgelsesprøve, kriterier, der ikke har noget med kompetence at gøre, og som
 hvorefter kendskab til reglerne om offentlig kontrakter alene underkender mere kvalificerede ansøgere, og dette er grunden
 er ønskelig, men ikke udgør en nødvendig betingelse for til, at udvælgelseskomitéen gav den mundtlige prøve et sådant
 adgang til den mundtlige prøve (og derfor så meget desto mere indhold, at de bedste jurister ikke havde mulighed for at
 heller ikke en betingelse for at blive opført på egnethedslisten). udmærke sig.


text:
 1791 (MDCCXCI) a fost un an obișnuit al calendarului gregorian, care a început într-o zi de vineri.
 Evenimente
 19 aprilie: Parlamentul Regatului Unit a respins moțiunea lui William Wilberforce pentru abolirea sclaviei.
 20-21 iunie: Fuga regelui Ludovic al XVI-lea al Franței și arestarea de la Varennes
 2 iulie: Indienii Cherokee sunt dispuși să se pună sub protecția exclusivă a Statelor Unite prin Tratatul de la Holston.
 6 august: Poarta Brandenburg din Berlin este finalizată.
 13 septembrie: Regele Ludovic al XVI-lea al Franței acceptă versiunea finală a Constituției.
 18 septembrie: Proclamarea Constituției franceze.
 5 decembrie: Compozitorul austriac Wolfgang Amadeus Mozart moare la vârsta de 35 de ani în casa sa din Viena și este înmormântat două zile mai târziu.
 29 decembrie: Se încheie Tratatul de pace ruso-turc de la Iași, prin care Rusia primea Oceakovul și teritoriul dintre Bug și Nistru, Nistrul devenind granița ruso-turcă.
 Nedatate
 martie: Supplex Libellus Valachorum. Românii din Transilvania au trimis Primul Supplex Consiliului de Stat din Viena prin episcopul greco-catolic de Oradea. Prin memoriu românii cereau drepturi civile și politice egale pentru națiunea română.
 Arte, știință, literatură și filozofie
 Nașteri
 15 ianuarie: Pavel Fiodorov, diplomat și militar rus (d. 1855)
 15 ianuarie: Franz Grillparzer, dramaturg și poet austriac (d. 1872)
 9 februarie: Jean Cruveilhier, medic și anatomist francez (d. 1874)
 21 februarie: Carl Czerny, compozitor, pianist și profesor austriac (d. 1857)
 8 martie: Kazimierz Brodziński, poet, critic literar și istoric literar polonez (d. 1835)
 9 aprilie: George Peacock, matematician englez (d. 1858)
 23 aprilie: James Buchanan, politician american, al 15-lea președinte al Statelor Unite (d. 1868)
 27 aprilie: Samuel Morse, inventator american (d. 1872)
 4 septembrie: Jan Svatopluk Presl, savant ceh (d. 1849)
 5 septembrie: Giacomo Meyerbeer, compozitor evreu-german (d. 1864)
 20 septembrie: Serghei Aksakov, scriitor rus (d. 1859)
 22 septembrie: Michael Faraday, fizician și chimist englez (d. 1867)
 11 noiembrie: József Katona, scriitor maghiar (d. 1830)
 18 noiembrie: Alexandru Sturdza, diplomat rus de origine greco-română (d. 1854)
 10 decembrie: Friedrich von Gärtner, arhitect german (d. 1847)
 12 decembrie: Arhiducesa Marie Louise a Austriei, a doua soție a lui Napoleon (d. 1847)
 26 decembrie: Charles Babbage, matematician și inginer mecanic englez (d. 1871)
 26 decembrie: Théodore Géricault, pictor și litograf francez (d. 1824)
 Decese
 1 ianuarie: Iakov Kniajnin, 49 ani, dramaturg rus (n. 1742)
 24 aprilie: Benjamin Harrison V, 65 ani, revoluționar american (n. 1726)
 17 septembrie: Tomás de Iriarte (Tomas Yriarte), 41 ani, poet spaniol (n. 1750)
 11 octombrie: Giovanni Salvemini (n. Giovanni Francesco Mauro Melchiorre Salvemini di Castiglione), 83 ani, matematician și astronom italian (n. 1704)
 16 octombrie: Grigori Potiomkin (Potemkin), 52 ani, general-feldmareșal rus (n. 1739)
 5 decembrie: Wolfgang Amadeus Mozart (n. Johannes Chrysostomus Wolfgangus Theophilus Mozart), 35 ani, compozitor austriac (n. 1756)
 Vezi și
 Listă de conducători de stat din 1791


type: legislation

text:
 |
 52010PC0117
 Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. .../.... DĖL EUROPOS TURIZMO STATISTIKOS (Tekstas svarbus EEE) /* KOM/2010/0117 galutinis - COD 2010/0063 */
 TURIZMAS[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.3.29KOM(2010)117 galutinis2010/0063 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. .../....DĖL EUROPOS TURIZMO STATISTIKOS(Tekstas svarbus EEE)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Turizmo sektoriaus reikšmė Europos ekonomikos, socialinės srities ir kultūros vystimuisi yra visuotinai pripažinta. 1995 m. lapkričio 23 d. Tarybos direktyvoje 95/57/EB dėl statistinės informacijos turizmo srityje rinkimo[1] numatyta Europos Sąjungos lygmeniu sukurti turizmo statistikos informacinę sistemą. Direktyvos pagalba sukurtos nacionalinės duomenų apie apgyvendinimo įmonių pajėgumą ir užimtumą verslo požiūriu bei turizmo paklausą lankytojų požiūriu rinkimo sistemos. Be šios direktyvos būtų buvę neįmanoma turėti šiandieninės Europos Sąjungos turizmo statistikos sistemos. Nors sistema sulaukė pritarimo, tiek duomenų vartotojai, tiek rengėjai pabrėžia poreikį ją atnaujinti. Viena vertus, direktyvai įsigaliojus turizmo rinka greitai kito ir dėl to atsirado naujų ar kitokių vartotojų poreikių, susijusių su pasikeitusiais kintamaisiais bei suskirstymu ir laiku pateikiamais duomenimis. Kita vertus, vis dar yra galimybių padaryti sistemą labiau palyginamą ir išsamesnę, dedant daugiau pastangų suderinti kintamuosius ir sąvokas. Be to, vienas iš papildomų rezultatų būtų tai, kad būtų daugiau pagrindinių turizmo statistinių duomenų, kurių reikia turizmo palydovinėms sąskaitoms (toliau – TPS) rengti. |120 | Bendrosios aplinkybės Šio pasiūlymo tikslas – atnaujinti ir optimizuoti galiojančią Europos turizmo statistikos teisės sistemą, būtent Tarybos direktyvą 95/57/EB. Praėjusiame dešimtmetyje Komisija savo komunikatuose, o Europos Parlamentas – rezoliucijose ragino keisti turizmo statistikos teisinį pagrindą. Nuo direktyvos įsigaliojimo tiek turizmo pramonė, tiek turizmo paklausa gerokai keitėsi. Laikantis reikalavimo, kad oficialūs statistiniai duomenys turėtų būti reikalingi, t. y. jie turėtų atitikti dabartinius ir galimus vartotojų poreikius, pasiūlymu patikslinami kintamieji, tokie kaip turistų išlaidos, ir jame atsižvelgiama į naujausius reiškinius, kaip antai didėjantis trumpų kelionių su mažiau kaip keturiomis nakvynėmis skaičius arba kelionių užsakymas internetu. Vertinant pasiūlos požiūriu, pasiūlymu atsižvelgiama į pasikeitusius vartotojų poreikius, pvz., dėl duomenų apie miegamųjų kambarių užimtumą. Juo taip pat atnaujinami duomenų perdavimo terminai. Pasiūlymu toliau derinami kintamieji ir sąvokos, be to, užtikrinama, kad turizmo statistika būtų kur kas išsamesnė, pvz., įtraukiamos visos nuomojamos apgyvendinimo įstaigos ir didelę paklausą turintys statistiniai duomenys apie vienadienius lankytojus ir tuos, kurie atvyksta ne atostogauti. Pasiūlymu taip pat atsižvelgiama į būtinybę vartotojų poreikius derinti su našta respondentams ir nacionalinėms statistikos institucijoms. Nustačius naujus kintamuosius ar naują suskirstymą, nebetaikomi kai kurie direktyva nustatyti galiojantys reikalavimai. Ketinama užtikrinti, kad papildomi reikalavimai, ypač keliami informacijai iš įmonių, nepadidintų bendros naštos. Duomenų, kuriuos reikia gauti iš namų ūkių ar turistų, rinkimo efektyvumas ir našta respondentams stebimi numatant periodiškai užduodamus klausimus apie labiau struktūrinio pobūdžio kintamuosius, o dėl statistikos apie turistines keliones – mikroduomenų perdavimą. Taip siekiama nacionaliniams duomenų rengėjams leisti dalytis „veidrodine“ statistika, grindžiama suderintu turizmo statistikos rinkimu, ir pasiekti, kad teikiamų duomenų sąvokos, apibrėžtys ir ataskaitų teikimo būdai taptų vienodi. Jei teisės sistemos nebūtų galima atnaujinti, Europos turizmo statistika gali prarasti reikalingumą, ir dėl to galėtų būti sunkiau priimti pagrįstus sprendimus su turizmu susijusiose politikos srityse. |130 | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Šiuo pasiūlymu siekiama atnaujinti dabartines nuostatas ir priderinti jas prie naujų poreikių, todėl galiojantis teisinis pagrindas – Tarybos direktyva 95/57/EB – turėtų būti panaikintas. |140 | Derėjimas su kitomis ES politikos sritimis ir tikslais Europos Vadovų Taryba 2007 m. gruodžio 14 d. pirmininkaujančios šalies išvadose pabrėžė turizmo vaidmens svarbą skatinant ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Europos Sąjungoje. Kadangi turizmo svarba didėja ir jis turi vis didesnį poveikį kitoms politikos sritims kaip antai regionų politikai, kaimo ūkio šakų įvairinimui, jūrų politikai, užimtumui, tvarumui, konkurencingumui ar net socialinei politikai ir integracijai („turizmas visiems“), statistikos sistemą būtina koreguoti. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas 2004–2009 m. atitinkamose specialios paskirties grupėse ir darbo grupėse vyko intensyvios techninės konsultacijos su duomenų rengėjais dėl Europos statistikos sistemos. Kai kuriais atvejais nacionalinių duomenų rengėjų buvo prašoma į diskusijas įtraukti ir nacionalines suinteresuotąsias šalis. Taip pat vyko konsultacijos Komisijoje (su ENTR, AGRI, MARE, REGIO, SANCO, ENV, EAC, TREN, EMPL generaliniais direktoratais) ir suinteresuotosiomis šalimis iš pramonės sektoriaus. |212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Šis pasiūlymas – išsamių visų suinteresuotųjų šalių derybų rezultatas; jame atsižvelgiama į prioritetinius papildomus vartotojų poreikius ir jie suderinami su papildoma duomenų rinkimo ir rengimo našta, kuri gali būti su jais susijusi. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |221 | Susijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Eurostato GD Turizmo statistikos darbo grupėje kaip nacionaliniai atstovai dalyvauja galiojančius teisės aktus ir nacionalines turizmo statistinių duomenų rinkimo ir rengimo sistemas išmanantys ekspertai. Konsultuotasi su turizmo arba su turizmu susijusios politikos analizės ekspertais iš atitinkamų Komisijos departamentų. |222 | Taikyti metodai 2004–2008 m. Eurostato pasiūlymus aptarė specialios paskirties grupė, kurią sudaro nacionalinių statistikos institucijų arba nacionalinių turizmo tarnybų mokslinių tyrimų padalinių ir kitų Komisijos departamentų atstovai ir išorės suinteresuotosios šalys. Vėliau šie pasiūlymai buvo pateikti plenarinei darbo grupei aptarti. Be to, pirmoje 2007 m. pusėje Eurostatas surengė dvišales konsultacijas su kitais Komisijos departamentais, kuriems turizmas yra aktualus. |223 | Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais buvo konsultuotasi Nacionalinės statistikos institucijos, nacionalinės turizmo tarnybos, Komisijos departamentai, suinteresuotosios šalys iš pramonės sektoriaus (pvz., HOTREC ir EFFAT). |2249 | Gautų ir panaudotų patarimų santrauka Nebuvo užsiminta apie galimus rimtus pavojus, kurių pasekmės būtų nepataisomos. Ekspertai bendrai sutarė, kad turizmo statistikos teisinį pagrindą būtina atnaujinti. |225 | Pagal ekspertų rekomendacijas, gautas per daugelį posėdžių ir konsultacijų, parengtas suderintas pasiūlymas, kuriuo tenkinami vartotojų poreikiai, pvz., jūrų politikos srityje ar turizmo socialinės svarbos požiūriu, ir atsižvelgiama į duomenų rinkimo efektyvumą siekiant mažinti naštą respondentams. |226 | Ekspertų patarimų paskelbimas visuomenei Specialios paskirties grupės ir darbo grupės posėdžių dokumentus ir protokolus galima rasti per CIRCA. |230 | Poveikio ir rezultatų analizė 1 alternatyva (pagrindinė alternatyva, t. y. Europos Sąjunga nesiima jokių naujų veiksmų). Europos Sąjungai nesiimant jokių naujų veiksmų, mažėtų Europos turizmo statistikos palyginamumas ir suderinamumas ir nebūtų visiškai išnaudotos galimybės veiksmingai remtis bendromis sąvokomis ir ataskaitų teikimo būdais grindžiama šalių partnerių parengta statistika, nes didžioji dalis turizmo – ES vidaus turizmas. Kai iš oficialių šaltinių gaunama turizmo statistika nėra suderinta arba jos visai ar iš dalies nėra dėl to, kad ji teikiama savanoriškai, reikia remtis komerciniais šaltiniais. Dėl to gali nukentėti duomenų kokybė ir kilti pavojus veiksmingam jų taikymui formuojant minėtą politiką. 2 alternatyva (kaip siūloma, Europos Sąjunga imasi veiksmų). Taikant siūlomą Europos statistikos sistemą duomenys taptų labiau palyginami, taigi, kur kas reikalingesni vartotojams tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmeniu. Be to, vartojant bendras sąvokas ir taikant bendrus ataskaitų teikimo būdus, turizmo statistika galėtų būti renkama ir naudojama veiksmingiau, pvz., nebūtų renkama informacija apie tą pačią kelionę gyvenamosios vietos šalyje ir aplankytoje valstybėje narėje. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka Šio reglamento tikslas – nustatyti bendrą sistemingo Europos turizmo statistikos rengimo sistemą valstybėms narėms renkant, rengiant, apdorojant ir perduodant suderintą Europos statistiką apie turizmo pasiūlą ir paklausą. |310 | Teisinis pagrindas Europos statistikos teisinis pagrindas yra numatytas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 338 straipsnyje. Jame išdėstyti Europos statistikos rengimo reikalavimai: laikytis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, ekonomiškumo ir statistinių duomenų konfidencialumo principų. |320 | Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas, nes pasiūlymas nepriklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai. |Valstybės narės negali tinkamai pasiekti pasiūlymo tikslų dėl šios (-ių) priežasties (-čių). |321 | Palyginamumas yra pagrindinis bet kokių statistinių duomenų kokybės klausimas. Valstybės narės negali užtikrinti reikiamo palyginamumo, jei nėra aiškios Europos sistemos, t. y. Europos teisės aktų, kuriuose būtų nustatytos bendrosios statistikos sąvokos, ataskaitų teikimo būdai ir kokybės reikalavimai. Todėl Europos teisės aktai turizmo statistikos srityje galioja dar nuo 1995 m. Tačiau vartotojai ir rengėjai ragina juos atnaujinti. |323 | Vien tik valstybių narių veiksmai turėtų neigiamos įtakos jų interesams dėl toliau nurodytų priežasčių. Kadangi turizmą sudaro ne tik vietinis turizmas, bet ir atvykstamasis bei išvykstamasis turizmas, dėl kurio jis svarbus ir tarptautiniu mastu, valstybių narių turizmo tarnyboms būtina turėti tarptautiniu mastu palyginamą statistinę informaciją. Be tokios statistinės informacijos, surinktos ir parengtos taikant bendrą Europos Sąjungos lygmens sistemą, (nacionalinės) turizmo statistikos sistemos būtų mažiau aktualios ir veiksmingos. Nenustačius bendros sistemos, pagrįstos bendromis sąvokomis ir bendrais ataskaitų teikimo būdais, taip pat mažėtų arba išnyktų galimybė keistis „veidrodine“ statistika. |Europos Sąjungos lygmens veiksmai leis geriau siekti pasiūlymo tikslų dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). |324 | Pasiūlymo tikslus galima geriau įgyvendinti Europos Sąjungos lygmeniu remiantis Europos teisės aktu, nes tik Komisija Europos Sąjungos lygmeniu gali koordinuoti būtiną statistinės informacijos derinimą; kita vertus, valstybės narės gali organizuoti duomenų rinkimą ir palyginamosios turizmo statistikos rengimą. Todėl Europos Sąjunga gali imtis veiksmų, laikydamasi subsidiarumo principo, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje. |325 | Remiantis kokybiniais rodikliais, tikslo geriau siekti Europos Sąjungos mastu, nes pasiūlymu siekiama rengti suderintą Europos turizmo statistiką ir galima veiksmingai įgyvendinti tik Europos Sąjungos lygmeniu. Įgyvendinus pasiūlymą, duomenys taps labiau palyginami ir reikalingi. |327 | Pasiūlymu siekiama suderinti sąvokas, tiriamuosius objektus, reikiamos informacijos požymius, aprėptį, kokybės kriterijus ir ataskaitų teikimo terminus bei rezultatus, kad Europos statistika būtų reikalinga, savalaikė, palyginama ir išsami. Tačiau valstybės narės pačios nusprendžia, kaip rinkti duomenis, kadangi nacionaliniai duomenų rinkėjai turi daugiausia galimybių nuspręsti, kokia metodika ir duomenų šaltiniais yra tinkamiausi. Dėl šios priežasties pagal Europos Sąjungos metodinių standartų iniciatyvą, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, bus rengiamas tik rekomenduojamų gairių rinkinys. |Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). |331 | Atsižvelgiant į proporcingumo principą, reglamentu nesiekiama daugiau, nei yra būtina užsibrėžtam tikslui įgyvendinti, ir jame nenumatyta jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant šio tikslo. Reglamente valstybėms narėms nenurodomos duomenų rinkimo procedūros, bet tik apibrėžiami teiktini duomenys siekiant užtikrinti suderintą struktūrą ir laiką. |332 | Dėl kai kuriais atvejais mažesnio duomenų perdavimo dažnumo ir galimybės labiau išnaudoti kitus šaltinius nei apklausas (pvz., administracinius šaltinius arba atitinkamus statistinio vertinimo metodus) turėtų mažėti nacionalinėms, regionų ar vietos institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkanti finansinė ir administracinė našta. |Pasirinkta priemonė |341 | Siūloma priemonė – reglamentas. |342 | Kitos priemonės nėra laikomos tinkamomis dėl šios (-ių) priežasties (-čių). Tinkamos priemonės pasirinkimas priklauso nuo teisės akto tikslo. Atsižvelgiant į informacijos poreikį Europos lygmeniu, Europos statistikos srityje vyrauja tendencija kaip pagrindinius aktus dažniau naudoti reglamentus nei direktyvas. Reglamentas yra priimtinesnis, kadangi jame nustatomos visai Europos Sąjungai vienodos teisės nuostatos, nesuteikiant valstybėms narėms veikimo laisvės taikyti jį iš dalies arba pasirinktinai. Reglamentas taikomas tiesiogiai, todėl jo nereikia perkelti į nacionalinę teisę. Direktyvomis, priešingai, siekiama derinti šalių įstatymus. Valstybėms narėms jos yra privalomos dėl direktyvos tikslų, o nacionalinėms valdžios institucijoms paliekama teisė pasirinkti formą šiems tikslams pasiekti. Be to, jos turi būti perkeltos į nacionalinę teisę. Reglamentas dera su kitais statistikos teisės aktais, priimtais nuo 1997 m. |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas per se neturi poveikio Europos Sąjungos biudžetui. Vis dėlto, jei bus galimybė Europos Sąjungos biudžete numatyti atitinkamus asignavimus, valstybės narės iš Komisijos gali gauti finansinę paramą, ne didesnę kaip 70 % išlaidų, finansuotinų pagal finansinio reglamento subsidijų taisykles, skirtą būsimiems galimiems pasiūlymo 3 straipsnio 3 dalyje nurodytiems ad hoc moduliams. |PAPILDOMA INFORMACIJA |510 | Paprastinimas |511 | Pasiūlyme numatyta paprastinti valstybės valdžios institucijoms (ES arba nacionalinėms) ir privačioms šalims taikomas administravimo procedūras. |513 | Nustačius mažiau išsamų pasiūlos duomenų suskirstymą pagal regionus ir galimybę riboti aprėptį pagal turistų apgyvendinimo įstaigų dydį bei atsisakius reikalavimo teikti ketvirčio paklausos statistiką, ES ir nacionalinėms administracijoms bus paprasčiau dirbti. |514 | Atsiradus galimybei riboti duomenų apie turistų apgyvendinimo įstaigų pajėgumą ir užimtumą rinkimo aprėptį, sumažės našta respondentams, ypač labai mažoms įmonėms. Valstybėms narėms suteikiant laisvę rengti reikiamus statistinius duomenis naudojant įvairius šaltinius (apklausas, administracinius duomenis arba vertinimo procedūras) siekiama sumažinti respondentams – tiek įmonėms, tiek namų ūkiams – tenkančią naštą. |520 | Galiojančių teisės aktų panaikinimas Priėmus pasiūlymą bus panaikinti galiojantys teisės aktai. |560 | Europos ekonominė erdvė Siūlomas teisės aktas susijęs su EEE, todėl turėtų būti taikomas visoje Europos ekonominėje erdvėje. |2010/0063 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. .../......DĖL EUROPOS TURIZMO STATISTIKOS(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,perdavę pasiūlymą nacionaliniams parlamentams,pasikonsultavę su Europos statistikos sistemos komitetu,laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,kadangi:1. 2007 m. gruodžio 14 d. pirmininkaujančios šalies išvadose Europos Vadovų Taryba pabrėžė didžiulę turizmo vaidmens svarbą skatinant ES ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, ir paragino Komisiją, valstybes nares, pramonę ir kitas suinteresuotąsias šalis telkti pastangas ir laiku įgyvendinti Darnaus ir konkurencingo Europos turizmo darbotvarkę.2. Siekiant įvertinti Europos Sąjungos turizmo pramonės, kuriai tenka svarbus vaidmuo valstybių narių ekonomikoje, nes turizmo veikla yra svarbus potencialių darbo vietų kūrimo šaltinis, konkurencingumą, būtina gerai žinoti turizmo mastą ir požymius, turistų požymius ir išlaidas turizmui.3. Paklausos sezoniškumo įtakai turistų apgyvendinimo pajėgumui nustatyti kiekvieną mėnesį būtina turėti informaciją ir taip padėti viešosios valdžios institucijoms ir ūkinės veiklos vykdytojams nustatyti tinkamesnę strategiją ir politikos kryptis, siekiant geriau atsižvelgti į sezoninį atostogų ir turizmo veiklos pasiskirstymą.4. Dauguma Europos turizmo pramonės įmonių yra mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), kurių strateginė reikšmė Europos turizmui neapsiriboja vien tik jų ekonomine verte ir nemenkomis galimybėmis kurti naujas darbo vietas. Jomis taip pat grindžiamas vietos bendruomenių stabilumas ir gerovė, svetingumo ir vietos tapatumo vertybės – išskirtiniai Europos regioninio turizmo požymiai. Atsižvelgiant į MVĮ dydį, reikėtų apsvarstyti galimą administracinę naštą ir nustatyti ribų sistemą, kad būtų galima patenkinti naudotojų poreikius, mažinant už statistinės informacijos pateikimą atsakingoms šalims, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms, tenkančią duomenų teikimo naštą.5. Įsigaliojus 1995 m. lapkričio 23 d. Tarybos direktyvai dėl statistinės informacijos turizmo srityje rinkimo[2], dėl kintančių turizmo tendencijų ir didėjant trumpalaikių kelionių ir vienadienių kelionių, iš kurių daugelis rajonų ir šalių gavo papildomų pajamų iš turizmo, ir nenuomojamo būsto ar būsto mažose įmonėse svarbai bei interneto poveikiui turistų užsakymų tendencijoms ir turizmo pramonei, turizmo statistikos rengimas turi būti suderintas su šiais pokyčiais.6. Siekiant įvertinti makroekonominę turizmo svarbą Europos šalių ekonomikai remiantis tarptautiniu mastu pripažinta turizmo palydovinių sąskaitų sistema, didesnio pagrindinės turizmo statistikos, kuri reikalinga tokioms sąskaitoms sudaryti ir vėlesniam teisės akto dėl suderintų lentelių turizmo palydovinėms sąskaitoms perdavimo pasiūlymui rengti (jeigu, Komisijos manymu, to reikia), prieinamumo, išsamumo ir visapusiškumo poreikis reiškia, kad būtina atnaujinti galiojančius teisinius reikalavimus, nustatytus Direktyva 95/57/EB.7. Komisijai būtini mikroduomenys, kad būtų galima ištirti svarbiausias ekonomines ir socialines turizmo sektoriaus problemas, ypač naujas specialių tyrimų reikalaujančias problemas. Europos turizmą didžia dalimi sudaro Europos vidaus turizmas, todėl mikroduomenys, gaunami remiantis suderinta Europos išvykstamojo turizmo paklausos statistika, yra administracinių pastangų nereikalaujantis kelionės valstybės narės atvykstamojo turizmo paklausos statistikos šaltinis, ir taip išvengiama dvigubo turizmo srautų stebėjimo.8. Pripažinta Sąjungos lygmens sistema gali padėti užtikrinti patikimus, išsamius ir palyginamus duomenis, o tai savo ruožtu užtikrins tinkamą turizmo paklausos ir pasiūlos struktūros ir plėtros stebėseną. Sąjungos lygmeniu privalo būtinas pakankamas metodikos, apibrėžčių ir statistinių duomenų bei metaduomenų programų palyginamumas.9. Pagal 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos[3], pagal kurį parengtos šio reglamento nuostatos, statistiniai duomenys turėtų būti renkami vadovaujantis nešališkumo, skaidrumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, išlaidų veiksmingumo ir statistinio konfidencialumo principais.10. Pagal šį reglamentą rengdamos ir platindamos Europos statistiką, nacionalinės ir Sąjungos lygmens statistikos institucijos turėtų laikytis principų, nustatytų 2005 m. vasario 24 d. Statistikos programų komiteto priimtame ir prie Komisijos rekomendacijos dėl nacionalinių ir Bendrijos statistikos institucijų nepriklausomumo, patikimumo ir atskaitomybės[4] pridėtame Europos statistikos praktikos kodekse.11. Kadangi nėra bendrų statistinių požymių ir kokybės reikalavimų, ir trūksta metodologinio skaidrumo, valstybės narės pačios negali tinkamai rinkti ir kaupti palyginamus ir išsamius Europos turizmo statistinius duomenis, tačiau taikant bendrą statistinę sistemą tai gali būti pasiekta Sąjungos lygmeniu, todėl Sąjunga gali priimti priemones, remdamasi subsidiarumo principu, kaip numatyta Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šio reglamento nuostatos neviršija to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.12. Dėl turizmo pramonės raidos ir Komisijos bei kitų Europos turizmo statistikos naudotojų reikalaujamos informacijos pokyčių Direktyvos 95/57/EB nuostatos tapo nebetinkamos. Direktyva 95/57/EB turėtų būti panaikinta, nes reikėtų atnaujinti šios srities teisės aktus.13. Reglamentas yra tinkama priemonė bendrų standartų taikymui ir palyginamų statistinių duomenų rengimui užtikrinti.14. Šiam reglamentui įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti nustatytos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[5].15. Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus, siekiant pritaikyti apibrėžtis, tiriamuosius objektus, reikalaujamos informacijos rodiklius, tyrimo sritį ir duomenų perdavimo terminus,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisDalykasŠiuo reglamentu nustatoma bendra sistemingo Europos turizmo statistikos rengimo sistema.Šiuo tikslu valstybės narės renka, rengia, apdoroja ir teikia suderintus statistinius duomenis apie turizmo pasiūlą ir paklausą.2 straipsnisApibrėžtys16. Šiame reglamente:17. ataskaitinis laikotarpis – laikotarpis, su kuriuo duomenys yra susiję;18. ataskaitiniai metai – vienų kalendorinių metų ataskaitinis laikotarpis;19. NACE 2 red. – bendras Sąjungos ekonominės veiklos rūšių statistinis klasifikatorius, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1893/2006[6];20. NUTS – bendras Sąjungos teritorinių vienetų klasifikatorius regionų statistiniams duomenims rinkti, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1059/2003[7];21. turizmas – iš įprastinės aplinkos į pagrindinę kelionės vietą mažiau kaip vieniems metams bet kuriuo pagrindiniu tikslu (verslas, poilsis arba kita asmeninė priežastis), išskyrus tikslą gauti darbą iš nuolatinę gyvenamąją vietą lankomoje vietovėje turinčio ūkio subjekto, su nakvyne keliaujančių ar vienadienių lankytojų veikla;22. įprastinė aplinka – geografinė vietovė, nebūtinai vientisa, kurioje asmuo atlieka kasdieninę veiklą ir kuri nustatoma remiantis šiais kriterijais: administracinių sienų kirtimu arba atstumu nuo nuolatinės gyvenamosios vietos, kelionės trukme, dažnumu ir tikslu;23. vietinis turizmas – valstybės narės gyventojų, kurie yra jos rezidentai, kelionės toje valstybėje narėje;24. atvykstamasis turizmas – gyventojų kelionės į valstybę narę, kuri nėra jų gyvenamosios vietos valstybė;25. išvykstamasis turizmas – valstybės narės rezidentų kelionės už šios valstybės narės ribų;26. nacionalinis turizmas – vietinis ir išvykstamasis turizmas;27. vidaus turizmas – vietinis ir atvykstamasis turizmas;28. turistų apgyvendinimo įstaiga – vietinis veiklos rūšies vienetas, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EEB) Nr. 696/93[8] priede, teikiantis mokamas laikino ar trumpalaikio apgyvendinimo paslaugas, nors kaina gali būti iš dalies arba visiškai dengiama subsidijomis, kaip aprašyta NACE 2 red. klasifikatoriaus 55.1 (viešbučių ir panašių laikinų buveinių veikla), 55.2 (poilsiautojų ir kita trumpalaikio apgyvendinimo veikla) ir 55.3 (kempingų, poilsinių transporto priemonių ir priekabų aikštelių veikla) grupėse;29. nenuomojamas būstas – nemokamai šeimos narių ar draugų suteikiamas būstas ir nuosavas atostogų būstas, taip pat pakaitinio naudojimo būstas.30. Komisija priima deleguotuosius teisės aktus pagal 9 straipsnį, siekdama pritaikyti 1 dalyje nurodytas apibrėžtis.3 straipsnisTiriamieji objektai ir reikiamos informacijos požymiai31. Šiame reglamente duomenys, kuriuos valstybės narės turi pateikti pagal 7 straipsnį, susiję su:32. vidaus turizmu – turistų apgyvendinimo įstaigų pajėgumu ir užimtumu, atsižvelgiant į I priedo 1, 2 ir 3 skirsniuose nurodytus kintamuosius, periodiškumą ir suskirstymą;33. vidaus turizmu – nakvynių nenuomojame būste skaičiumi, atsižvelgiant į I priedo 4 skirsnyje nurodytus kintamuosius, periodiškumą ir suskirstymą;34. nacionaliniu turizmu – turizmo paklausa, susijusia su dalyvavimu turistinėje veikloje, turistinių kelionių ir lankytojų požymiais, atsižvelgiant į II priedo 1 ir 2 skirsniuose nustatytus kintamiesiems, periodiškumą ir suskirstymą.35. nacionaliniu turizmu – turizmo paklausa, susijusia su vienadienių kelionių požymiais, atsižvelgiant į kintamuosius, periodiškumą ir suskirstymą, kuriuos Komisija nustato deleguotaisiais teisės aktais. Deleguotieji teisės aktai priimami pagal 9 straipsnį.36. Komisija priima deleguotuosius teisės aktus pagal 9 straipsnį, siekdama pritaikyti tiriamuosius objektus, reikalaujamos informacijos rodiklius ir priedų turinį.37. Be to, reikiamos informacijos ad hoc modulis neviršija vienų metų ir nustatomas taikant 12 straipsnio 2 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki ataskaitinio laikotarpio pradžios. Ad hoc modulių apimtis turi būti ne didesnė kaip penki kintamieji.4 straipsnisTyrimo sritis38. Jeigu I priede nenurodyta kitaip, 3 straipsnio 1 dalies a punkto reikalavimai taikomi visoms turistų apgyvendinimo įstaigoms, kaip apibrėžta 2 straipsnio 1 dalies 1 punkte.39. 3 straipsnio 1 dalies b punkto reikalavimai taikomi visoms rezidentų ir nerezidentų turistinėms nakvynėms nenuomojame būste.40. Jeigu II priedo 1 skirsnyje nenurodyta kitaip, 3 straipsnio 1 dalies c punkto reikalavimai dėl duomenų apie dalyvavimą turistinėje veikloje taikomi visiems asmenims, gyvenantiems valstybėje narėje.41. Jeigu II priedo 2 skirsnyje nenurodyta kitaip, 3 straipsnio 1 dalies c punkto reikalavimai dėl duomenų apie turistinių kelionių ir lankytojų požymius taikomi visoms ataskaitiniu laikotarpiu pradėtoms turistinėms kelionėms su bent viena nuolatinių gyventojų nakvyne ne įprastinėje aplinkoje.42. Komisija priima deleguotuosius teisės aktus pagal 9 straipsnį, siekdama nustatyti 3 straipsnio 1 dalies d punkte išdėstytų reikalavimų, susijusių su vienadienių kelionių rodiklių duomenimis, taikymo sritį.43. Komisija priima deleguotuosius teisės aktus pagal 9 straipsnį, siekdama pritaikyti 3 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų taikymo sritį.5 straipsnisKokybės kriterijai ir ataskaitos44. Valstybės narės užtikrina perduotų duomenų kokybę.45. Šiame reglamente vartojami kokybės kriterijai nustatyti Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsnio 1 dalyje.46. Valstybės narės kasmet teikia Komisijai (Eurostatui) su ataskaitinių metų ataskaitiniais laikotarpiais susijusių duomenų kokybės ir padarytų metodinių pakeitimų ataskaitą. Ataskaita pateikiama per devynis mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos.47. Šiame reglamente aptariamiems duomenims taikant 2 dalyje išvardytus kokybės kriterijus, Komisija apibrėžia kokybės ataskaitų reikalavimus ir struktūrą, taikydama 12 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą.6 straipsnisDuomenų šaltiniaiInformacijos rinkimo pagrindo atžvilgiu valstybės narės imasi visų, jų nuomone, reikiamų priemonių duomenų kokybei ir jų palyginamumui užtikrinti. Valstybės narės gali rengti reikiamą statistinę informaciją derindamos šiuos šaltinius:a) apklausas, kai respondentų prašoma laiku pateikti tikslią ir išsamią informaciją;b) kitus tinkamus šaltinius, taip pat administracinių šaltinių duomenis, jei jie atitinka duomenų pateikimo laiku ir reikalingumo reikalavimus;c) atitinkamas statistikos vertinimo procedūras.7 straipsnisDuomenų teikimas48. Valstybės narės teikia Komisijai (Eurostatui) duomenis, taip pat konfidencialius duomenis, pagal galiojančias Europos Sąjungos nuostatas dėl konfidencialių statistinių duomenų teikimo.49. Valstybės narės teikia I priede ir III priedo 1 skirsnyje nurodytus duomenis suvestinėse lentelėse pagal Komisijos (Eurostato) nustatytą keitimosi duomenimis standartą. Duomenys perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į bendrą Komisijos (Eurostato) duomenų prieigą. Praktinė duomenų teikimo procedūra nustatoma pagal 12 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą.50. Valstybės narės teikia II priedo 2 skirsnyje išvardytus duomenis nuodugniai patikrintomis ir pataisytomis mikroduomenų rinkmenomis su įrašytomis praleistomis reikšmėmis, jeigu reikia, kiekvieną apskaitytą kelionę perduodamame duomenų rinkinyje įrašydamos atskirai, vadovaudamosi Komisijos (Eurostato) nustatytu keitimosi duomenimis standartu. Duomenys perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į bendrą Komisijos (Eurostato) duomenų prieigą. Praktinę duomenų teikimo procedūrą Komisija nustato pagal 12 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą.51. Valstybės narės teikia:52. I priedo 1 ir 2 skirsniuose išvardytus metų duomenis per šešis mėnesius nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos, jeigu nenurodyta kitaip;53. I priedo 2 skirsnyje išvardytus mėnesio duomenis per tris mėnesius nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos;54. skubiuosius pagrindinius rodiklius, susijusius su turistų apgyvendinimo įstaigose rezidentams ir nerezidentams suteiktomis nakvynėmis, remiantis I priedo 2 skirsnio sąrašu, per aštuonias savaites nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos;55. I priedo 4 skirsnyje nurodytus duomenis per devynis mėnesius nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos, jei susijusi valstybė nusprendžia juos teikti;56. II priede išvardytus duomenis per šešis mėnesius nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos; papildomus kelionių, kurios prasidėjo, bet nepasibaigė ataskaitiniu laikotarpiu, II priedo 2 skirsnyje išvardytų duomenų įrašus galima perduoti per devynis mėnesius nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos.57. Komisija priima deleguotuosius teisės aktus pagal 9 straipsnį, siekdama pritaikyti 4 dalyje nustatytus duomenų perdavimo terminus.58. Visų duomenų, kuriuos prašoma pateikti pagal šį reglamentą, pirmas ataskaitinis laikotarpis prasideda kalendorinių metų, einančių po šio reglamento įsigaliojimo metų, sausio 1 d.8 straipsnisMetodinis vadovasKomisija (Eurostatas), glaudžiai bendradarbiaudama (-as) su valstybėmis narėmis, parengia ir nuolat atnaujina metodinį vadovą, kuriame pateikiamos pagal šį reglamentą parengtos Bendrijos statistikos gairės, taip pat reikiamos informacijos rodikliams taikytinos apibrėžtys ir bendrieji standartai duomenų kokybei užtikrinti.9 straipsnisDelegavimas59. Įgaliojimai priimti 2 straipsnio 2 dalyje, 3 straipsnio 1 dalies d punkte ir 2 dalyje, 4 straipsnio 5 ir 6 dalyse, ir 7 straipsnio 5 dalyje nurodytus deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui.60. Priėmusi deleguotąjį teisės aktą, Komisija iškart apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.61. Įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami, jei laikomasi 10 ir 11 straipsniuose nustatytų sąlygų.10 straipsnisDelegavimo atšaukimas62. Europos Parlamentas ir Taryba gali atšaukti 2 straipsnio 2 dalyje, 3 straipsnio 1 dalies d punkte ir 2 dalyje, 4 straipsnio 5 ir 6 dalyse, ir 7 straipsnio 5 dalyje nurodytų įgaliojimų delegavimą.63. Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, ne vėliau kaip likus vienam mėnesiui iki galutinio sprendimo priėmimo informuoja kitą teisės aktų leidėją ir Komisiją, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie gali būti atšaukti, ir jų atšaukimo priežastis.64. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .11 straipsnisPrieštaravimai dėl deleguotųjų teisės aktų65. Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguotojo teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo datos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas vienam mėnesiui.66. Jei pasibaigus šiam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų dėl deleguotojo teisės akto arba jei iki šios datos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informuoja Komisiją apie savo sprendimą nepareikšti prieštaravimų, deleguotasis teisės aktas įsigalioja jame nurodytą dieną.67. Jei Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimus dėl deleguotojo teisės akto, jis neįsigalioja. Prieštaraujanti institucija nurodo prieštaravimo dėl deleguotojo teisės akto priežastis.12 straipsnisKomitetas68. Komisijai padeda Europos statistikos sistemos komitetas.69. Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis – trys mėnesiai.13 straipsnisPanaikinimasDirektyva 95/57/EB yra panaikinama.Valstybės narės pateikia rezultatus pagal Direktyvą 95/57/EB už visus metų, kuriais šis reglamentas įsigalioja, ataskaitinius laikotarpius.14 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje [...]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [...] [...]I PRIEDASVidaus turizmas1 skirsnis. Turistų apgyvendinimo įstaigų pajėgumasA. Dėl metų duomenų teiktini kintamieji ir suskirstymas1) Regioniniu NUTS 2 lygmeniu ir nacionaliniu lygmeniuApgyvendinimo įstaigų tipas | Kintamieji rodikliai | Skirstymas |NACE 55.1 | Vietų skaičius Miegamųjų vietų skaičius Miegamųjų kambarių skaičius | Vietovės tipai a) ir b) |NACE 55.2 | Vietų skaičius Miegamųjų vietų skaičius | Vietovės tipai a) ir b) |NACE 55.3 | Vietų skaičius Miegamųjų vietų skaičius | Vietovės tipai a) ir b) |2) [neprivaloma] Tik nacionaliniu lygmeniuApgyvendinimo įstaigų tipas | Kintamieji rodikliai | Skirstymas |NACE 55.1 | Vietų skaičius Miegamųjų vietų skaičius Miegamųjų kambarių skaičius | Dydžio kategorija |B. Tyrimo srities ribojimas1) Nuostatos dėl „viešbučių ir panašaus tipo apgyvendinimo įstaigų“ ir „atostogų ir kitų trumpalaikio apgyvendinimo įstaigų“ taikomos bent jau visoms turistų apgyvendinimo įstaigoms, kuriose yra ne mažiau kaip dešimt miegamųjų vietų.2) Nuostatos dėl „kempingų, poilsinių transporto priemonių ir priekabų aikštelių“ taikomos bent jau visoms turistų apgyvendinimo įstaigoms, turinčioms ne mažiau kaip dešimt stovėjimo vietų.3) Valstybės narės, kurioms tenka mažiau kaip 1 % visų Europos Sąjungos turistų apgyvendinimo įstaigose suteiktų nakvynių per metus, gali dar labiau susiaurinti taikymo sritį, kad būtų įtrauktos bent jau turistų apgyvendinimo įstaigos, kuriuose yra ne mažiau kaip 20 miegamųjų vietų (ne mažiau kaip 20 stovėjimo vietų).2 skirsnis. Turistų apgyvendinimo įstaigų užimtumas (vietinis ir atvykstamasis turizmas)A. Dėl metų duomenų teiktini kintamieji ir suskirstymas1) Regioniniu NUTS 2 lygmeniu ir nacionaliniu lygmeniuApgyvendinimo įstaigų tipas | Kintamieji rodikliai | Skirstymas |Iš viso (visi turistų apgyvendinimo įstaigų tipai) | Turistų apgyvendinimo įstaigose rezidentams suteiktų nakvynių skaičius Turistų apgyvendinimo įstaigose nerezidentams suteiktų nakvynių skaičius | Vietovės tipai a) ir b) |NACE 55.1 | Turistų apgyvendinimo įstaigose rezidentams suteiktų nakvynių skaičius Turistų apgyvendinimo įstaigose nerezidentams suteiktų nakvynių skaičius |Rezidentų atvykimas į turistų apgyvendinimo įstaigas Nerezidentų atvykimas į turistų apgyvendinimo įstaigas |Realusis miegamųjų vietų užimtumas Realusis miegamųjų kambarių užimtumas |NACE 55.2 | Turistų apgyvendinimo įstaigose rezidentams suteiktų nakvynių skaičius Turistų apgyvendinimo įstaigose nerezidentams suteiktų nakvynių skaičius |Rezidentų atvykimas į turistų apgyvendinimo įstaigas Nerezidentų atvykimas į turistų apgyvendinimo įstaigas |NACE 55.3 | Turistų apgyvendinimo įstaigose rezidentams suteiktų nakvynių skaičius Turistų apgyvendinimo įstaigose nerezidentams suteiktų nakvynių skaičius |Rezidentų atvykimas į turistų apgyvendinimo įstaigas Nerezidentų atvykimas į turistų apgyvendinimo įstaigas |2) Tik nacionaliniu lygmeniuApgyvendinimo įstaigų tipas | Kintamieji rodikliai | Skirstymas |NACE 55.1 | Turistų apgyvendinimo įstaigose rezidentams suteiktų nakvynių skaičius Turistų apgyvendinimo įstaigose nerezidentams suteiktų nakvynių skaičius | Vietovės tipai a) ir b) Šalis ar geografinė vietovė, kurioje svečias gyvena nuolat. [neprivaloma] Dydžio kategorija |Rezidentų atvykimas į turistų apgyvendinimo įstaigas Nerezidentų atvykimas į turistų apgyvendinimo įstaigas | Šalis ar geografinė vietovė, kurioje svečias gyvena nuolat. |Realusis miegamųjų vietų užimtumas Realusis miegamųjų kambarių užimtumas | [neprivaloma] Dydžio kategorija |NACE 55.2 | Turistų apgyvendinimo įstaigose rezidentams suteiktų nakvynių skaičius Turistų apgyvendinimo įstaigose nerezidentams suteiktų nakvynių skaičius | Vietovės tipai a) ir b) Šalis ar geografinė vietovė, kurioje svečias gyvena nuolat. |Rezidentų atvykimas į turistų apgyvendinimo įstaigas Nerezidentų atvykimas į turistų apgyvendinimo įstaigas | Šalis ar geografinė vietovė, kurioje svečias gyvena nuolat. |NACE 55.3 | Turistų apgyvendinimo įstaigose rezidentams suteiktų nakvynių skaičius Turistų apgyvendinimo įstaigose nerezidentams suteiktų nakvynių skaičius | Vietovės tipai a) ir b) Šalis ar geografinė vietovė, kurioje svečias gyvena nuolat. |Rezidentų atvykimas į turistų apgyvendinimo įstaigas Nerezidentų atvykimas į turistų apgyvendinimo įstaigas | Šalis ar geografinė vietovė, kurioje svečias gyvena nuolat. |B. Dėl mėnesio duomenų nacionaliniu lygmeniu teiktini kintamieji ir suskirstymasApgyvendinimo įstaigų tipas | Kintamieji rodikliai | Skirstymas |NACE 55.1 | Turistų apgyvendinimo įstaigose rezidentams suteiktų nakvynių skaičius Turistų apgyvendinimo įstaigose nerezidentams suteiktų nakvynių skaičius |Rezidentų atvykimas į turistų apgyvendinimo įstaigas Nerezidentų atvykimas į turistų apgyvendinimo įstaigas |Realusis miegamųjų vietų užimtumas Realusis miegamųjų kambarių užimtumas |NACE 55.2 | Turistų apgyvendinimo įstaigose rezidentams suteiktų nakvynių skaičius Turistų apgyvendinimo įstaigose nerezidentams suteiktų nakvynių skaičius |Rezidentų atvykimas į turistų apgyvendinimo įstaigas Nerezidentų atvykimas į turistų apgyvendinimo įstaigas |NACE 55.3 | Turistų apgyvendinimo įstaigose rezidentams suteiktų nakvynių skaičius Turistų apgyvendinimo įstaigose nerezidentams suteiktų nakvynių skaičius |Rezidentų atvykimas į turistų apgyvendinimo įstaigas Nerezidentų atvykimas į turistų apgyvendinimo įstaigas |C. Tyrimo srities ribojimas1) Nuostatos dėl „viešbučių ir panašaus tipo apgyvendinimo įstaigų“ ir „atostogų ir kitų trumpalaikio apgyvendinimo įstaigų“ taikomos bent jau visoms turistų apgyvendinimo įstaigoms, kuriose yra ne mažiau kaip dešimt miegamųjų vietų.2) Nuostatos dėl „kempingų, poilsinių transporto priemonių ir priekabų aikštelių“ taikomos bent jau visoms turistų apgyvendinimo įstaigoms, turinčioms ne mažiau kaip dešimt stovėjimo vietų.3) Valstybės narės, kurioms tenka mažiau kaip 1 % visų Europos Sąjungos turistų apgyvendinimo įstaigose suteiktų nakvynių per metus, gali dar labiau susiaurinti taikymo sritį, kad būtų įtrauktos bent jau turistų apgyvendinimo įstaigos, kuriuose yra ne mažiau kaip 20 miegamųjų vietų (ne mažiau kaip 20 stovėjimo vietų).4) Jeigu tyrimo sritis ribojama, kaip apibrėžta 1, 2 ar 3 dalyse, kasmet teikiama bendra turistų apgyvendinimo įstaigose, kurios nepatenka į tyrimo sritį, ataskaitiniu laikotarpiu rezidentams ir nerezidentams suteiktų nakvynių įvertis.5) Pirmųjų ataskaitinių metų, kurių duomenis reikalaujama teikti pagal šį reglamentą, įvertis, kaip nurodyta 4 dalyje, pateikiamas per 12 mėnesių nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos.6) Valstybės narės gali dar labiau susiaurinti taikymo sritį realiajam miegamųjų kambarių užimtumui viešbučiuose ir panašiose apgyvendinimo įstaigose, kad būtų įtrauktos bent jau turistų apgyvendinimo įstaigos, kuriuose yra ne mažiau kaip 25 miegamieji kambariai.D. Skubieji pagrindiniai rodikliaiŠio reglamento 7 straipsnio 4 dalies c punkte nurodyti skubieji pagrindiniai rodikliai – tai B dalyje išvardyti su nakvynių skaičiumi susiję kintamieji.3 skirsnis. 1 ir 2 skirsniuose taikytini klasifikatoriaiA. Apgyvendinimo įstaigų tipasApgyvendinimo įstaigų tipui apibūdinti vartotinos šios trys kategorijos, susijusios su NACE klasifikatoriaus 55.1, 55.2 ir 55.3 grupėmis:- viešbučiai ir panašaus tipo apgyvendinimo įstaigos;- atostogų ir kitos laikino apgyvendinimo įstaigos;- kempingų, poilsinių transporto priemonių ir priekabų aikštelių veikla.B. Vietovės tipas a)Vietovės tipui a) apibūdinti vartotinos šios trys kategorijos, susijusios su savivaldybės (arba lygiaverčio vietos administracinio vieneto), kurioje įsikūrusios turistų apgyvendinimo įstaigos, urbanizacijos lygmeniu:- tankiai apgyvendinta vietovė;- vidutiniškai apgyvendinta vietovė;- retai apgyvendinta vietovė.C. Vietovės tipas b)Vietovės tipui b) apibūdinti vartotinos šios dvi kategorijos, susijusios su prie jūros esančia savivaldybės (arba lygiaverčio vietos administracinio vieneto), kurioje įsikūrusios turistų apgyvendinimo įstaigos, vietove:- pakrantės padėtis,- žemyninė padėtis.D. Dydžio kategorijaDydžio kategorijai apibūdinti vartotinos šios dvi kategorijos, susijusios su miegamųjų kambarių turistų apgyvendinimo įstaigose skaičiumi:- mažos įstaigos (mažiau kaip 25 miegamieji kambariai);- vidutinės įstaigos (nuo 25 iki 99 miegamųjų kambarių);- didelės įstaigos (ne mažiau kaip 100 miegamųjų kambarių).E. Šalys ir geografinės vietovėsLankytojų, kurie laikinai apgyvendinami turistų apgyvendinimo įstaigose, nuolatinės gyvenamosios vietos šaliai ar geografinei vietovei apibūdinti vartotinos kategorijos:- Europos Sąjunga (ES); atskirai turi būti pateikiami ES valstybių narių duomenys;- Europos laisvosios prekybos asociacija (ELPA); atskirai turi būti pateikiami Islandijos, Norvegijos, Šveicarijos, taip pat Lichtenšteino duomenys;- kitos Europos šalys (išskyrus ES ar ELPA; neįskaitant Rusijos, Turkijos, Ukrainos);- Rusija;- Turkija;- Ukraina;- Afrika; atskirai turi būti pateikiami Pietų Afrikos duomenys;- Šiaurės Amerika; atskirai turi būti pateikiami Jungtinių Amerikos Valstijų, Kanados duomenys;- Pietų ir Centrinė Amerika; atskirai turi būti pateikiami Brazilijos duomenys;- Azija; atskirai turi būti pateikiami Kinijos Liaudies Respublikos, Japonijos, Korėjos Respublikos duomenys;- Australija, Okeanija ir kitos teritorijos; atskirai turi būti pateikiami Australijos duomenys.4 skirsnis. Vidaus turizmas, apsistojant nenuomojamame būsteA. Dėl metų duomenų teiktini kintamieji[neprivaloma] Ataskaitiniu laikotarpiu nenuomojame būste suteiktų turistinių nakvynių skaičius:B. Suskirstymas[neprivaloma] Jei lankytojai yra ES rezidentai, A dalyje išvardyti kintamieji skirstomi pagal jų nuolatinės gyvenamosios vietos šalis, o jeigu jie nėra ES rezidentai – priskiriami papildomai kategorijai.II PRIEDASNacionalinis turizmas1 skirsnis. Dalyvavimas turistinėje veiklojeA. Dėl metų duomenų teiktini kintamieji ir suskirstymasKintamieji rodikliai | Suskirstymas pagal trukmę ir pagal privačių ir (arba) individualių turistinių kelionių šalį | Socialinis-demografinis suskirstymas |1. Ataskaitiniais metais privačioje arba individualioje kelionėje dalyvavusių 15 m. ir vyresnių rezidentų skaičius 2. Ataskaitiniais metais privačioje arba individualioje kelionėje nedalyvavusių 15 m. ir vyresnių rezidentų skaičius | a) bet kokioje kelionėje (t. y. dalyvavusių bent vienoje kelionėje su bent viena nakvyne); b) vietinėje kelionėje (t. y. dalyvavusių bent vienoje vietinėje kelionėje su bent viena nakvyne, tačiau nedalyvavusių išvykstamojoje kelionėje); c) tik išvykstamojoje kelionėje (t. y. dalyvavusių bent vienoje išvykstamojoje kelionėje su bent viena nakvyne, tačiau nedalyvavusių vietinėje kelionėje); d) vietinėse ir išvykstamosiose kelionėse (t. y. dalyvavusių bent vienoje vietinėje kelionėje su bent viena nakvyne ir bent vienoje išvykstamojoje kelionėje su bent viena nakvyne); e) trumpoje kelionėje (t. y. dalyvavusių bent vienoje kelionėje su bent 1–3 nakvynėmis) f) ilgoje kelionėje (t. y. dalyvavusių bent vienoje kelionėje su bent 4 ar daugiau nakvynių); g) ilgoje, tačiau tik vietinėje kelionėje (t. y. dalyvavusių bent vienoje vietinėje kelionėje su bent 4 ar daugiau nakvynių, tačiau nedalyvavusių išvykstamojoje kelionėje su 4 ar daugiau nakvynių); h) ilgoje, tačiau tik išvykstamojoje kelionėje (t. y. dalyvavusių bent vienoje išvykstamojoje kelionėje su bent 4 ar daugiau nakvynių, tačiau nedalyvavusių vietinėje kelionėje su 4 ar daugiau nakvynių); i) ilgoje, vietinėje ir išvykstamojoje kelionėje (t. y. dalyvavusių bent vienoje vietinėje kelionėje su bent 4 ar daugiau nakvynių ir bent vienoje išvykstamojoje kelionėje su 4 ar daugiau nakvynių). | 1. Lytis 2. Amžiaus grupė 3. [neprivaloma] Išsilavinimo lygis 4. [neprivaloma] Užimtumas 5. [neprivaloma] Namų ūkio pajamos |Suskirstymas pagal privačių arba individualių turistinių kelionių trukmę ir tikslą derinamas su socialiniu–demografiniu suskirstymu.B. Dėl trejų metų duomenų teiktini kintamieji ir suskirstymasKintamieji rodikliai | Suskirstymas pagal pagrindines nedalyvavimo turistinėje veikloje ataskaitiniais metais priežastis (suteikiant respondentams galimybę pasirinkti daugiau kaip vieną atsakymą) | Socialinis-demografinis suskirstymas |1. Ataskaitiniais metais turistinėje veikloje nedalyvavusių 15 m. ir vyresnių rezidentų (t. y. ataskaitiniais metais nedalyvavusių nė vienoje privačioje arba individualioje kelionėje su bent viena nakvyne ) | a) finansinės priežastys (lėšų atostogų kelionėms trūkumas, nėra galimybių atostogauti); b) laisvalaikio trūkumas dėl šeimyninių pareigų; c) laisvalaikio trūkumas dėl darbo arba mokslų; d) sveikatos problemos; e) linkę pasilikti namie, nėra motyvacijos keliauti; f) saugumas; g) kitos priežastys. | 1. Lytis 2. Amžiaus grupė 3. [neprivaloma] Išsilavinimo lygis 4. [neprivaloma] Užimtumas 5. [neprivaloma] Namų ūkio pajamos |Suskirstymas pagal pagrindines nedalyvavimo turistinėje veikloje ataskaitiniais metais priežastis derinamas su socialiniu–demografiniu suskirstymu.Kas treji metai teikiamų kintamųjų pirmi ataskaitiniai metai – antri kalendoriniai metai, einantys po metų, kuriais įsigalioja šis reglamentas.C. Socialinio–demografinio suskirstymo klasifikavimas1) Lytis: vyrai, moterys.2) Amžiaus grupė: jaunesni kaip 15 metų [neprivaloma], 15–24, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, vyresni kaip 65 metai, pateikiant tarpinius skaičius pagal 25–44 metų ir 45–64 metų amžiaus grupes.3) Išsilavinimo lygis: žemesnysis – ISCED 0, 1 arba 2 lygiai, vidurinysis – ISCED 3 arba 4 lygiai, aukštasis – ISCED 5 arba 6 lygiai.4) Užimtumo padėtis: dirbantis asmuo (darbuotojas arba savarankiškai dirbantis asmuo), bedarbis, studentas (arba mokinys), kiti nedirbantys asmenys.5) Namų ūkio pajamos: kvartiliais.2 skirsnis. Turistinės kelionės ir kelionėse dalyvaujantys lankytojaiA. Teiktini kintamiejiKintamieji rodikliai | Teiktinos kategorijos | Periodiškumas |1. | Išvykimo mėnuo | Kasmet |2. | Kelionės trukmė pagal nakvynių skaičių | Kasmet |3. | [tik dėl išvykstamųjų kelionių] Kelionės trukmė: gyvenamosios vietos šalies teritorijoje suteiktų nakvynių skaičius | Kas trejus metus |4. | Pagrindinė kelionės šalis | pagal metodiniame vadove, parengtame vadovaujantis šio reglamento 8 straipsniu, pateiktą šalių sąrašą | Kasmet |5. | Pagrindinis kelionės tikslas | a) privatus arba individualus (laisvalaikis, poilsis ir atostogos); b) privatus arba individualus (giminių ir draugų lankymas); c) privatus arba individualus (kita, pvz., piligrimystė, gydymas); d) profesinis arba verslo. | Kasmet |6. | [Tik dėl privačių arba individualių kelionių] Kelionės vietos tipas (galima pasirinkti kelis atsakymus): | a) miestas; b) pajūris; c) kaimas (taip pat paežerė, paupys, kt.); d) kruizinis laivas; e) kalnai (aukštikalnės, kalvos, kt.); f) kita. | Kas trejus metus |7. | [Tik dėl privačių arba individualių kelionių] Vaikų dalyvavimas kelionėje | a) taip b) ne | Kas trejus metus |8. | Pagrindinė transporto priemonė | a) oro transportas (skrydžių ar kitos oro transporto paslaugos); b) vandens kelių transportas (keleiviniai laivai ir keltai, kruiziniai laivai, pramoginiai laivai, nuomojami laivai, kt.); c) geležinkelių transportas; d) autobusai, tarpmiestiniai autobusai (reguliarūs ar nereguliarūs reisai); e) variklinės transporto priemonės (privačios arba nuomojamos); f) kita. | Kasmet |9. | Pagrindinis būstas | a) nuomojamas būstas (viešbučiai ir panašios apgyvendinimo įstaigos); b) nuomojamas būstas (kempingai, priekabiniai nameliai ir priekabų aikštelės (negyvenamosios paskirties)); c) nuomojamas būstas (kitas nuomojamas būstas – sveikatinimo įstaigos, jaunimo nakvynės namai, jachtų klubai ir kt.); d) nenuomojamas būstas (atostogų būstas); e) nenuomojamas būstas (giminių ar draugų nemokamai teikiamos apgyvendinimo paslaugos); f) nenuomojamas būstas (kitas nenuomojamas būstas). | Kasmet |10. | Kelionės užsakymas: kelionių organizatoriaus arba kelionių agentūros teikiamos paslaugos pagrindinei transporto priemonei užsakyti | a) taip b) ne c) nežino | Kas trejus metus |11. | Kelionės užsakymas: kelionių organizatoriaus arba kelionių agentūros teikiamos paslaugos pagrindiniam būstui užsakyti | a) taip b) ne c) nežino | Kas trejus metus |12. | [Tik dėl kelionių, prieš kurias nebuvo naudotasi kelionių organizatoriaus ar kelionių agentūros paslaugomis pagrindinei transporto priemonei ar pagrindiniam būstui užsakyti] Kelionės užsakymas (savarankiškai) | a) paslaugų teikėjo paslaugos buvo užsakytos tiesiogiai b) užsakyti nereikėjo | Kas trejus metus |13. | Kelionės užsakymas: kelionės paketas | a) taip b) ne | Kas trejus metus |14. | Kelionės užsakymas: pagrindinės transporto priemonės užsakymas internetu | a) taip b) ne c) nežino | Kas trejus metus |15. | Kelionės užsakymas: pagrindinio būsto užsakymas internetu | a) taip b) ne c) nežino | Kas trejus metus |16. | Individualiai keliaujančio turisto transporto išlaidos kelionės metu | Kasmet |17. | Individualiai keliaujančio turisto nakvynės išlaidos kelionės metu | Kasmet |18. | Kitos individualiai keliaujančio turisto išlaidos kelionės metu, apie kurias turi būti pranešama atskirai (18b): ilgalaikio naudojimo prekės ir didelės vertės prekės; | Kasmet |19. | Lankytojo požymiai: lytis – naudojamos šios kategorijos: | a) vyras b) moteris | Kasmet |20. | Lankytojo požymiai: amžius (suėjusių metų skaičius). | Kasmet |21. | Lankytojo požymiai: gyvenamosios vietos šalis. | Kasmet |22. | [neprivaloma] Lankytojo požymiai: išsilavinimo lygis | a) žemesnysis (ISCED 0, 1 arba 2 lygiai); b) vidurinysis (ISCED 3 arba 4 lygiai); c) aukštasis (ISCED 5 arba 6 lygiai). | Kasmet |23. | [neprivaloma] Lankytojo požymiai: užimtumas | a) dirbantis asmuo (darbuotojas arba savarankiškai dirbantis asmuo); b) bedarbis; c) studentas arba moksleivis; d) kiti nedirbantys asmenys. | Kasmet |24. | [neprivaloma] Lankytojo požymiai: Namų ūkio pajamos kvartiliais | Kasmet |B. Tyrimo srities ribojimasTyrimo sritis – visos ataskaitiniu laikotarpiu pradėtos turistinės kelionės su bent viena nuolatinių gyventojų nakvyne ne įprastinėje aplinkoje (neprivaloma teikti duomenų apie jaunesnius nei 15 metų asmenis).C. Periodiškumas1) Kas trejus metus teikiamų kintamųjų ir A dalies 3, 6 ir 7 punktuose nurodytų kategorijų pirmi ataskaitiniai metai – antri kalendoriniai metai, einantys po metų, kuriais įsigalioja šis reglamentas.2) Kas trejus metus teikiamų kintamųjų ir A dalies 10–15 punktuose nurodytų kategorijų pirmi ataskaitiniai metai – treti kalendoriniai metai, einantys po metų, kuriais įsigalioja šis reglamentas.[1] OL L 291, 1995 12 6, p. 32.[2] OL L 291, 1995 12 6, p. 32.[3] OL L 87, 2009 3 31, p. 164.[4] COM (2005) 217 galutinis.[5] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[6] OL L 393, 2006 12 30, p. 1.[7] OL L 154, 2003 6 21, p. 1.[8] OL L 76, 1993 3 30, p. 1.


text:
Kristijan Hrvoslav Ban (Stobi, Makedonija, 13. kolovoza 1924. – Humac (Ljubuški, BiH), BiH, 23. travnja 2000.), hrvatski prozaist i dramski pisac. hrvatski emigrantski književnik. Romanopisac, dramatik, pjesnik, esejist, novinski i radijski urednik. Rimokatolički svećenik iz reda franjevaca.
 Životopis
 Rodio se je u Makedoniji gdje mu je otac s obitelji bio interniran kao politički kažnjenik. S nepunu godinu dana došao je u roditeljski dom u Zagreb, gdje je odrastao i školovao se.
 Od osmog mjeseca života živi u Zagrebu gdje završava pučku školu i gimnaziju.
 Sudjelovao je u vjerskim priredbama i pisao u vjerskom tisku, zbog čega je poslije Drugoga svjetskog rata bio proganjan i zatvaran te u dva navrata je bio protjerivan iz Zagreba. Studirao izvanredno povijest arheologiju i povijest umjetnosti. 1965. godine otišao je studirati filozofiju i bogoslovlje u Rim. Stalno je djelovao u prognaničkim uvjetima pa je radi vlastite sigurnosti, ali i zbog svoje originalne literarne ispaljenosti, promijenio i izabrao si novo i ime i prezime. Ondje u Rimu je uređivao je povijesno-kulturnu rubriku i govorio na Hrvatskom odjelu Radio-Vatikana, zbog čega su mu jugoslavenske vlasti pravile neugodnosti. Studij nastavio u SAD. Ondje je bio urednikom više listova. Četiri godine uređivao tjednik Danicu, te višegodišnji urednik chicaškog mjesečnika Hrvatskoga katoličkog glasnika i godišnjaka Hrvatskog kalendara. Aktivan i u radijskom mediju. Uređivao u SAD hrvatske radio-postaje i/ili redovite programe na njima (New York i Chicago). Pisao za razna iseljenička izdanja. Posebice se ističu Banovi eseji u Hrvatskoj reviji. Banova proza zasnovana je na hrvatskoj narodnoj, vjerskoj i kulturnoj povijesti.
 Pisanjem se bavi još kao dječak. Prve je sastave čitao na dječjim satovima zagrebačke Radio-postaje. Sazreo je u vrsnog pisca pjesama, drama, romana i eseja. U skupini je najznačajnijih prozaika odvojka hrvatske migrantske književnosti, uz Antuna Bonifačića i Antuna Nizetea. Kao pripovjedač vrstan, svojstveni obrati kao u dobrih psiholoških i detektivskih priča. Uvijek je bio usmjeren ka svom Zagrebu i u nekoliko slučaja bio je pravi literarni kroničar života naraštaja američkih građana hrvatskog podrijetla. Uspomene vrsno pisao, ali su mu ciklusi raštrkani po raznolikim časopisima pa bi se sva kreativna širina mogla vidjeti tek kad ih se skupi u jednu zbirku. Poput većine autora izrazite katoličke orijentacije, nije dugo vremena potpisivao svoje radove u tisku.
 Godine 1972. zaređen je za svećenika u New Yorku.
 Zaredio se je i postao svećenik franjevac u Hrvatskoj kustodiji sv. Obitelji. Sve do povratka u domovinu većinu vremena proveo živeći i djelujući u Chicagu.
 Od 1975. do 1976. bio je direktor Hrvatskog etničkog instituta u Chicagu.
 Član je Hercegovačke franjevačke provincije i od povratka u domovinu, 1992. godine živio je u Franjevačkom samostanu na Humcu kod Ljubuškog, gdje je i umro 23. travnja 2000., te je pokopan u franjevačkoj grobnici na mjesnom groblju.
 Djela
 "Bijeli plašt",
 "Slika Čistilišta",
 "Ulica tužnog anđela",
 "Katarinski trg",
 "Novoveški dječak",
 "Pod vješalima slave",
 "Oklopnik",
 "Zamka na Jurjevskom groblju",
 "Opsada",
 "Kuga pod Kamenitim vratima",
 "Dvoboj na Markovom trgu",
 "Buntovnik na Manhatanu",
 "Hrvatski Parsifal (knjige proze i drame)".
 Izvori
 Hrvatski dramatici
 Hrvatski romanopisci
 Bosanskohercegovački franjevci
 Hrvati u SAD-u
 Crkveno školstvo


text:
 1.6.2006
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 147/28
 DÉCISION DU COMITÉ MIXTE DE L’EEE
 N
 o 19/2006
 du 10 mars 2006
 modifiant l'annexe I (Questions vétérinaires et phytosanitaires) de l'accord EEE
 LE COMITÉ MIXTE DE L'EEE,
 vu l'accord sur l'Espace économique européen, modifié par le protocole portant adaptation de cet accord, ci-après dénommé «l'accord», et notamment son article 98,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 L'annexe I de l'accord a été modifiée par la décision du Comité mixte de l'EEE no 130/2005 du 21 octobre 2005 (1).
 (2)
 Le règlement (CE) no 1458/2005 de la Commission du 8 septembre 2005 portant autorisation permanente ou provisoire de certains additifs et autorisation provisoire de nouveaux usages de certains additifs déjà autorisés dans l'alimentation des animaux (2) doit être intégré dans l'accord.
 (3)
 Le règlement (CE) no 1459/2005 de la Commission du 8 septembre 2005 modifiant les conditions d'autorisation de plusieurs additifs pour aliments des animaux appartenant au groupe des oligoéléments (3) doit être intégré dans l’accord,
 DÉCIDE:
 Article premier
 Les points suivants sont insérés après le point 1zzn [règlement (CE) no 1206/2005 de la Commission] du chapitre II de l'annexe I de l'accord:
 «1zzo.
 32005 R 1458: Règlement (CE) no 1458/2005 de la Commission du 8 septembre 2005 portant autorisation permanente ou provisoire de certains additifs et autorisation provisoire de nouveaux usages de certains additifs déjà autorisés dans l'alimentation des animaux (JO L 233 du 9.9.2005, p. 3).
 1zzp.
 32005 R 1459: Règlement (CE) no 1459/2005 de la Commission du 8 septembre 2005 modifiant les conditions d'autorisation de plusieurs additifs pour aliments des animaux appartenant au groupe des oligoéléments (JO L 233 du 9.9.2005, p. 8)».
 Article 2
 Les textes des règlements (CE) no 1458/2005 et (CE) no 1459/2005 en langues islandaise et norvégienne, à publier dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, font foi.
 Article 3
 La présente décision entre en vigueur le 11 mars 2006, pour autant que toutes les notifications prévues à l'article 103, paragraphe 1, de l'accord aient été faites au Comité mixte de l'EEE (4).
 Article 4
 La présente décision est publiée dans la partie EEE et dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne.
 Fait à Bruxelles, le 10 mars 2006.
 Par le Comité mixte de l'EEE
 Le président
 R. WRIGHT
 (1) JO L 14 du 19.1.2006, p. 16.
 (2) JO L 233 du 9.9.2005, p. 3.
 (3) JO L 233 du 9.9.2005, p. 8.
 (4) Pas d'obligations constitutionnelles signalées.


text:
 11.4.2022
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 113/3
 ACORD
 între Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei de modificare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere a titularilor de pașapoarte diplomatice, de serviciu sau oficiale
 UNIUNEA EUROPEANĂ,
 pe de o parte, și
 REPUBLICA FEDERATIVĂ A BRAZILIEI (denumită în continuare „Brazilia”),
 pe de altă parte,
 denumite în continuare împreună „părți la acord”,
 AVÂND ÎN VEDERE Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere a titularilor de pașapoarte diplomatice, de serviciu sau oficiale (1) (denumit în continuare „acordul”), care a intrat în vigoare la 1 aprilie 2011,
 LUÂND ACT de faptul că acordul acționează în beneficiul cetățenilor părților contractante care sunt titulari de pașapoarte diplomatice, de serviciu sau oficiale,
 LUÂND ÎN CONSIDERARE faptul că definiția scurtei șederi prevăzută în acord (trei luni în cadrul unei perioade de șase luni, calculată de la data primei intrări) nu este suficient de precisă și, în special, că noțiunea de „dată a primei intrări” poate genera incertitudini și întrebări,
 ȚINÂND SEAMA de faptul că Regulamentul (UE) nr. 610/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2) a introdus modificări orizontale ale acquis-ului Uniunii Europene în materie de vize și frontiere și a definit scurta ședere ca fiind o perioadă de „90 de zile în cursul oricărei perioade de 180 de zile”,
 LUÂND ÎN CONSIDERARE faptul că sistemul de intrare/ieșire care urmează să fie instituit de Uniunea Europeană impune utilizarea unei definiții uniforme și clare a conceptului de scurtă ședere care să se aplice tuturor resortisanților țărilor terțe,
 DORIND să asigure fluiditatea fluxului de călători la punctele de trecere a frontierelor părților contractante,
 LUÂND ÎN CONSIDERARE Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție și Protocolul privind acquis-ul Schengen integrat în cadrul Uniunii Europene, anexate la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și confirmând faptul că dispozițiile acestui acord de modificare nu se aplică Regatului Unit și Irlandei,
 CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:
 Articolul 1
 Acordul se modifică după cum urmează:
 1.
 La articolul 1, cuvintele „trei luni în cadrul unei perioade de șase luni” se înlocuiesc cu cuvintele „90 de zile în cursul oricărei perioade de 180 de zile”.
 2.
 Articolul 4 se modifică după cum urmează:
 (a)
 alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:
 „(1)
 Cetățenii Uniunii care sunt titulari ai unui pașaport diplomatic, oficial sau de serviciu valabil pot rămâne pe teritoriul Braziliei pentru o perioadă maximă de 90 de zile în cursul oricărei perioade de 180 de zile.
 (2)
 Cetățenii Braziliei care sunt titulari ai unui pașapoart diplomatic, oficial sau de serviciu valabil pot rămâne pe teritoriul statelor membre care aplică integral acquis-ul Schengen pentru o perioadă maximă de 90 de zile în cursul oricărei perioade de 180 de zile. Perioada respectivă se calculează independent de orice ședere într-un stat membru care nu aplică încă integral acquis-ul Schengen.
 Cetățenii Braziliei care sunt titulari ai unui pașapoart diplomatic, oficial sau de serviciu valabil pot rămâne pentru o perioadă maximă de 90 de zile în cursul oricărei perioade de 180 de zile pe teritoriul fiecărui stat membru care nu aplică încă integral acquis-ul Schengen, independent de perioada de ședere calculată pentru teritoriul statelor membre care aplică integral acquis-ul Schengen.”;
 (b)
 la alineatul (3), cuvintele „trei luni” se înlocuiesc cu cuvintele „90 de zile”.
 3.
 La articolul 8 alineatul (4), ultima teză se înlocuiește cu următorul text:
 „Partea la acord care a suspendat aplicarea prezentului acord informează de îndată cealaltă parte la acord în momentul în care motivele suspendării nu mai există și revocă suspendarea.”
 Articolul 2
 Prezentul acord de modificare se ratifică sau se aprobă de către părțile la acord în conformitate cu procedurile corespunzătoare ale acestora și intră în vigoare în prima zi a celei de a șasea luni care urmează datei la care ultima parte notifică celeilalte părți încheierea procedurilor menționate anterior.
 Întocmit în dublu exemplar în limbile bulgară, cehă, croată, daneză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă și suedeză, fiecare dintre aceste texte fiind egal autentic.
 Съставено в Брюксел на двадесет и седми септември две хиляди двадесет и първа година.
 Hecho en Bruselas, el veintisiete de septiembre de dos mil veintiuno.
 V Bruselu dne dvacátého sedmého září dva tisíce dvacet jedna.
 Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende september to tusind og enogtyve.
 Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten September zweitausendeinundzwanzig.
 Kahe tuhande kahekümne esimese aasta septembrikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες είκοσι ένα.
 Done at Brussels on the twenty-seventh day of September in the year two thousand and twenty one.
 Fait à Bruxelles, le vingt-sept septembre deux mille vingt et un.
 Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset sedmog rujna godine dvije tisuće dvadeset prve.
 Fatto a Bruxelles, addì ventisette settembre duemilaventuno.
 Briselē, divi tūkstoši divdesmit pirmā gada divdesmit septītajā septembrī.
 Priimta du tūkstančiai dvidešimt pirmų metų rugsėjo dvidešimt septintą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszonegyedik év szeptember havának huszonhetedik napján.
 Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Settembru fis-sena elfejn u wieħed u għoxrin.
 Gedaan te Brussel, zevenentwintig september tweeduizend eenentwintig.
 Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego września roku dwa tysiące dwudziestego pierwszego.
 Feito em Bruxelas, em vinte e sete de setembro de dois mil e vinte e um.
 Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte septembrie două mii douăzeci și unu.
 V Bruseli dvadsiateho siedmeho septembra dvetisícdvadsaťjeden.
 V Bruslju, dne sedemindvajsetega septembra leta dva tisoč enaindvajset.
 Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentäyksi.
 Som skedde i Bryssel den tjugosjunde september år tjugohundratjugoett.
 L1132022RO310120210927RO0002.00017171DECLARAȚIE COMUNĂ PRIVIND ISLANDA, NORVEGIA, ELVEȚIA ȘI LIECHTENSTEINEste de dorit ca autoritățile Norvegiei, Islandei, Elveției și Liechtensteinului, pe de o parte, și cele ale Braziliei, pe de altă parte, să modifice fără întârziere acordurile bilaterale existente cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere a titularilor de pașapoarte diplomatice, de serviciu sau oficiale, în conformitate cu dispozițiile prezentului acord.L1132022RO310120210927RO0002.00028181DECLARAȚIE COMUNĂ PRIVIND INTERPRETAREA PERIOADEI DE 90 DE ZILE DIN CURSUL ORICĂREI PERIOADE DE 180 DE ZILEPărțile la acord înțeleg că perioada maximă de 90 de zile în cursul oricărei perioade de 180 de zile, astfel cum este prevăzută la articolul 4 din acord, înseamnă fie o vizită continuă, fie mai multe vizite consecutive, a căror durată nu depășește 90 de zile în total în decursul oricărei perioade de 180 de zile.Noțiunea oricare presupune aplicarea unei perioade de referință mobile de 180 de zile prin calcularea fiecărei zi de ședere din ultima perioadă de 180 de zile, pentru a verifica dacă cerința privind durata de ședere de 90 de zile în cursul oricărei perioade de 180 de zile continuă să fie îndeplinită. Printre altele, aceasta înseamnă că o absență neîntreruptă de 90 zile permite o nouă ședere de până la 90 de zile.L1132022RO1110120210927RO0004.0001151151DECLARAȚIE COMUNĂ PRIVIND ISLANDA, NORVEGIA, ELVEȚIA ȘI LIECHTENSTEINEste de dorit ca autoritățile Norvegiei, Islandei, Elveției și Liechtensteinului, pe de o parte, și cele ale Braziliei, pe de altă parte, să modifice fără întârziere acordurile bilaterale existente cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere pentru titularii de pașapoarte obișnuite, în conformitate cu dispozițiile prezentului acord.L1132022RO1110120210927RO0004.0002161161DECLARAȚIE COMUNĂ PRIVIND INTERPRETAREA PERIOADEI DE 90 DE ZILE DIN CURSUL ORICĂREI PERIOADE DE 180 DE ZILEPărțile la acord înțeleg că perioada maximă de 90 de zile în cursul oricărei perioade de 180 de zile, astfel cum este prevăzută la articolul 5 din acord, înseamnă fie o vizită continuă, fie mai multe vizite consecutive, a căror durată nu depășește 90 de zile în total în decursul oricărei perioade de 180 de zile.Noțiunea oricare presupune aplicarea unei perioade de referință mobile de 180 de zile prin calcularea fiecărei zi de ședere din ultima perioadă de 180 de zile, pentru a verifica dacă cerința privind durata de ședere de 90 de zile în cursul oricărei perioade de 180 de zile continuă să fie îndeplinită. Printre altele, aceasta înseamnă că o absență neîntreruptă de 90 zile permite o nouă ședere de până la 90 de zile.
 (1) JO L 66, 12.3.2011, p. 2.
 (2) Regulamentul (UE) nr. 610/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen), a Convenției de punere în aplicare a Acordului Schengen, a Regulamentelor (CE) nr. 1683/95 și (CE) nr. 539/2001 ale Consiliului și a Regulamentelor (CE) nr. 767/2008 și (CE) nr. 810/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 182, 29.6.2013, p. 1).
 DECLARAȚIE COMUNĂ PRIVIND ISLANDA, NORVEGIA, ELVEȚIA ȘI LIECHTENSTEIN
 Este de dorit ca autoritățile Norvegiei, Islandei, Elveției și Liechtensteinului, pe de o parte, și cele ale Braziliei, pe de altă parte, să modifice fără întârziere acordurile bilaterale existente cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere a titularilor de pașapoarte diplomatice, de serviciu sau oficiale, în conformitate cu dispozițiile prezentului acord.
 DECLARAȚIE COMUNĂ PRIVIND INTERPRETAREA PERIOADEI DE 90 DE ZILE DIN CURSUL ORICĂREI PERIOADE DE 180 DE ZILE
 Părțile la acord înțeleg că perioada maximă de 90 de zile în cursul oricărei perioade de 180 de zile, astfel cum este prevăzută la articolul 4 din acord, înseamnă fie o vizită continuă, fie mai multe vizite consecutive, a căror durată nu depășește 90 de zile în total în decursul oricărei perioade de 180 de zile.
 Noțiunea „oricare” presupune aplicarea unei perioade de referință mobile de 180 de zile prin calcularea fiecărei zi de ședere din ultima perioadă de 180 de zile, pentru a verifica dacă cerința privind durata de ședere de 90 de zile în cursul oricărei perioade de 180 de zile continuă să fie îndeplinită. Printre altele, aceasta înseamnă că o absență neîntreruptă de 90 zile permite o nouă ședere de până la 90 de zile.