type: other

text:
Guide: Virksomhedens Varemærke - fokus: Jensens Bøfhus - Ditselskab
 Varemærker og fokus på "Jensens Bøfhus" - forstå juraen om varemærker på 5 minutter og smag på den møre dom om Jensens Bøfhus. Har EU tvunget Højesteret i knæ?
 Hvad er et varemærke – Fokus: Varemærket “Jensens Bøfhus”:
 Varemærkelovens § 2:
 Et varemærke kan bestå af alle arter tegn, der er egnet til at adskille en virksomheds varer eller tjenesteydelser fra andre virksomheders, og som kan gengives grafisk, navnlig
 Hvordan opnås beskyttelse – hvordan stiftes en varemærkeret?
 Varemærkelovens § 3
 Varemærkeret kan stiftes enten
 Kan det registreres
 Som det fremgår, kan din varemærkeret enten stiftes ved at du får mærket registreret, eller – hvis mærket ikke har fornødent særpræg – så stiftes retten først på det tidspunkt, hvor du gennem en anvendelse (ibrugtagning) får skabt tilstrækkelig særpræg.
 Hvis det ikke kan registreres, skal det indarbejdes i markedet gennem markedsføring.
 Hvornår ved man om det er indarbejdet?
 Højesteret vurderede i den nylige dom for Jensens Bøfhus, at ”Jensens” som kendetegn for restaurationsvirksomhed og salg af fødevareprodukter har fornødent særpræg til at kunne opnå beskyttelse efter varemærkeloven, og at ”Jensens” må anses for velkendt i Danmark.
 Sæby Fiskehals markedsføring ved brug af ”Jensens Fiskerestaurant” i samme branche indebar en utilbørlig udnyttelse af Jensen’s Bøfhus’ varemærkes særpræg og renomme. Den omstændighed, at Sæby Fiskehal ejes af Jacob Jensen, kunne ikke føre til et andet resultat.
 Hvordan vurderede Højesteret dette?
 Det fremgår af dommen, at der for Højesteret er foretaget en kendskabs- og associationsanalyse af TNS Gallup. Formålet med undersøgelsen har bl.a. været at afdække, om og i hvilket omfang ”Jensen’s” associeres med ”Jensen’s Bøfhus”. Undersøgelsen viste bl.a., at 38 % forbandt Jensen’s med Jensen’s Bøfhus/Jensens Bøf, 29 % med bøfhus, 16 % med restaurant og 2 % med Fiskehuset i Sæby/Jensens Fiskerestaurant.
 Men? Jacob Jensen, hed jo også “Jensen”??
 Efter varemærkelovens § 2 kan et varemærke bestå af tegn, der er egnet til at adskille en virksomheds varer eller tjenesteydelser fra andre virksomheders varer eller tjenesteydelser (særpræg), og efter § 2, stk. 1, nr. 1, kan det bl.a. være personnavne.
 Jo – Men – Jensen er jo et helt almindeligt dansk efternavn?
 Ja, Højesteret vender sig mod EU, og citerer denne afgørelse: Det fremgår af EU-Domstolens dom i sag C-404/02 (Nichols), at spørgsmålet om særpræg for varemærker i form af personnavne skal bedømmes efter de almindelige kriterier for særpræg, som gælder for andre kategorier af varemærker. Det gælder også for personnavne, som er meget almindelige personnavne i det pågældende land. Højesteret er med andre ord bundet op på EU Domstolens praksis i spørgsmålet – uanset at Jensen er meget almindeligt her i landet. Og det er altså ganske ligegyldigt i den sammenhæng om navnet er almindeligt eller ej.
 Når der herefter henses til markedsundersøgelsen, og EU dommen, så er konklusionen jo entydig:
 Højesteret finder, at ”Jensens” som kendetegn for restaurationsvirksomhed og salg af fødevareprodukter har fornødent særpræg til at kunne opnå beskyttelse efter varemærkeloven. Herefter konkluderer Højesteret, at – når man er i samme branche – at sammensætningen af ordet ”Jensens” og ordet fiskerestaurant ganske enkelt er at udnytte og lukrere på den værdi Jensens Bøfhus har. Man udnytter både renomme og varemærkets særpræg.
 Højesteret konkluderer derfor:
 Hvor finder jeg fantastisk hjælp, hvis jeg vil registrere et varemærke?
 Vi kan hjælpe, men du kan også finde fantastisk hjælp på Patent- og varemærkestyrelsens hjemmeside. Overvejer du at blive selvstændig? Læs vores tema om Startup her og find al nødvendig viden om Iværksætterselskaber her.
 Hvad er din holdning til ovenstående? Er Højesterets dom fornuftig, eller er Højesteret tydeligvis ”tvunget” af EU retten. Tror du Højesteret ville komme til samme resultat, hvis der ikke lå en dom fra EU Domstolen?
 Min holdning? Der er ingen tvivl om at Højesterets dom er korrekt. Per definition er Højesterets domme altid korrekte. Det interessant er imidlertid, at det ikke altid er nok at få ret for at få fred. Jensen Bøfhus har i den grad pådraget sig folkets vrede, fordi dramaet er klassisk. Jensen Bøfhus havde imidlertid behov for dommen for at få deres ret slået fast – set fra et forretningsmæssigt synspunkt. Det interessante i dommen er, om Højesteret var kommet til samme resultat uden den “tvingende” EU Dom. Måske ikke.
 Iværksætterselskabet – Få 7 gode pointer – Få en nem kvalitetsopstart
 – Få gratis support i processen fra advokat Jacob Tøjner +45 33 38 70 76.