text:
 9.9.2005
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 233/34
 EL–IISRAELI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr 1/2005,
 29. august 2005,
 millega asutatakse assotsiatsioonikomitee allkomiteed
 (2005/640/EÜ)
 EL–IISRAELI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,
 võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahelist Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingut,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Euroopa Liidu ja Vahemere lõunapiirkonna riikide suhted muutuvad järjest keerukamaks seoses Euroopa–Vahemere piirkonna lepingute rakendamisega ning Euroopa–Vahemere piirkonna partnerluse jätkamisega. Lisaks on Euroopa naaberriikide poliitika ja selle tegevuskavade toimimiseks erinevates valdkondades vaja asutada kavandatud allkomiteed.
 (2)
 Lepingu artiklis 73 on sätestatud võimalus asutada lepingu rakendamiseks vajalikke töörühmi või organeid (edaspidi “allkomiteed”),
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Käesolevaga asutatakse EL–Iisraeli assotsiatsioonikomitee juurde I lisas loetletud allkomiteed ning võetakse vastu kõnealuste allkomiteede II lisas esitatud töökorrad.
 Allkomiteed alluvad assotsiatsioonikomiteele ning esitavad viimasele pärast iga koosolekut aruande. Kõnealustel allkomiteedel ei ole otsustusõigust.
 Assotsiatsioonikomitee võtab allkomiteede nõuetekohaseks tööks vajalikud meetmed ning teavitab neist assotsiatsiooninõukogu.
 Assotsiatsiooninõukogu võib otsustada asutada muid allkomiteesid või töörühmasid või lõpetada olemasolevate allkomiteede või töörühmade tegevuse.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
 Brüssel, 29. august 2005
 Assotsiatsiooninõukogu nimel
 eesistuja
 S. SHALOM
 I LISA
 EL–IISRAELI ASSOTSIATSIOONILEPING
 ASSOTSIATSIOONIKOMITEE ALLKOMITEED
 1.
 Poliitiline dialoog ja koostöö
 2.
 Majandus- ja finantsküsimused
 3.
 Sotsiaal- ja migratsiooniküsimused
 4.
 Tollikoostöö ja maksustamine
 5.
 Põllumajandus ja kalandus
 6.
 Siseturg
 7.
 Tööstus, kaubandus ja teenused
 8.
 Justiits- ja õigusküsimused
 9.
 Transport, energeetika ja keskkond
 10.
 Teadustöö, uuendustegevus, infoühiskond, haridus ja kultuur
 II LISA
 Töökord
 EL-Iisraeli allkomitee nr 1
 Poliitiline dialoog ja koostöö
 1. Koosseis ja eesistuja
 Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.
 2. Ülesanded
 Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.
 3. Tegevusvaldkond
 Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokku lepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.
 a)
 Ühised väärtused:
 —
 demokraatia, inimõigused ja põhivabadused;
 —
 antisemitismi vastu võitlemine;
 —
 rassismi ja ksenofoobia, sealhulgas islamofoobia vastu võitlemine.
 b)
 Piirkondlikud ja rahvusvahelised küsimused:
 —
 koostöö ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames, kriisireguleerimine;
 —
 olukord Lähis-Idas;
 —
 massihävitusrelvade, sealhulgas ballistiliste rakettide ja nende kandevahendite leviku tõkestamine;
 —
 sõjavarustuse salakaubavedu;
 —
 terrorismivastane võitlus;
 —
 rahvusvahelised organisatsioonid;
 —
 piirkondlik koostöö (sealhulgas teistes allkomiteedes esile kerkivate piirkondlike küsimuste koordineerimine).
 Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.
 Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.
 4. Sekretariaat
 Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.
 Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.
 5. Koosolekud
 Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.
 Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.
 Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.
 Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.
 Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.
 6. Koosolekute päevakord
 Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.
 Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.
 Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.
 Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.
 7. Protokoll
 Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.
 8. Kättesaadavus avalikkusele
 Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.
 Töökord
 EL-Iisraeli allkomitee nr 2
 Majandus- ja finantsküsimused
 1. Koosseis ja eesistuja
 Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.
 2. Ülesanded
 Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.
 3. Tegevusvaldkond
 Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokku lepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.
 a)
 Makromajanduspoliitika
 b)
 Struktuurne majanduspoliitika
 c)
 Finantsteenused (makromajanduslik aspekt) ja kapitaliturud
 d)
 Kapitali liikumine ja maksed
 e)
 Finantskord (näiteks avaliku sektori finantshaldus ja läbipaistvus)
 f)
 Pensionid ja sotsiaalne turvalisus (majanduslikud aspektid)
 g)
 Statistika
 Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.
 Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.
 4. Sekretariaat
 Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.
 Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.
 5. Koosolekud
 Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.
 Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.
 Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.
 Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.
 Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.
 6. Koosolekute päevakord
 Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.
 Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.
 Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.
 Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.
 7. Protokoll
 Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.
 8. Kättesaadavus avalikkusele
 Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.
 Töökord
 EL-Iisraeli allkomitee nr 3
 Sotsiaal- ja migratsiooniküsimused
 1. Koosseis ja eesistuja
 Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.
 2. Ülesanded
 Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.
 3. Tegevusvaldkond
 Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokkulepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.
 a)
 Postindustriaalsete ühiskondade sotsiaalprobleemid
 b)
 Diskrimineerimise vastane võitlus, sealhulgas puuetega inimeste probleemid
 c)
 Rahvatervis
 d)
 Võrdsed võimalused
 e)
 Töötajate liikumine
 f)
 Migratsioonipoliitika
 g)
 Tööjõupoliitika
 h)
 Sotsiaalkaitse
 Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.
 Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.
 4. Sekretariaat
 Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.
 Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.
 5. Koosolekud
 Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.
 Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.
 Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.
 Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.
 Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.
 6. Koosolekute päevakord
 Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.
 Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.
 Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.
 Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.
 7. Protokoll
 Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.
 8. Kättesaadavus avalikkusele
 Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.
 Töökord
 EL-Iisraeli allkomitee nr 4
 Tollikoostöö ja maksustamine
 1. Koosseis ja eesistuja
 Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.
 2. Ülesanded
 Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.
 3. Tegevusvaldkond
 Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokku lepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.
 a)
 Üldised tolliprotseduurid, tollinomenklatuur, tolliväärtuse määramine
 b)
 Päritolureeglitega seotud küsimused
 c)
 Tariifirežiimid
 d)
 Tollikoostöö
 e)
 Maksustamine
 Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.
 Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.
 4. Sekretariaat
 Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.
 Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.
 5. Koosolekud
 Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.
 Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.
 Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.
 Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.
 Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.
 6. Koosolekute päevakord
 Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.
 Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.
 Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.
 Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.
 7. Protokoll
 Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.
 8. Kättesaadavus avalikkusele
 Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.
 Töökord
 EL-Iisraeli allkomitee nr 5
 Põllumajandus ja kalandus
 1. Koosseis ja eesistuja
 Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.
 2. Ülesanded
 Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.
 3. Tegevusvaldkond
 Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokku lepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.
 a)
 Põllumajandussaadused ja -tooted (kaasa arvatud nendega kauplemine)
 b)
 Sanitaar- ja fütosanitaarküsimused
 c)
 Maaelu arendamine ja piirkondlik koostöö
 d)
 Kalandustooted, kaasa arvatud nendega kauplemine
 Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.
 Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.
 4. Sekretariaat
 Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.
 Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.
 5. Koosolekud
 Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.
 Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.
 Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.
 Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.
 Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.
 6. Koosolekute päevakord
 Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.
 Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.
 Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.
 Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.
 7. Protokoll
 Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.
 8. Kättesaadavus avalikkusele
 Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.
 Töökord
 EL-Iisraeli allkomitee nr 6
 Siseturg
 1. Koosseis ja eesistuja
 Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.
 2. Ülesanded
 Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.
 3. Tegevusvaldkond
 Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokku lepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.
 a)
 Õigusalane ja administratiivne koostöö tehniliste normide, standardimise ja vastavushindamise valdkonnas
 b)
 Konkurentsipoliitika
 c)
 Riigihanked
 d)
 Intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigused
 e)
 Teenused (poliitika ja õigusalased küsimused)
 f)
 Asutamisõigus, äriühinguõigus
 Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.
 Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.
 4. Sekretariaat
 Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.
 Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.
 5. Koosolekud
 Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.
 Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.
 Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.
 Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.
 Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.
 6. Koosolekute päevakord
 Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.
 Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.
 Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.
 Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.
 7. Protokoll
 Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.
 8. Kättesaadavus avalikkusele
 Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.
 Töökord
 EL-Iisraeli allkomitee nr 7
 Tööstus, kaubandus ja teenused
 1. Koosseis ja eesistuja
 Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.
 2. Ülesanded
 Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.
 3. Tegevusvaldkond
 Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokkulepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.
 a)
 Ettevõtluspoliitika ja tööstuskoostöö
 b)
 Assotsiatsioonilepingu ja Euroopa naaberriikide tegevuskava kaubandussätete rakendamine
 c)
 Kahepoolsed kaubandusküsimused
 d)
 Teenused ja investeeringud (kaubandusaspektid, sealhulgas kahepoolsete läbirääkimiste alustamine)
 e)
 Tehnilisi norme, standardimist ja vastavushindamist käsitlevate kaubanduslepingute ettevalmistamine
 f)
 Koostöö e-kaubanduse küsimustes
 g)
 Turism
 h)
 Rahvusvaheline arengukoostöö (EÜ ja Iisraeli turulepääsuga seotud küsimused)
 Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.
 Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.
 4. Sekretariaat
 Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.
 Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.
 5. Koosolekud
 Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.
 Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.
 Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.
 Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.
 Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.
 6. Koosolekute päevakord
 Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.
 Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.
 Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.
 Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.
 7. Protokoll
 Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.
 8. Kättesaadavus avalikkusele
 Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.
 Töökord
 EL-Iisraeli allkomitee nr 8
 Justiits- ja õigusküsimused
 1. Koosseis ja eesistuja
 Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.
 2. Ülesanded
 Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.
 3. Tegevusvaldkond
 Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokku lepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.
 a)
 Migratsiooniküsimused
 b)
 Varjupaigaküsimused
 c)
 Terrorismivastase võitluse erimeetmed justiits- ja siseküsimuste valdkonnas
 d)
 Organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas inimkaubanduse vastu võitlemine
 e)
 Narkootikumid
 f)
 Rahapesu, finants- ja majanduskuriteod
 g)
 Politseikoostöö ja õigusalane koostöö
 Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.
 Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.
 4. Sekretariaat
 Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.
 Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.
 5. Koosolekud
 Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.
 Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.
 Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.
 Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.
 Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.
 6. Koosolekute päevakord
 Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.
 Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.
 Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.
 Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.
 7. Protokoll
 Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.
 8. Kättesaadavus avalikkusele
 Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.
 Rules of ProcedureTöökord
 EL-Iisraeli allkomitee nr 9
 Transport, energeetika ja keskkond
 1. Koosseis ja eesistuja
 Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.
 2. Ülesanded
 Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.
 3. Tegevusvaldkond
 Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokku lepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.
 a)
 Transport
 b)
 Energeetika
 c)
 Keskkond
 Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.
 Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.
 4. Sekretariaat
 Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.
 Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.
 5. Koosolekud
 Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.
 Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.
 Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.
 Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.
 Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.
 6. Koosolekute päevakord
 Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.
 Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.
 Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.
 Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.
 7. Protokoll
 Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.
 8. Kättesaadavus avalikkusele
 Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.
 Töökord
 EL-Iisraeli allkomitee nr 10
 Teadustöö, innovatsioon, infoühiskond, haridus ja kultuur
 1. Koosseis ja eesistuja
 Allkomitee koosneb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli valitsuse esindajatest. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Kumbki pool määrab oma eesistuja.
 2. Ülesanded
 Allkomitee on arutelude, konsultatsioonide ja hinnangute kohaks, ta töötab vastavalt assotsiatsioonikomitee suunistele ning saadab pärast iga koosolekut assotsiatsioonikomiteele aruande. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.
 3. Tegevusvaldkond
 Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu ja sellega seotud Euroopa naaberriikide poliitika tegevuskava rakendamist allpool loetletud valdkondades ning hindab tegevuskavas määratletud ja kokku lepitud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Vajaduse korral tegeleb allkomitee ka koostööküsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb alljärgnevalt loetletud sektorites tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid.
 a)
 Teadus- ja tehnikaalane uuendustegevus
 b)
 Koostöö hariduse, koolituse ja noorsoovahetuse valdkondades
 c)
 Kultuurikoostöö
 d)
 Infoühiskond
 e)
 Audiovisuaalpoliitika
 f)
 Kodanikuühiskonna alane koostöö
 Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid.
 Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõikide ülalnimetatud valdkondadega seotud küsimusi.
 4. Sekretariaat
 Euroopa Komisjoni esindaja ja Iisraeli valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena.
 Kõik allkomiteedesse puutuvad teated edastatakse sekretäridele. Sekretärid vastutavad allkomitee koosolekute ettevalmistamise eest, kaasa arvatud kuupäevade ja päevakorra eest.
 5. Koosolekud
 Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad, üldjuhul vähemalt korra aastas. Koosolek võidakse kokku kutsuda kummagi poole eesistuja taotlusel oma sekretäri kaudu, kes edastab taotluse teisele poolele. Allkomitee kokkukutsumise taotluse saamise korral vastab teise poole sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Kui võimalik, võib poolte kokkuleppel mitmeid allkomitee koosolekuid jaotada mitmele päevale.
 Eriti kiireloomuliste küsimuste puhul ja mõlema poole nõusolekul võib allkomitee kokku tulla ka kiiremini. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.
 Kõik allkomiteede koosolekud peetakse osapoolte vahel kokkulepitud ajal ja kohas.
 Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsiooni kavandatav koosseis.
 Mõlema poole nõusolekul võib allkomitee koosolekutele kutsuda eksperte, kes annavad vajalikku eriteavet.
 6. Koosolekute päevakord
 Taotlused allkomitee päevakorda punktide lisamiseks edastatakse sekretäridele.
 Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise poole sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.
 Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on sekretärid saanud hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku algust. Pooled peavad täiendavad dokumendid kätte saama hiljemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Kiireloomuliste küsimuste korral ja mõlema poole nõusolekul võidakse neid tähtaegu lühendada.
 Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.
 7. Protokoll
 Protokolli koostavad ja kinnitavad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud ja soovitused assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.
 8. Kättesaadavus avalikkusele
 Allkomitee koosolekud ei ole avalikud ja protokollid on konfidentsiaalsed, kui ei ole otsustatud teisiti.


type: wikipedia

text:
9. Saeimas vēlēšanas Latvijā notika . Tajās piedalījās 901 665 balsstiesīgie iedzīvotāji. Visvairāk balsu un vietu 9. Saeimā ieguva Tautas partija, kuras biedrs Aigars Kalvītis vēlēšanu laikā vadīja valdību. A. Kalvītis vadīja arī pirmo valdību 9. Saeimas pilnvaru laikā.
 Balsošanas sistēma
 Latvijas Republikas Satversme nosaka, ka Saeimu ievēl vienlīdzīgās, tiešās, aizklātās, brīvās un proporcionālās vēlēšanās, piešķirot vietas partijām, kuras iegūst vismaz 5% balsu pēc Vebstera/Senlagē metodes. Vēlēšanas parasti notiek reizi četros gados, oktobra pirmajā sestdienā, bet Latvijas Valsts prezidentam ir tiesības rīkot ārkārtas vēlēšanas. Tiesības vēlēt ir pilntiesīgiem Latvijas pilsoņiem, kuri vēlēšanu dienā ir sasnieguši astoņpadsmit gadu vecumu. Saeimā var ievēlēt jebkuru pilntiesīgu Latvijas pilsoni, kurš vēlēšanu pirmajā dienā ir vecāks par divdesmit vienu gadu.
 Vēlēšanu apgabali
 Tika ievēlēti 100 deputāti, no tiem:
 Rīgas vēlēšanu apgabalā — 29
 Vidzemes vēlēšanu apgabalā — 26
 Latgales vēlēšanu apgabalā — 16
 Zemgales vēlēšanu apgabalā — 15
 Kurzemes vēlēšanu apgabalā — 14
 Rezultāti
 No 19 partijām 7 pārvarēja 5% barjeru un iekļuva 9. Saeimā.
 9. Saeimā iekļuva tās pašas 6 politiskās partijas, kas 8. Saeimā, kā arī Saskaņas centrs.
 Kandidātu saraksti
 9. Saeimas vēlēšanām reģistrētie kandidātu saraksti (ja zem saraksta kandidē vairāku partiju pārstāvji, šīs partijas norādītas kā apakšsaraksts) numuru secībā un to kandidāti Ministru prezidenta amatam:
 1 MĀRAS ZEME
 2 Saskaņas centrs — Jānis Urbanovičs
 Jaunais Centrs
 Latvijas Sociālistiskā partija
 Tautas Saskaņas partija
 Daugavpils pilsētas partija
 3 Politiskā patriotiskā apvienība "DZIMTENE" — Juris Žuravļovs
 Apvienotā sociāldemokrātiskā labklājības partija
 Konservatīvā partija
 Krievu partija
 Latvijas Jaunatnes partija
 Mūsu Latvijai
 Par brīvību, sociālo taisnību un vienlīdzību
 Reformu savienība
 Rēzeknes jaunsaimnieks
 4 Partija "Visu Latvijai!"
 5 Politisko organizāciju apvienība "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" — Jakovs Pliners
 Brīvā izvēle tautu Eiropā
 Līdztiesība
 6 Politiskā organizācija (partija) "Eiroskeptiķi"
 7 Zaļo un Zemnieku savienība — Aivars Lembergs
 Centriskā partija Latvijas Zemnieku savienība
 Latvijai un Ventspilij
 Latvijas Zaļā partija
 8 Partija "Mūsu zeme"
 9 Latvijas Pirmās partijas un partijas "Latvijas Ceļš" vēlēšanu apvienība — Ainārs Šlesers
 Latvijas Ceļš
 Latvijas Pirmā partija
 Reģionālās partijas
 10 Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija — Jānis Dinevičs
 Darba partija
 Kristīgi demokrātiskā savienība
 Latgales gaisma
 Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija
 11 Partija "Tēvzemes savienība"
 Demokrātu partija
 12 Nacionālā Spēka Savienība
 13 Jaunie Demokrāti
 14 Tautas partija — Aigars Kalvītis
 15 Jaunais laiks
 16 "LATVIEŠU LATVIJA" nacionālpolitiska Latviešu Aizstāvības Organizācija
 17 Politiskā organizācija "PENSIONĀRU UN SENIORU PARTIJA"
 18 Sociālā Taisnīguma partija
 19 Tēvzemei un Brīvībai/LNNK — Roberts Zīle
 Latviešu Zemnieku savienība
 Vēlēšanu vērtējumi un pārkāpumi
 EDSO misijas konstatēja, ka vēlēšanas noritēja atklāti un profesionāli, bet tas, ka nozīmīgai daļai pilngadīgu valsts iedzīvotāju nav vēlēšanu tiesību, norāda, ka joprojām pastāv demokrātijas deficīts.
 TB/LNNK deputātu J. Boldānu Latgales apgabaltiesa notiesāja par vēlēšanu zīmju viltošanu Kubuļu pagastā.
 "Saskaņas centra" biedru J. Klementjevu un trīs viņa uzņēmuma darbiniekus Zemgales apgabaltiesa notiesāja par vēlētāju uzpirkšanu.
 KNAB konstatēja TP, LPP/LC, SC, JL un ZZS kampaņas tēriņu ierobežojumu pārsniegšanu. Visām šīm partijām un TB/LNNK KNAB uzlika administratīvos sodus. Nepārsūdzēja sodus no tām tikai TB/LNNK un JL.
 Piezīmes un atsauces
 Piezīmes
 Atsauces
 Ārējās saites
 Vēlēšanu rezultāti CVK mājaslapā
 Laikraksta "Diena" vēlēšanu portāls
 Portāla DELFI vēlēšanu portāls
 SKDS un LF partiju reitingi: DELFI
 Partiju kases: knab.lv, DELFI
 EDSO misijas paziņojums presei
 Veleszanas
 Saeimas veleszanas
 09


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
Svarbus teisinis pranešimas
 |
 21999A0728(01)
 Oficialusis leidinys L 195 , 28/07/1999 p. 0032 - 0033
 Susitarimasiš dalies pakeičiantis Europos bendrijos ir Australijos mokslinio ir techninio bendradarbiavimo susitarimąEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, Europos bendrijos vardu,irAUSTRALIJOS VYRIAUSYBĖ,atsižvelgdamos į Europos bendrijos ir Australijos mokslinio ir techninio bendradarbiavimo susitarimą, kuris įsigaliojo 1994 m. liepos 25 d.,kadangi abi šalys pareiškė norą išplėsti Susitarimo taikymo sritį ir iš dalies pakeisti Susitarimą pagal jo 11 straipsnio 2 dalį,kadangi buvo sėkmingai baigtos derybos dėl tokio dalinio pakeitimo,SUSITARĖ:1 straipsnisEuropos bendrijos ir Australijos mokslinio ir techninio bendradarbiavimo susitarimo 4 straipsnio 2 dalies tekstas pakeičiamas taip:"2. Šiame Susitarime bendradarbiavimo sritys apibrėžiamos taip:2. Bendrijai bendradarbiavimas gali apimti visus mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą bei parodomąją veiklą, kurioms taikomi Europos bendrijos steigimo sutarties 130g straipsnio a punktas [1] ir 130g straipsnio d punktas [2]; pastarasis punktas taikomas tik tokia apimtimi, kiek tai susiję su infrastruktūros operatorių tinklais ir susijusiais mokslinių tyrimų projektais.Australijai bendradarbiavimas gali apimti bet kokią mokslo ar technologijų veiklą, kurią finansuoja arba atlieka Australijos Vyriausybė, valstijų Vyriausybės ir teritorijos, nevyriausybinės institucijos, įskaitant privačių mokslinių tyrimų ir verslo sektorius, bei bet kokie suinteresuoti mokslinių tyrimų centrai. Australija diplomatiniu keliu praneš Bendrijai apie šio Susitarimo taikymą valstijoms ir teritorijoms."2 straipsnisŠis Susitarimas įsigalioja tą dieną, kai Šalys raštu praneša viena kitai, kad įvykdyti jų teisiniai reikalavimai šiam Susitarimui įsigalioti.3 straipsnisŠis Susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais anglų, danų, graikų, ispanų, italų, olandų, portugalų, prancūzų, suomių, švedų ir vokiečių kalbomis. Visi tekstai yra autentiški.Tai patvirtindami, toliau nurodyti asmenys pasirašė šį Susitarimą.Hecho en Bruselas, el ocho de julio de mil novecientos noventa y nueve.Udfærdiget i Bruxelles den ottende juli nitten hundrede og nioghalvfems.Geschehen zu Brüssel am achten Juli neunzehnhundertneunundneunzig.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις οκτώ Ιουλίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα.Done at Brussels on the eighth day of July in the year one thousand nine hundred and ninety-nine.Fait à Bruxelles, le huit juillet mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf.Fatto a Bruxelles, addì otto luglio millenovecentonovantanove.Gedaan te Brussel, de achtste juli negentienhonderd negenennegentig.Feito em Bruxelas, em oito de Julho de mil novecentos e noventa e nove.Tehty Brysselissä kahdeksantena päivänä heinäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän.Som skedde i Bryssel den åttonde juli nittonhundranittionio.Por la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar+++++ TIFF +++++Por el Gobierno de AustraliaPå den australske regerings vegneFür die Regierung AustraliensΓια την Κυβέρνηση της ΑυστραλίαςFor the Government of AustraliaPour le gouvernement d'AustraliePer il governo dell'AustraliaVoor de regering van AustraliëPelo Governo da AustráliaAustralian hallituksen puolestaPå Australiens regerings vägnar+++++ TIFF +++++[1] Mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir parodomųjų programų įgyvendinimas, skatinant įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų savitarpio bendradarbiavimą.[2] Mokslo darbuotojų tobulinimosi ir laisvo judėjimo Bendrijoje skatinimas.--------------------------------------------------


type: other

text:
Läänemaa kaitsealuste parkide välispiiride kirjeldused – Riigi Teataja
 Läänemaa kaitsealuste parkide välispiiride kirjeldused
 RT I 2002, 42, 277
 Läänemaa kaitsealuste parkide välispiiride kirjeldused1
 Vastu võetud 14.05.2002 nr 164
 § 1. Haapsalu lossipark
 (1) Haapsalu lossipark asub Haapsalu linnas ning on kaitse alla võetud Eesti NSV Ministrite Nõukogu 5. juuni 1959. a määrusega nr 218 «Abinõudest parkide säilitamiseks ja korrastamiseks vabariigis» (ENSV Teataja 1959, 36, 182; RT I 1997, 49, 799; 1999, 102, 909).
 (2) Haapsalu lossipargi piir kulgeb mööda katastriüksuse Linnus (18301:005:0017) piiri.
 § 2. Koluvere park
 (1) Koluvere park asub Kullamaa vallas ning on kaitse alla võetud Haapsalu Rajooni RSN Täitevkomitee 21. novembri 1984. a otsusega nr 267.
 (2) Koluvere pargi piir kulgeb Liivi jõe paremkaldal loode-kagusuunalise magistraalkraavi suubumiskohast mööda kraavi kagu suunas kuni kivimüürini Risti–Virtsu maantee läänepoolse teemaa ääres, mööda seda lõuna suunas kagu-loodesuunalise Koluvere–Kalju teeni, mööda selle põhjapoolset serva 85 m loode suunas kuni põhja-lõunasuunalise aiani, mööda aeda põhja ja seejärel loode suunas endise Koluvere hooldekodu parkla põhjanurgani, mööda parkla piiret edela suunas kuni Koluvere–Kalju teeni, mööda seda loode suunas kuni kirde-edelasuunalise asfaltteeni, mööda teed põhja suunas kuni selle lõpuni, pöörab sealt täisnurga all itta ja jõuab Liivi jõe paisutatud pargitiigi kaldale, edasi kulgeb piki kallast põhja suunas kuni kinnistu 34202:001:1600 lõunanurgani, läheb risti üle Liivi jõe idakaldale ning mööda jõe kallast lõuna suunas kuni Liivi jõe läänekalda ja loode-kagusuunalise magistraalkraavi suubumiskohani.
 § 3. Liivi park
 (1) Liivi park asub Kullamaa vallas Liivi külas ja on kaitse alla võetud Haapsalu Rajooni RSN Täitevkomitee 21. novembri 1984. a otsusega nr 267.
 (2) Liivi pargi piir kulgeb Liivi–Üdruma maanteelt katastriüksuse 34201:001:0990 idanurgast mööda selle põhjapiiri lääne suunas kuni parki ümbritseva kiviaiani, mööda kiviaeda lääne, põhja ja ida suunas kuni Liivi–Üdruma maanteeni ning mööda maanteed lõunasse kuni katastriüksuse 34201:001:0990 idanurgani.
 (3) Liivi pargi teise lahustüki piir kulgeb ümber pargi juurde kuuluva 0,3 km pikkuse allee 20 meetri kaugusel pargist Liivi–Üdruma maanteele suunduva tee teemaast.
 § 4. Palivere park
 (1) Palivere park asub Taebla vallas Vidruka külas ning on kaitse alla võetud Haapsalu Rajooni RSN Täitevkomitee 21. novembri 1984. a otsusega nr 267.
 (2) Palivere pargi piir kulgeb katastriüksuse 77601:003:0930 läänenurgast lõuna, ida ja kagu suunas kuni Veskimäe teeni, pöörab läände piki õunaaia ja pargipuistu vahelist kõlvikupiiri kuni ida-läänesuunalise kuivenduskraavini, läheb mööda seda Kõnnu–Vidruka teeni, mööda teed 50 m loode suunas kuni magistraalkraavini, piki seda kirde ja põhja suunas kuni biopuhasti ida-läänesuunalise muldevallini, mööda seda ida suunas kuni Palivere Eriinternaatkooli saun-pesumaja läänenurgani ning sealt ida suunas kuni katastriüksuse 77601:003:0930 läänenurgani.
 § 5. Pürksi park
 (1) Pürksi park asub Noarootsi vallas Pürksi külas ning on kaitse alla võetud Haapsalu Rajooni RSN Täitevkomitee 21. novembri 1984. a otsusega nr 267.
 (2) Pürksi pargi piir kulgeb mööda katastriüksuse Pürksi mõis (52001:005:3550) piiri.
 § 6. Uuemõisa park
 (1) Uuemõisa park asub Ridala vallas Uuemõisa alevikus ning on kaitse alla võetud Haapsalu Rajooni RSN Täitevkomitee 21. novembri 1984. a otsusega nr 267.
 (2) Uuemõisa pargi piir kulgeb mööda Mõisa tee idaserva loode suunas kuni mõisaesise väljaku läänenurgani, mööda väljaku serva kirde suunas kuni katastriüksuse 67401:009:0720 läänepiirini, mööda selle lääne- ja lõunapiiri kuni katastriüksuse 67401:009:0022 läänepiirini ning mööda selle lääne- ja lõunapiiri kuni Masti tänavani, mööda Masti tänava lääneserva kagu suunas Haapsalu–Ääsmäe maantee teemaani ning mööda teemaa piiri lääne suunas kuni Mõisa teeni.
 § 7. Vatla park
 (1) Vatla park asub Hanila vallas Vatla külas ning on kaitse alla võetud Haapsalu Rajooni RSN Täitevkomitee 21. novembri 1984. a otsusega nr 267.
 (2) Vatla pargi piir kulgeb Nehatu ja Vatla–Tõstamaa teeristist lõuna suunas kuni katastriüksuse 19502:002:0019 kirdepiirni, mööda seda loode ja edela suunas kuni triiphoone kagunurgani, mööda triiphoone välisseina edelasse ja loodesse ning mööda selle mõttelist sirgjoonelist pikendust kuivenduskraavini, mööda kraavi kuni Vatla–Nehatu teeni ning mööda selle läänepoolset teemaad Nehatu ja Vatla–Tõstamaa teeristini.


text:
Middelburg () ist eine Gemeinde und die Hauptstadt der niederländischen Provinz Zeeland.
 Geographie
 Middelburg liegt nördlich von Vlissingen auf der Halbinsel Walcheren in der Provinz Zeeland.
 Zur Gemeinde gehören außer der Stadt auch die Orte Arnemuiden, Kleverskerke, Sint Laurens und Nieuw- en Sint Joosland.
 Geschichte
 Vor- und Frühgeschichte
 Die volksmündlichen Deutungen wollen als Gründer für Metelliusburg (Middelburg) einen legendären Metellius sehen, wie Ulyssingen (Vlissingen) nach Ulysses (Odysseus) selbst und Zierikzee gar nach der Heimstätte der Kirke benannt sein soll.
 Die Geschichte Middelburgs dürfte aber erst wesentlich später einsetzen. Keltische Siedlungen auf Zeeland und auch auf dem Gebiet von Middelburg sind möglich, eine römische Besiedlung ist sogar mehr als wahrscheinlich. Aber auch wenn erste historische Spuren auf eine Zeit der römischen Besiedelung weisen und vielleicht sogar am Arne in der Gegend der heutigen Stadt sich diese Siedlung befunden haben mag, kann doch erst mit dem 9. Jahrhundert von Middelburg geredet werden.
 Denn die der späteren Stadt zugrunde liegende Fluchtburg entstand um 880 bis 890, wie auch andere zeeländische Festen, aus denen später kleine Städte wurden (Oostburg, Oost-Souburg, Domburg und Burgh). Von hier stammt auch der Name der Stadt, da sie in der Mitte zwischen Soeburg (Südburg) und Domburg gelegen war, im Zusammenhang mit den Einfällen der Normannen, die zu jener Zeit das Land heimsuchten.
 Mittelalter
 Um 1125 wurde in Middelburg die Liebfrauenabtei gegründet. Sie umfasst unter anderem zwei Kirchen, die Koorkerk (Chorkirche) aus dem 14. Jahrhundert und die Nieuwe Kerk (Neue Kirche) aus dem 15. Jahrhundert.
 Der 85 m hohe Turm der Koorkerk, der den Namen Lange Jan trägt, ist ein Wahrzeichen der Stadt. Heute sind in den Gebäuden der Abtei unter anderem die Provinzverwaltung und das „Zeeuws Museum“ untergebracht.
 1217 wurden Middelburg durch Graf Willem I. und Gräfin Johanna von Flandern die Stadtrechte verliehen.
 Im 15. Jahrhundert war der östlich der Stadt gelegene Meeresarm Sloe noch schiffbar, wodurch sich Middelburg zu einer wohlhabenden Handelsstadt entwickeln konnte und zeitweise sogar die bedeutendste nach Amsterdam war.
 16. und 17. Jahrhundert
 Im Niederländischen Unabhängigkeitskrieg stand Middelburg 1572 auf der Seite des spanischen Königreichs. Cristóbal de Mondragón zog mit seinen Truppen nach Middelburg, um die Stadt gegen die Geusen zu verteidigen. 1573 wurde Middelburg von den Truppen Wilhelms von Oranien eingeschlossen, eine lange Belagerung folgte. Am 21. Februar 1574 ergaben sich die Stadt und Cristóbal de Mondragón mit seinen Truppen – dank ihrer tapferen Verteidigung unter ehrenvollen Bedingungen. So fiel Middelburg an die Republik der Sieben Vereinigten Provinzen.
 Zwischen 1579 und 1585 stattete Johan van Rijswijk die Stadt mit einer neuen Umwallung mit Spitzbastionen auf der Höhe damaliger Technik aus. Der als Stadtgraben dienende Wasserlauf des Arne wurde den Erfordernissen des Festungsbaus angepasst.
 1608 wurde in dieser Stadt von Hans Lipperhey das Fernrohr erfunden.
 Gegen Ende des 17. Jahrhunderts hatte Middelburg etwa 30.000 Einwohner, für damalige Begriffe eine Großstadt, und war damit die fünftgrößte Stadt der niederländischen Republik. Sowohl die VOC, wie auch die WIC hatten hier eine Niederlassung.
 Viele Straßen- und Hausnamen verweisen noch heute auf die weitreichenden Auslandsbeziehungen Middelburgs zu dieser Zeit.
 18. und 19. Jahrhundert
 Middelburg verlor mit dem Vierten Englisch-Niederländischen Krieg 1780–1784 und die kurz darauf folgende Besetzung durch die Franzosen zunehmend an Bedeutung. Hinzu kam, dass das Sloe mehr und mehr versandete und der Hafen immer schlechter zu erreichen war.
 1815 grub man einen neuen Kanal in Richtung Veere. 1878 erhielt die Stadt Anschluss an das Eisenbahnnetz.
 Neuere Geschichte
 Während des Zweiten Weltkriegs griff die Wehrmacht am 10. Mai 1940 die Benelux-Staaten an; dies war der erste Teil des gegen Frankreich gerichteten Westfeldzuges. Nach der Bombardierung von Rotterdam am Nachmittag des 14. Mai verkündeten die Niederlande um 20:30 Uhr per Rundfunk ihre Kapitulation.
 Auf Zeeland, einer wegen ihrer Lage und ihres militärischen Ausbaus gut zu verteidigenden Insel, ignorierten niederländische und französische Truppen dies; sie kämpften weiter. Erst als die deutsche Luftwaffe und französische Artillerie am 17. Mai 1940 Middelburg bombardierten, wobei die Innenstadt Middelburgs fast komplett zerstört wurde, kapitulierten auch sie.
 Im Herbst 1944 litt Middelburg schwer unter den Bombardements der Westalliierten. Außerdem lief die Stadt im Oktober 1944 teilweise unter Wasser (westalliierte Bomber hatten gezielt Deiche bombardiert, um große Flächen unter Wasser zu setzen). Im Zuge der Schlacht an der Scheldemündung zwischen 2. Oktober und 8. November 1944 eroberte die 1. Kanadische Armee Zeeland; am 6. November eroberten kanadische Truppen Middelburg. Zwei Tage später endete der deutsche Widerstand endgültig.
 Von den Mauerwerksverzierungen des spätgotischen Rathauses überstanden nur die 1458 geschaffenen Figuren der Seeländer Grafen und Gräfinnen den Bombenhagel. Sie stehen heute wieder an ihrem angestammten Platz in der Fassade des rekonstruierten Gebäudes. Das heute historisch wirkende lückenlose Stadtbild basiert auf einer großflächig geplanten Rekonstruktion in den Nachkriegsjahren.
 Seit 2017 trägt der Asteroid (346886) Middelburg den Namen der Stadt.
 Arnemuiden
 Arnemuiden, dessen Name Mündung der Arne bedeutet, war im Spätmittelalter ein Fischerdorf. Es ist nach wie vor eine etwas geschlossene Gemeinschaft, wo nicht nur zum sonntäglichen Kirchgang manchmal noch Trachten getragen werden. Viele der knapp 5.000 Einwohner leben von der Fischerei oder der Fischverarbeitung. Im Windschatten der Insel Walcheren gelegen, wurde das Seegebiet vor Arnemuiden im Mittelalter und in der Frühen Neuzeit als Reede verwendet, um auf besseres Wetter oder günstigere Winde zu warten. Diese Reede war sowohl für Middelburg wie auch für Antwerpen wichtig. Arnemuiden drohte sogar, in seiner Entwicklung zur Stadt Middelburg zu überflügeln. Da sie aber auf dem Grundgebiet von Middelburg lag, verboten die Middelburger Stadtregenten in Arnemuiden jegliche Hafenaktivitäten. Mit dem Versanden des Kanals nach Middelburg und des Seegebiets vor Arnemuiden verfiel auch dessen Bedeutung. Außerdem wurde ein neuer Kanal an Arnemuiden vorbei gegraben. Die Reede verlagert sich weiter in die Westerschelde vor Fort Rammekens. Heute liegt Arnemuiden auf Polderland zwischen den ehemaligen Inseln Walcheren und Südbeveland.
 Politik
 Sitzverteilung im Gemeinderat
 Der Gemeinderat wird seit 1982 wie folgt gebildet:
 Anmerkungen
 Sehenswürdigkeiten
 Stadhuis Middelburg: eines der bedeutendsten gotischen Rathäuser der Niederlande.
 Abdij Onze Lieve Vrouw: Liebfrauenabtei, ehemaliges Stift der Prämonstratenser aus dem 15. Jahrhundert, mit Sitz der Provinzialverwaltung. Zwischen 1948 und 1955 nach den Zerstörungen des Zweiten Weltkrieges renoviert.
 Lange Jan: 91 m hoher, achteckiger Turm der Abtei.
 St. Jorisdoelen: Haus der Schützengilde (Kopie), ursprünglich von 1582.
 Oostkerk: Protestantischer Zentralbau mit Kuppel von 1667.
 Lutherse Kerk: barocker Saalbau von 1742, vormalige evangelisch-lutherische Pfarrkirche, gehört heute zur Protestantse Gemeente Middelburg.
 Engelse Kerk: Ehemalige Klosterkapelle der Alexianer (1471 bis 1484)
 Gasthuiskerk: Spätgotische Kapelle des ehemaligen Hospitals St. Barbara (1493/94)
 Doopsgezinde Kerk (1895)
 Koepoort: Stadttor von 1753 im Stil Ludwig XIV.
 Kuiperspoort: Lagerhäuser der Küfergilde von 1586.
 Wallanlagen der Stadt
 Zeeuws Museum: Provinzialmuseum, mit unter anderem einer bedeutenden Sammlung Wandteppiche. Das Museum befindet sich in einem Flügel der Abtei.
 Mini Mundi: Freizeitpark, enthält die ehemals eigenständige Modellanlage Miniatuur Walcheren, in der Bauten der Halbinsel Walcheren auf Maßstab 1:20 nachgebaut sind.
 Im Zweiten Weltkrieg zerstört wurde die spätgotische Waalse Kerke des früheren Begardenhofes. Bereits zuvor hatte Middelburg zwei große gotische Sakralbauten verloren, die Westmünsterkirche St. Maarten, die bis 1575 den Marktplatz vor dem Rathaus dominiert hatte, sowie die Nordmünsterkirche St. Pieter, die 1833 niedergelegt wurde. Sie war zeitweilig die Bischofskirche des kurzlebigen Bistums Middelburg.
 Persönlichkeiten
 Söhne und Töchter
 Paul von Middelburg (1445–1534), Gelehrter und römisch-katholischer Bischof von Fossombrone
 Clemens non Papa (1510–1558), Komponist der Renaissance
 Crispin de Passe der Ältere (1564–1637), Kupferstecher (aus Arnemuiden)
 Adrianus Valerius (1570–1625), Dichter und Sammler von Geusenliedern
 Johannes Barra (1581–1634), Kupferstecher, Maler und Glasmaler
 Isaac Beeckman (1588–1637), Philosoph und Wissenschaftler
 Balthasar van der Ast (1593–1657), Maler von Stillleben
 Philips Angel (van Middelburg) (1616–1683), Stillleben-Maler
 Johannes Goedaert (1617–1668), Entomologe, Maler und Illustrator von Insekten
 Jan van Vliet (1622–1666), Pionier der germanischen Philologie (lateinisch: Janus Ulitius)
 Pieter Borselaer (* um 1640; † nach 1717), Porträtmaler, der hauptsächlich in Großbritannien tätig war
 Pieter Bustijn (1649–1729), Komponist und Organist
 Steven Blankaart (1650–1704), Mediziner, Chemiker und Entomologe
 Jakob Roggeveen (1659–1729), Seefahrer und Forschungsreisender, entdeckte die Osterinsel für Europa
 Johannes d’Outrein (1662–1722), Prediger, Schriftsteller und Verfasser evangelischer theologischer Werke
 Cornelis van Bynkershoek (1673–1743), Jurist der eleganten Schule in den Niederlanden
 Johannes Horthemels (1698–1776), Philosoph und reformierter Theologe
 Dionysius van de Wijnpersse (1724–1808), reformierter Theologe und Philosoph
 Petrus Abresch (1736–1812), reformierter Theologe
 Johan Adriaan van der Perre (1738–1790), Naturwissenschaftler und Gründer von „Middelbursch Natuurkunde Genootschap“
 Jean Henry Appelius (1767–1828), Politiker
 Pieter Gaal (1770–1819), Kunstmaler
 Barend Cornelis Koekkoek (1803–1862), Kunstmaler
 Samuel Cramer (1842–1913), Theologe und Hochschullehrer
 Johannes Govertus de Maan (1850–1930), Biologe
 Herman Johannes van der Weele (1852–1930), Tiermaler, Zeichner, Grafiker und Radierer
 Jacob Huijbrecht Hollestelle (1858–1920), Maler
 Jacobus Marinus Janse (1860–1938), Biologe
 Adriaan Hendrik van der Weel (1895–1976), Romanist
 Estanislau Arnoldo Van Melis (1911–1998), katholischer Bischof von São Luís de Montes Belos in Brasilien
 Etty Hillesum (1914–1943), Lehrerin und Autorin; Holocaust-Opfer
 Henri Arnoldus (1919–2002), Autor
 Johannes van Damme (1935–1994), Geschäftsmann; in Singapur wegen Drogenvergehen hingerichtet
 Bernd Wallet (* 1971/1972), Erzbischof von Utrecht der Altkatholischen Kirche der Niederlande
 Danny Vera (* 1977), Musiker
 Elisabeth Willeboordse (* 1978), Judoka
 Nick van der Lijke (* 1991), Radrennfahrer
 Bløf, eine Rockgruppe
 Milan Vader (* 1996), Mountainbiker
 Persönlichkeiten, die am Ort wirkten
 Elisabeth von Braunschweig (1230–1266), Ehefrau des römisch-deutschen Königs Wilhelm von Holland; in der Abteikirche von Middelburg beigesetzt
 Caspar Heidanus (1530–1586), reformierter Theologe und Prediger
 Zacharias Janssen (um 1588–um 1631), niederländischer Optiker, der großenteils in Middelburg wohnte
 Hans Lipperhey (um 1570–1619), deutsch-niederländischer Brillenmacher und Erfinder des holländischen Fernrohres (auch Galilei-Fernrohr genannt)
 Menasse ben Israel (1604–1657), sephardischer Jude, Gelehrter, Diplomat, Schriftsteller, Kabbalist, Drucker und Verleger; gestorben in Middelburg
 Verkehr
 Middelburg ist durch die A58 (E312) an das niederländische Autobahnnetz angeschlossen und über die N57 mit dem Europoort verbunden.
 Am Bahnhof Middelburg halten halbstündlich IC. Die Züge bedienen auch den Bahnhof Arnemuiden, eine 1971 eingemeindete Ortschaft. Mit dem Zug kommt man auf der Zeeuwse Lijn ohne Umsteigen nach Vlissingen oder Rotterdam, Den Haag (HS-Bahnhof), Leiden, Amsterdam und Lelystad.
 Regionalbusse der Connexxion ab Bahnhof Middelburg fahren in die nächsten Ortschaften.
 Middelburg ist Startpunkt der LF13, einer der Landelijke Fietsroutes.
 Unmittelbar am Kanal durch Walcheren gelegen, ist sie auch auf dem Wasserweg zu erreichen.
 Wirtschaft
 Middelburg besitzt seit 2004 ein University College – die, von der Schwesteruniversität Utrecht aus gegründete, Roosevelt Academy. Sie ist die kleinste Universität der Niederlande und neben der Hogeschool Zeeland die einzige der Provinz.
 Middelburg ist, als Provinzhauptstadt, ein bedeutendes Verwaltungszentrum. So gibt es die Provinzialverwaltung, zwei Gerichte und ein Gefängnis. Die Stadt hat auch viel Handel und Kleingewerbe. Der Tourismus, der dem Einzelhandel auch starken Auftrieb gibt, ist ebenfalls ein bedeutender Wirtschaftsfaktor.
 In Arnemuiden ist die Fischerei von Bedeutung.
 Literatur
 Weblinks
 Website der Gemeinde (niederländisch)
 Website des Zeeuws Museums (niederländisch, englisch)
 Website von Miniatuur Walcheren (deutsch, niederländisch, englisch, französisch)
 Einzelnachweise
 Gemeinde in Zeeland
 Ort in Zeeland
 Niederländische Provinzhauptstadt
 Stadt in den Niederlanden
 Stadt als Namensgeber für einen Asteroiden
 Stadtrechtsverleihung 1217


type: legislation

text:
 21.6.2013
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 169/39
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 584/2013
 z 18. júna 2013,
 ktorým sa schvaľuje nepodstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného v Registri chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Melton Mowbray Pork Pie (CHZO)]
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä jeho článok 53 ods. 2 druhý pododsek,
 keďže:
 (1)
 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 nadobudlo účinnosť 3. januára 2013. Zrušilo a nahradilo sa ním nariadenie Rady (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (2).
 (2)
 Komisia v súlade s článkom 9 ods. 1 prvým pododsekom nariadenia (ES) č. 510/2006 preskúmala žiadosť Spojeného kráľovstva o schválenie zmeny špecifikácie chráneného zemepisného označenia „Melton Mowbray Pork Pie“ zapísaného do registra podľa nariadenia Komisie (ES) č. 566/2009 (3).
 (3)
 Účelom žiadosti je zmena špecifikácie objasnením úlohy zahusťovadiel a iných prísad používaných na výrobu koláčov „Melton Mowbray Pork Pie“.
 (4)
 Komisia preskúmala predmetné zmeny a dospela k záveru, že sú opodstatnené. Vzhľadom na to, že predstavujú nepodstatnú zmenu, Komisia ju môže prijať bez použitia postupu stanoveného v článkoch 50 až 52 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Špecifikácia chráneného zemepisného označenia „Melton Mowbray Pork Pie“ sa mení v súlade s prílohou I k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Jednotný dokument, v ktorom sú uvedené hlavné body špecifikácie, je v prílohe II k tomuto nariadeniu.
 Článok 3
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 18. júna 2013
 Za Komisiu v mene predsedu
 Dacian CIOLOȘ
 člen Komisie
 (1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.
 (2) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.
 (3) Ú. v. EÚ L 168, 30.6.2009, s. 20.
 PRÍLOHA I
 Schvaľujú sa tieto zmeny špecifikácie chráneného zemepisného označenia „Melton Mowbray Pork Pie“:
 Spôsob výroby (bod 4.5 v špecifikácii)
 Zmena
 Vysvetlenie
 4.5.
 Spôsob výroby: prísady na výrobu koláčov „Melton Mowbray Pork Pie“:
 povinné prísady – musia sa použiť tieto prísady:
 Cieľom tejto zmeny je objasniť všetky prísady, ktoré sa musia použiť na výrobu koláča „Melton Mowbray Pork Pie“.
 surové bravčové mäso
 soľ
 bravčová masť a/alebo stužený rastlinný tuk
 pšeničná múka
 bravčová želatína a/alebo vývar z bravčových kostí
 voda
 koreniny
 nepovinné prísady – môžu sa použiť tieto prísady:
 Môžu sa použiť iba tieto nepovinné prísady a žiadne iné.
 vajíčko a/alebo mlieko (len ako glazúra)
 Glazúra (vajíčko a/alebo mlieko) – sa používa na zvýraznenie zlatohnedej farby upečeného cesta. Vajíčko a mlieko sa používajú tak v domácej, ako aj v komerčnej výrobe na vylepšenie vzhľadu pečeného cesta a pekárenských výrobkov.
 strúhanka alebo sucháre
 strúhanka alebo sucháre
 škrob
 škrob
 Ak sa použijú nepovinné prísady, ich celkový podiel v konečnom výrobku neprekročí 8 %. Konkrétne:
 Tieto prísady, ktoré sa často používajú na zahustenie, zaručujú tvarovateľnosť plnky (v surovom stave), pomáhajú zachovať šťavnatosť mäsa v priebehu pečenia a umožňujú dosiahnuť konzistentnosť mäsovej textúry v pečenom výrobku.
 glazúra < 1 %,
 strúhanka alebo sucháre < 2 %,
 škrob < 5 %.
 Určené sú aj maximálne množstvá nepovinných prísad.
 Na výrobu koláčov „Melton Mowbray Pork Pie“ sa nesmú použiť žiadne iné prísady a ich zložky okrem tých, ktoré sa uvádzajú.
 Cieľom tejto zmeny je objasniť, že nie je možné použiť žiadne iné prísady ako tie, ktoré sú tu uvedené.
 Prísady na prípravu cesta sa pred samotnou výrobou koláča zmiešajú, z cesta sa vyformujú korpusy a vrchné pláty.
 Vypustili sa slová „a nechajú sa odstáť“, pretože ich význam nie je jasne zadefinovaný a navyše táto fáza výrobného postupu nie je faktorom, ktorý by koláč „Melton Mowbray Pork Pie“ odlišoval od iných bravčových koláčov.
 Bravčové mäso na prípravu plnky sa pokrája na kúsky alebo pomelie a premieša sa s prísadami do plnky.
 Cieľom tejto zmeny je objasniť, ktoré prísady sa pridávajú do plnky.
 Koláče sa (ak sa to vyžaduje) potrú vajíčkom a/alebo mliekom a potom sa upečú do zlatohneda, nechajú sa vychladnúť a zrôsolovatieť.
 Cieľom tejto zmeny je objasniť, že koláče sa môžu, ale nemusia v priebehu výroby potierať.
 Táto žiadosť o zmenu sa predkladá v snahe objasniť úlohu zahusťovadiel a iných prísad používaných pri výrobe koláčov „Melton Mowbray Pork Pie“. Výrobcovia tieto pridané prísady používajú už roky. Pri zasielaní pôvodnej žiadosti do Bruselu sa nedomysleli dôsledky formulácie v bode 4.5, podľa ktorej sa môžu používať „iba“ niektoré prísady. Doplnením prísad sa nijako nemení stanovený minimálny obsah mäsa (30 % v konečnom výrobku) a slová „prísady do plnky“ v pôvodnom spôsobe výroby znamenajú prísady, ktoré sú teraz uvedené v žiadosti o zmenu.
 PRÍLOHA II
 JEDNOTNÝ DOKUMENT
 Nariadenie Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (1)
 „MELTON MOWBRAY PORK PIE“
 ES č.: UK-PGI-0105-0947-03.02.2012
 PGI (X) PDO ()
 1. Názov
 „Melton Mowbray Pork Pie“
 2. Členský štát alebo tretia krajina
 Spojené kráľovstvo
 3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny
 3.1. Druh výrobku
 Trieda 1.2
 Mäsové výrobky (tepelne spracované, solené, údené atď.)
 3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1
 „Melton Mowbray Pork Pie“ sú bravčové koláče v cestovom obale s vypuklými stranami, pričom cesto má zlatohnedú farbu a bohatú textúru. Bravčová plnka je zo surového mäsa a má farbu pečeného bravčového mäsa. Textúra plnky je šťavnatá a zložená z menších kúskov mäsa. Podľa predpisov EÚ týkajúcich sa mäsa musí byť obsah mäsa v celom výrobku najmenej 30 %. Medzi plnkou a cestom sa nachádza vrstva rôsolu.
 Cesto má bohatú pečenú arómu a plnka výraznú mäsovú chuť ochutenú najmä čiernym korením. Koláče nesmú obsahovať umelé farbivá, príchute ani konzervačné látky. Predávajú sa v rôznych veľkostiach a hmotnostiach v mnohých predajniach vrátane tradičných mäsiarstiev, supermarketov, obchodov s lahôdkami a predajní s občerstvením.
 3.3. Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)
 Povinné prísady na výrobu koláčov „Melton Mowbray Pork Pie“:
 bravčové mäso (surové)
 soľ
 bravčová masť a/alebo stužený rastlinný tuk
 pšeničná múka
 bravčová želatína a/alebo vývar z bravčových kostí
 voda
 koreniny
 3.4. Nepovinné prísady – môžu sa použiť tieto ďalšie prísady:
 vajce alebo mlieko (len na glazúru)
 strúhanka alebo sucháre
 škrob
 Ak sa použijú nepovinné prísady, ich celkový podiel v konečnom výrobku neprekročí 8 %. Konkrétne: glazúra < 1 %, strúhanka alebo sucháre < 2 %, škrob < 5 %.
 Na výrobu koláčov „Melton Mowbray Pork Pie“ sa nesmú použiť žiadne iné prísady. Na výrobu koláčov „Melton Mowbray Pork Pie“ sa nesmú použiť žiadne iné prísady a ich zložky okrem tých, ktoré sú uvedené.
 3.5. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)
 —
 3.6. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti
 Príprava a výroba koláčov „Melton Mowbray Pork Pie“ prebieha vo vymedzenej oblasti a zahŕňa tieto výrobné kroky:
 —
 pred výrobou koláša sa prísady na prípravu cesta sa zmiešajú a z cesta sa vyformujú korpusy a vrchné pláty,
 —
 bravčové mäso na prípravu plnky sa pokrája na kúsky alebo pomelie a premieša sa s prísadami do plnky,
 —
 korpusy z cesta sa vložia do kruhovej formy alebo sa vyformujú pomocou figurálnej alebo podobnej formy,
 —
 plnka do koláča sa rozdelí na viacero častí, naplní sa ňou korpus a prikryje sa vykrojeným alebo roztlačeným vrchným plátom, ktorý sa dookola pozahýba tak, aby sa koláč uzavrel. Niektoré koláče sa formujú ručne a na niektorých sa ručne tvaruje ozdobný záhyb,
 —
 koláče sa potom vyklopia z foriem na plech na pečenie, Niektoré koláče sa v tejto fáze môžu zmraziť a uskladniť, aby sa mohli upiecť neskôr, alebo sa predávajú zmrazené na domáce pečenie,
 —
 koláče sa (ak sa to vyžaduje) potrú vajíčkom a/alebo mliekom a potom sa upečú do zlatohneda, nechajú sa vychladnúť a zrôsolovatieť,
 —
 koláče sa potom ochladia na teplotu pod 8 °C,
 —
 potom sa koláče môžu zabaliť a označiť dátumom na účely maloobchodného predaja, prípadne sa nechajú bez obalu,
 —
 koláče sa pred predajom môžu umiestniť do chladiacich boxov. Niektoré koláče sa predávajú teplé, do 4 hodín po zrôsolovatení.
 3.7. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď.
 Každý člen združenia „Melton Mowbray Pork Pie Association“ získa od kontrolného orgánu vlastné certifikačné číslo, ktoré uvádza na obale a na akomkoľvek inom predajnom materiáli pri predaji koláčov „Melton Mowbray Pork Pie“. Toto špecifické číslo umožní vysledovať každý predaný koláč spätne až k jeho výrobcovi. Drobní výrobcovia predávajú niektoré výrobky len vo svojich vlastných predajniach, zatiaľ čo iní, väčší výrobcovia, predávajú výrobky vo veľkých maloobchodných predajniach.
 Výrobcom sa prideľuje zdravotná značka od Agentúry pre potravinové normy (Food Standards Agency), ktorá v kombinácii s používaním kódov s dátumom umožňuje úplnú vysledovateľnosť výrobku od miesta predaja cez výrobnú sériu až po schváleného dodávateľa každej zložky výrobku.
 3.8. Špecifické pravidlá označovania
 Združenie „Melton Mowbray Pork Pie Association“ kontroluje používanie vlastnej známky pravosti, ktorú udeľuje všetkým svojim členom. Táto známka sa môže použiť na obale a na predajnom materiáli.
 4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti
 Mesto Melton Mowbray a jeho okolie sú ohraničené takto:
 —
 na severe úsekom cesty A52 medzi priesečníkmi s diaľnicou M1 a cestou A1, vrátane mesta Nottingham,
 —
 na východe úsekom cesty A1 medzi priesečníkmi s cestou A52 a cestou A605, vrátane obcí Grantham a Stamford,
 —
 na západe úsekom diaľnice M1 medzi priesečníkmi s cestou A52 a cestou A45,
 —
 na juhu úsekmi ciest A45 a A605 medzi priesečníkmi s diaľnicou M1 a cestou A1, vrátane mesta Northampton.
 5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou
 5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti
 Rozsiahlym výskumom, ktorý uskutočnil miestny historik, sa preukázalo, že začiatkom a v polovici 19. storočia, keď sa koláče „Melton Mowbray Pork Pie“ začali vyrábať na komerčné účely, sa výroba v dôsledku geografických a hospodárskych bariér obmedzila len na územie mesta Melton Mowbray a jeho okolie.
 Zemepisná oblasť opísaná v bode 4 je väčšia ako pôvodná výrobná oblasť. Jednak sa uvedené bariéry časom uvoľnili a jednak sa spôsob výroby koláčov „Melton Mowbray Pork Pie“ opísaný v bode 3.5 používa v širšom okolí mesta Melton Mowbray už 100 rokov.
 Od polovice 18. storočia začali mesto Melton Mowbray vyhľadávať priaznivci sezónneho lovu líšok. V jesenných a zimných mesiacoch sa tu zabíjali ošípané a vyrábali bravčové koláče. Tieto koláče si so sebou brávali loveckí sluhovia, ktorým slúžili ako občerstvenie, keď bohatým poľovníkom presúvali kone. Tieto chutné koláče pre jednoduchých ľudí sa čoskoro dostali do pozornosti poľovníkov znavených dlhou jazdou na koni, ktorí ich začali nosiť v poľovníckych kapsách a vreckách a pojedať počas lovu.
 Títo bohatí sezónni poľovníci si tieto vynikajúce koláče, ktoré dostávali na raňajky, natoľko obľúbili, že sa ich začali dožadovať aj v londýnskych kluboch. V roku 1831 začal Edward Adcock vyvážať bravčové koláče z Melton Mowbray do Londýna dostavníkom premávajúcim každý deň z Leedsu do Londýna. A to bol začiatok obchodu a propagácie bravčových koláčov „Melton Mowbray Pork Pie“.
 Vek železnice toto odvetvie výrazne zmenil. Namiesto konských dostavníkov sa koláče začali do Londýna a ďalších veľkých miest prepravovať vo vyhradených špeciálnych vagónoch. V okolí železničnej stanice Melton Mowbray začali vznikať pekárne a koláče sa vozili na celé územie Spojeného kráľovstva, ba dokonca až do Austrálie, na Nový Zéland a do Južnej Afriky v chladiacich boxoch nákladných lodí, ktoré sa vracali do týchto krajín. Chýr o koláčoch sa šíril a od sedemdesiatych rokov 19. storočia až po prelom storočí sa odvetvie tešilo veľkému rozmachu. V dôsledku zvyšujúcej sa reputácie výrobku sa poprední výrobcovia márne snažili chrániť jeho meno pred imitáciami.
 Prvá svetová vojna zničila vývoz a znamenala začiatok úpadku odvetvia. Za posledných 20 rokov však došlo k opätovnému oživeniu odvetvia, ktoré sa snaží uspokojiť rastúci dopyt po tomto univerzálnom pokrme. Koláče „Melton Mowbray Pork Pie“ sa vyrábajú vo vymedzenej oblasti a sú dnes na predaj vo viacerých veľkých supermarketoch a takisto sa opäť vyvážajú.
 5.2. Špecifickosť výrobku
 Koláče „Melton Mowbray Pork Pie“ sú obalené cestom skladaným tak, aby dostali svoj charakteristický vypuklý tvar. Cesto je zlatohnedé a má bohatú textúru. Bravčové mäso, ktoré sa používa do plnky, je surové a po upečení získava sivú farbu – podobnú ako pečené bravčové mäso. Textúra plnky je šťavnatá a zložená z menších kúskov mäsa. Podľa predpisov EÚ týkajúcich sa mäsa musí byť obsah mäsa v celom výrobku najmenej 30 %. Medzi plnkou a cestom sa nachádza vrstva rôsolu.
 Cesto má bohatú pečenú arómu a plnka výraznú mäsovú chuť dochutenú najmä čiernym korením. Koláče nesmú obsahovať umelé farbivá, príchute ani konzervačné látky.
 Koláče „Melton Mowbray Pork Pie“ sa dajú ľahko odlíšiť od iných bravčových koláčov vďaka svojmu obalu, forme a reklame v predajných miestach. Ich cena je v porovnaní s ostatnými bravčovými koláčmi na trhu o 10 až 15 % vyššia, pretože majú výnimočnú povesť, ktorá ich odlišuje od ostatných koláčov a stojí za príplatok. Združenie „Melton Mowbray Pork Pie Association“ vzniklo v roku 1998, aby zoskupilo všetkých výrobcov vo vymedzenej oblasti s cieľom zabezpečiť ochranu pravých koláčov „Melton Mowbray Pork Pie“ a zvyšovať povedomie o pôvode tohto výrobku.
 5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)
 Od 16. storočia dochádzalo v okolí mesta Melton Mowbray vo veľkej miere k ohradzovaniu pozemkov. Touto úpravou pozemkov zanikali v krajine voľné plochy a začali sa vytvárať polia vymedzené živými plotmi, ktoré sú také typické pre poľnohospodársku krajinu v oblasti East Midlands. V dôsledku toho sa hlavná poľnohospodárska činnosť zameraná na chov oviec na voľných plochách zmenila na kontrolovaný chov dobytka. Nevyužité kravské mlieko sa používalo na výrobu syra, najmä Blue Stilton. Vedľajším produktom výroby syra je srvátka. Ak sa srvátka zmieša s otrubami, vznikne vynikajúce krmivo pre ošípané. Chovatelia kráv na produkciu mlieka začali budovať chlievy a chovať hospodárske zvieratá, ktoré skrmovali zvyšky hromadiace sa pri výrobe syra.
 V posledných rokoch upútali na seba koláče „Melton Mowbray Pork Pie“ pozornosť rôznymi spôsobmi. V medzinárodnom turistickom sprievodcovi „Lonely Planet“ sa nachádza odkaz na mesto Melton Mowbray ako miesto, „ktoré dalo svetu najlepšie bravčové koláče pod slnkom“. Obnovená popularita tohto výrobku sa ukázala v roku 1996, keď mu vojvoda z Gloucesteru urobil reklamu počas svojej návštevy v podnikovej predajni a bol zachytený v novinovom článku, ako ochutnáva koláče „Melton Mowbray Pork Pie“. Aj televízia BBC odvysielala dokument o bravčových koláčoch „Melton Mowbray Pork Pie“ v rámci svojho populárneho programu „Food and Drink“ (Jedlo a pitie), ktorý sa vysielal v hlavnom vysielacom čase.
 Odkaz na uverejnenie špecifikácie
 [Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006]
 http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/melton-mowbray-pgi-20120723.pdf
 (1) Nahradené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny.


type: caselaw

text:
 8.4.2006
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 86/27
 Beschluss des Gerichts erster Instanz vom 31. Januar 2006 — Schneider Electric/Kommission
 (Rechtssache T-48/03) (1)
 (Wettbewerb - Zusammenschlüsse - Wiederaufnahme des Kontrollverfahrens nach Nichtigerklärung einer Entscheidung, mit der ein Zusammenschluss untersagt wird, durch das Gericht - Einleitung der Phase der eingehenden Prüfung - Aufgabe des Zusammenschlusses - Einstellung des Kontrollverfahrens - Nichtigkeitsklage - Beschwerende Maßnahmen - Rechtsschutzinteresse - Unzulässigkeit)
 (2006/C 86/54)
 Verfahrenssprache: Französisch
 Parteien
 Klägerin: Schneider Electric SA (Rueil-Malmaison, Frankreich) (Prozessbevollmächtigte: zunächst Rechtsanwälte A. Winckler, M. Pittie und É. de La Serre, dann Rechtsanwälte M. Pittie und A. Winckler)
 Beklagte: Kommission der Europäischen Gemeinschaften (Prozessbevollmächtigte: zunächst P. Oliver und F. Lelièvre, dann P. Oliver und O. Beynet)
 Gegenstand der Rechtssache
 Nichtigerklärung der Entscheidung der Kommission vom 4. Dezember 2002 über die Einleitung der Phase der eingehenden Prüfung des Zusammenschlusses von Schneider und Legrand (Sache COMP/M.2283 — Schneider/Legrand II) und der Entscheidung der Kommission vom 13. Dezember 2002 über die Einstellung des Verfahrens zur Kontrolle dieses Vorhabens
 Tenor des Beschlusses
 1.
 Die Klage wird als unzulässig abgewiesen.
 2.
 Die Klägerin trägt ihre eigenen Kosten sowie die Kosten der Kommission.
 (1) ABl. C 101 vom 26.4.2003.


text:
Herb Jeleniej Góry – jeden z symboli miejskich Jeleniej Góry.
 Wygląd i symbolika
 Herb miejski Jeleniej Góry stanowi na srebrnej tarczy herbowej czerwony jeleń, skierowany w prawo, stojący na trzech górach koloru zielonego. Jeleń w pysku trzyma trzy złote żołędzie połączone jedną zieloną szypułką, podobne z dala do listka koniczyny.
 Spośród miast Polski, na herbach których pojawiają się przedstawienia jelenia, tylko Jelenia Góra nazwą nawiązuje do tego motywu heraldycznego.
 Historia
 W okresie wojny trzydziestoletniej została dokonana samowolna zmiana herbu, kiedy to sporządzono fałszywy dyplom herbowy. Zmiany te zostały dokonane prawdopodobnie przed rokiem 1629 przez jeleniogórskich kupców, którzy otrzymali szereg przywilejów od Ferdynanda II (przywileje wolnego i niekontrolowanego wyboru rady miejskiej z 1502, wolny handel płótnem woalowym) usankcjonowane 30 września 1630 roku. Przywileje i ambicja mieszczaństwa doprowadziła do zmiany herbu na wzór rodowego herbu szlacheckiego. Dotychczasowy jeleń został wprowadzony na dwubarwną i dwupolową tarczę herbową oraz ozdobiony u góry hełmem, klejnotem herbowym i labrami. By herb zalegalizować spreparowano dokumenty rzekomo pochodzące z 1599 roku, m.in. dyplom cesarza Rudolfa II, i ogłoszono ich odnalezienie podczas wojny trzydziestoletniej. Późniejsze władze pruskie nie podważały legalności herbu. Taki stan rzeczy utrzymywał się do roku 1937, kiedy to przywrócono pierwotny wygląd herbu Jeleniej Góry.
 Legenda
 Wygląd herbu związany jest z legendą sięgającą czasów Bolesława Krzywoustego, która głosi, że książę podczas polowania postrzelił jelenia, a następnie w pogoni za nim zapędził się tak daleko, że cała drużyna musiała go szukać. Jeleń udawał tylko rannego, bo chciał, by Krzywousty na dłużej zatrzymał się w rejonie i zobaczył jak piękna jest okolica. W rezultacie książę w 1108 roku wystawił tu zamek warowny.
 Zobacz też
 flaga Jeleniej Góry
 Przypisy
 Bibliografia
 Historia Jeleniej Góry
 Herby miast województwa dolnośląskiego
 Herb Jeleniej Góry
 Herby powiatów województwa dolnośląskiego


text:
5.12.2009
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 297/33
 Sag anlagt den 16. oktober 2009 — Poslovni Sistem Mercator mod KHIM — Mercator Multihull (MERCATOR STUDIOS)
 (Sag T-417/09)
 2009/C 297/50
 Stævningen er affattet på engelsk
 Parter
 Sagsøger: Poslovni Sistem Mercator, d.d. (Ljubljana, Slovenien) (ved lawyers M. Curell Aguila og J. Güell Serra)
 Sagsøgt: Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design)
 Den anden part i sagen for appelkammeret: Mercator Multihull, Inc. (Vancouver, Canada)
 Sagsøgerens påstande
 —
 Afgørelse truffet den 16. juli 2009 af Første Appelkammer ved Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) (sag R 1031/2008-1) annulleres.
 —
 Harmoniseringskontoret tilpligtes at betale sagens omkostninger.
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter
 Ansøger om EF-varemærket: Mercator Multihull, Inc.
 Det omhandlede EF-varemærke: Ordmærket »MERCATOR STUDIOS« for varer i klasse 42
 Indehaver af det i indsigelsessagen påberåbte varemærke eller tegn: Poslovni Sistem Mercator, d.d.
 Det i indsigelsessagen påberåbte varemærke eller tegn: Den slovenske varemærkeregistrering af figurmærket »Mercator« for tjenesteydelser i klasse 35, 36, 39, 41 og 42 og for varer i klasse 1-6, 8-11 og 13-34; den slovenske varemærkeregistrering af figurmærkerne »Mercator Slovenska Košarica« for varer og tjenesteydelser i klasse 1-6, 8-11, 13-34, 39, 41, 43 og 44; de internationale registreringer af varemærket »Mercator« for varer i klasse 1-6, 8-11, 13, 14, 16-18, 20-33 og for tjenesteydelser i klasse 36, 41 og 42
 Indsigelsesafdelingens afgørelse: Indsigelsen forkastet
 Appelkammerets afgørelse: Afslag på klagen
 Søgsmålsgrunde: Tilsidesættelse af artikel 8, stk. 1, litra b), og artikel 8, stk. 5, i Rådets forordning nr. 40/94 (nu artikel 8, stk. 1, litra b), og artikel 8, stk. 5, i Rådets forordning nr. 207/2009), idet appelkammeret undlod at foretage en helhedsvurdering af de relevante forhold og i stedet forkastede indsigelsen på grundlag af, at tjenesteydelserne er af forskellig art, og idet appelkammeret anlagde en forkert vurdering af indsigelsesgrunden, som byggede på sidstnævnte bestemmelse.


text:
OC MONIKA s.r.o. IČO: 01387031, České Budějovice, výpis z rejstříku (24.01.2020) | Euro.cz
 Firma OC MONIKA s.r.o. IČO 01387031
 OC MONIKA s.r.o. má aktuální nebo historický záznam v těchto rejstřících: obchodní rejstřík, živnostenský rejstřík.
 OC MONIKA s.r.o. (01387031) je Společnost s ručením omezeným. Sídlí na adrese Rudolfovská tř. 202, 370 01 České Budějovice Česká republika. Do obchodního rejtříku byla zapsána dne 11. 2. 2013 a je stále aktivní. OC MONIKA s.r.o. nemá žádnou provozovnu a jednu živnost.
 Jako zdroj dat o OC MONIKA s.r.o. nám sloužily tyto stránky:
 Detailní informace o OC MONIKA s.r.o. na Justice.cz
 Detailní informace o OC MONIKA s.r.o. na rzp.cz
 Výpis dat pro OC MONIKA s.r.o. na portále firmy.euro.cz obsahuje pouze takové informace, které lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 Základní údaje OC MONIKA s.r.o.
 C 22146
 01387031
 OC MONIKA s.r.o.
 Zákaz zatížení a zcizení 100 % podílu obchodní společnosti VERONEX a.s., se sídlem České Budějovice, Rudolfovská 88-202, PSČ 371 36, IČO: 45273201, zapsané v obchodním rejstříku vedeném Krajským soudem v Českých Budějovicích, sp. zn. B 1244, na obchodní společnosti OC MONIKA s.r.o., se sídlem Rudolfovská tř. 202/88, České Budějovice 4, 370 01 České Budějovice, IČO: 01387031, zapsané v obchodním rejstříku vedeném Krajským soudem v Českých Budějovicích, sp. zn. C 22146, ve prospěch společnosti Česká spořitelna, a.s., IČO: 45244782, na základě smlouvy o zastavení podílu ve společnosti s ručením omezeným č. ZO1/6/14/LCD, na dobu trvání zástavního práva dle specifikované smlouvy o zastavení podílu ve společnosti s ručením omezeným. 26.10.2016
 Na společnost OC MONIKA s.r.o., IČ 01387031, jako společnost nástupnickou přešlo v důsledku fúze sloučením veškeré jmění zanikající společnosti OC META s.r.o., Rudolfovská tř. 202/88, České Budějovice 4, 370 01 České Budějovice, IČ 01769448, dosud zapsané v obchodním rejstříku vedeném Krajským soudem v Českých Budějovicích v oddílu C, vložce 22263, a to na základě projektu fúze těchto společností sloučením ze dne 27.4.2016 s rozhodným dnem sloučení 1.1.2016. 30.6.2016
 Aktuální kontaktní údaje OC MONIKA s.r.o.
 Kapitál OC MONIKA s.r.o.
 Sídlo OC MONIKA s.r.o.
 Rudolfovská tř. 202 , 370 01 České Budějovice Česká republika
 Rudolfovská tř. 202/88, České Budějovice 4, 370 01 České Budějovice 24.9.2013
 Letenské náměstí 157 , 170 00 Praha 7 Česká republika
 Letenské náměstí 157/4, Bubeneč, 170 00 Praha 7 25.7.2013 - 24.9.2013
 Ovocný trh 572/11, Staré Město, 110 00 Praha 1 11.2.2013 - 25.7.2013
 Předmět podnikání OC MONIKA s.r.o.
 vedení firmy OC MONIKA s.r.o.
 Statutární orgán OC MONIKA s.r.o.
 Dušan Tripes 24.9.2013
 233 , 382 81 Besednice Česká republika
 č.p. 233, 382 81 Besednice
 Ing. František Háva 16.7.2015
 Lidická tř. 2165 , 370 07 České Budějovice Česká republika
 Lidická tř. 2165/271, České Budějovice 7, 370 07 České Budějovice
 Petra Balíková 11.2.2013 - 24.5.2013
 Úvaly, U Hostína 1777, PSČ 25082
 Petra Balíková 24.5.2013 - 25.7.2013
 Jan Machač 25.7.2013 - 16.7.2015
 Sbírka Listin OC MONIKA s.r.o.
 C 22146/SL 10 výroční zpráva [2014] 2014 Krajský soud v Českých Budějovicích 7.12.2015 8.12.2015 19
 C 22146/SL 9 ostatní Zápis o rozhodnutí jediného společníka Krajský soud v Českých Budějovicích 11.6.2015 8.7.2015 22.7.2015 1
 C 22146/SL 8 ostatní Zápis o rozhodnutí jediného společníka Krajský soud v Českých Budějovicích 21.7.2014 11.12.2014 16.12.2014 1
 C 22146/SL 7 výroční zpráva [2013] 2013 Krajský soud v Českých Budějovicích 11.12.2014 16.12.2014 19
 C 22146/SL 6 notářský zápis 355/2014 Krajský soud v Českých Budějovicích 26.6.2014 23.7.2014 28.8.2014 4
 C 205735/SL 5 notářský zápis NZ 81/2013 Krajský soud v Českých Budějovicích 9.8.2013 21.8.2013 1.10.2013 5
 C 205735/SL 4 zakladatelské dokumenty Krajský soud v Českých Budějovicích 16.7.2013 18.7.2013 15.8.2013 2
 C 205735/SL 3 smlouvy o převodu obchod. podílu Krajský soud v Českých Budějovicích 16.7.2013 18.7.2013 15.8.2013 2
 C 205735/SL 2 ostatní rozhodnutí jed. společníka Krajský soud v Českých Budějovicích 16.7.2013 18.7.2013 15.8.2013 1
 C 205735/SL 1 zakladatelské dokumenty, notářský zápis NZ 3/2013 Krajský soud v Českých Budějovicích 7.1.2013 30.1.2013 13.2.2013 6
 Živnosti a provozovny OC MONIKA s.r.o.
 Ing. Dušan Tripes
 František Háva
 OC MONIKA s.r.o. - 01387031 - České Budějovice
 MONIKA, družstvo pro výstavbu hotelů v Děčíně - 00556777 - Děčín
 MUDr. Monika Janouškovcová s.r.o. - 03984991 - Ostrava
 BAZENY-JIMKY-SEPTIKY.CZ MONIKA ŠPIČÁKOVÁs.r.o. - 04387635 - Kostelec na Hané
 Monika Špičáková INVEST s.r.o. - 04430247 - Kostelec na Hané
 Oční ambulance MUDr. Monika Synková s.r.o. - 04290577 - Ivančice
 MUDr. Monika Jahnlová, s.r.o. - 24711969 - Beroun
 MUDr. Monika Kropáčková s.r.o. - 29162068 - Plzeň
 Monika Peprná - 74980009 - Dobřichovice
 Monika Klimendová - 74700006 - České Budějovice


text:
Superdieetti Simple - viikko 2 - White & Fresh - CASA Blogit
 Kolmas viikko Superdieetti Simpleä käynnistyi tänään, ja nyt onkin aika pikaisesti raportoida kakkosviikon kuulumiset. Viikko meni ihan kivasti, ruokaa oli jo huomattavasti helpompi saada alas. Plussapäiviä oli yksi vähemmän kuin viime viikolla ja se helpotti huomattavasti. Dieetissä on siis plus- ja miinuspäiviä, jolloin ruoan määrä vaihtelee. Nyt jatkossa, kun viikkojen myötä ruokamäärä pienenee koko ajan, on plussapäivinäkin helpompi syödä. :)
 Lipsumisia oli yksi eli söin torstaina yhden mehujään. Tätä ei olisi tosin tapahtunut ellen olisi ollut nenän RFA-hoidossa. Kyseessä on siis hoito, jossa nenän limakalvoja (alakuorikoita) poltetaan kuumennetaan nenän tukkoisuuden vähentämiseksi. Tämän toimenpiteen jälkeen siis tuli syödä mehujää, jotta verisuonet supistuisivat nopeammin. Lisäksi viikko piti sisällään cheat mealin, jolloin yhdellä aterialla saa syödä mitä haluaa. Tein kuten moni muukin eli söin herkkuja (jäätelöä ja suklaata) vaikka eihän se ihan ohjeistuksen mukaista ollut. Cheat mealissa valinta on toki vapaa, mutta olisi suotavaa silti pitää ateria terveellisyyden rajoissa. ;)
 Paino ei viikon aikana pudonnut vaan puntari näytti itse asiassa 100 g enemmän kuin viikko sitten. Näin ollen kokonaispudotusta kahden viikon aikana on tullut hurjat sata grammaa. :D Viime viikon aikana kuitenkin kiristykset yms. on keskivartalolla lähtenyt eikä olo ole enää niin pallomainen. Loppupeleissä ruokavalio on varmasti ollut hyväksi (paljon muun muassa kasviksia ja marjoja), mutta pakko myöntää, että kyllähän se harmittaa, kun vaakalukema ei yhtään pienene. Aion kuitenkin jatkaa sinnikkäästi, en tosiaan aio luovuttaa. Kolmannes on vasta puserrusta takana, joten mitä vain voi vielä tapahtua. Tiesin jo etukäteen, että painon putoaminen on minulle hankala juttu - mistä lie johtuu. Olenkin siis tyytyväinen siitä, että tällä ruokamäärällä en ole sentään lihonut, se on jo itsessään hyvä juttu!
 Irina - White & Fresh - 15.2.2016 klo 13.01