type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 29.8.2016
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 314/13
 Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Højesteret (Danska) 6. julija 2016 – Assens Havn/Navigators Management (UK) Limited
 (Zadeva C-368/16)
 (2016/C 314/18)
 Jezik postopka: danščina
 Predložitveno sodišče
 Højesteret
 Stranki v postopku v glavni stvari
 Tožeča stranka/pritožnik: Assens Havn
 Tožena stranka/nasprotna stranka: Navigators Management (UK) Limited
 Vprašanje za predhodno odločanje
 Ali je treba člen 13, točka 5, v povezavi s členom 14, točka 2(a), uredbe o pristojnosti (Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 (1) z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah) razlagati tako, da oškodovanca, ki lahko v skladu z nacionalnim pravom vloži tožbo neposredno zoper družbo, ki zagotavlja zavarovanje za stranko, ki je povzročila škodo, zavezuje dogovor o pristojnosti, ki je v skladu s členom 13, točka 5, v povezavi s členom 14, točka 2(a), uredbe o pristojnosti veljavno sklenjen med zavarovateljem in zavarovalcem?
 (1) UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 19, zvezek 4, str. 42.


text:
 13.2.2017
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 46/28
 Recurso interposto em 28 de dezembro de 2016 — Winkler/Comissão
 (Processo T-916/16)
 (2017/C 046/33)
 Língua do processo: alemão
 Partes
 Recorrente: Bernd Winkler (Grange, Irlanda) (representante: A. Kässens, advogada)
 Recorrida: Comissão Europeia
 Pedidos
 O recorrente conclui pedindo que o Tribunal Geral se digne:
 —
 Anular a decisão da recorrida de 30 de setembro de 2016 sobre a reclamação do recorrente e ordenar à recorrida que decida sobre o cálculo do valor do capital no momento do registo do pedido do recorrente, em 14 de setembro de 2011;
 —
 Subsidiariamente, condenar a recorrida no pagamento de uma indemnização no valor de 19 920,39 Euro, a transferir para a conta de pensões do recorrente.
 Fundamentos e principais argumentos
 Em apoio do seu recurso, o recorrente invoca três fundamentos.
 1.
 Primeiro fundamento: violação dos princípios da duração razoável do processo, da segurança jurídica e do direito a um processo equitativo, e incumprimento dos deveres de informação e de audição do interessado;
 O recorrente alega que a recorrida, ao atrasar a tramitação do seu pedido, violou todos os princípios relativos à obrigação de instrução adequada do procedimento administrativo. O recorrente afirma que não foi ouvido antes da adoção da medida que o afeta desfavoravelmente.
 2.
 Segundo fundamento: violação do princípio da igualdade de tratamento, da proibição de discriminação e da proporcionalidade
 No âmbito do segundo fundamento de recurso, o recorrente alega que houve pedidos semelhantes de outros colegas, de idade igual ou inferior, que foram tramitados muito mais rapidamente, sem que exista algum motivo que possa justificar essa diferença de tratamento.
 3.
 Terceiro fundamento: violação da confiança legítima
 Por último, o recorrente impugna a dedução de juros ao montante de capital, calculada em relação ao período entre a apresentação do seu pedido e a transferência definitiva do montante de capital, da qual não foi previamente avisado.


type: contracts

text:
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 202/265
 (6.) JEGYZŐKÖNYV
 AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEINEK, EGYES SZERVEINEK, HIVATALAINAK ÉS SZERVEZETI EGYSÉGEINEK SZÉKHELYÉRŐL
 A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,
 TEKINTETTEL az Európai Unió működéséről szóló szerződés 341. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 189. cikkére,
 FELIDÉZVE ÉS MEGERŐSÍTVE az 1965. április 8-ai határozatot, és a jövőben létrejövő intézmények, szervek, hivatalok és szervezeti egységek székhelyére vonatkozó határozatok sérelme nélkül,
 MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolnak:
 Egyetlen cikk
 a)
 Az Európai Parlament székhelye Strasbourg, ahol a tizenkét, havonta tartandó plenáris ülésszak zajlik, beleértve a költségvetési ülésszakot is. A további plenáris ülésszakokat Brüsszelben tartják. Az Európai Parlament bizottságai Brüsszelben üléseznek. Az Európai Parlament Főtitkársága és annak szervezeti egységei Luxembourgban maradnak.
 b)
 A Tanács székhelye Brüsszel. Április, június és október hónapban a Tanács Luxembourgban tartja üléseit.
 c)
 A Bizottság székhelye Brüsszel. Az 1965. április 8-ai határozat 7., 8. és 9. cikkében felsorolt szervezeti egységek Luxembourgban kerülnek létrehozásra.
 d)
 Az Európai Unió Bíróságának székhelye Luxembourg.
 e)
 A Számvevőszék székhelye Luxembourg.
 f)
 A Gazdasági és Szociális Bizottság székhelye Brüsszel.
 g)
 A Régiók Bizottságának székhelye Brüsszel.
 h)
 Az Európai Beruházási Bank székhelye Luxembourg.
 i)
 Az Európai Központi Bank székhelye Frankfurt.
 j)
 Az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) székhelye Hága.


type: wikipedia

text:
Γκεστάπο (γερμανικά: , συντομογραφία του Geheime Staatspolizei, «μυστική κρατική αστυνομία») λεγόταν η κρατική μυστική αστυνομία της ναζιστικής Γερμανίας.
 Ιστορία
 Η Γερμανική αυτή υπηρεσία ιδρύθηκε πρo του χιτλερικού καθεστώτος, ως αντίστοιχη των μυστικών υπηρεσιών ειδικής ασφαλείας άλλων ξένων χωρών. Ύστερα, όμως, από την ανάληψη της αρχής από τον Χίτλερ, η Γκεστάπο τοποθετήθηκε υπεράνω του νόμου, στρεφόμενη πλέον ελεύθερα κατά παντός ενάντιου, εμφανώς δεδηλωμένου, στο καθεστώς ή και υποτιθέμενου "εχθρού" του γερμανικού εθνικοσοσιαλιστικού καθεστώτος.
 Το προσωπικό της υπηρεσίας αυτής αυξήθηκε σημαντικά, τόσο με την πρόσληψη εμπίστων και φανατικών χιτλερικών όσο και με αποσπάσεις οπαδών από άλλες πολιτικές και περισσότερο στρατιωτικές υπηρεσίες. Η Γκεστάπο προέβαινε σε συλλήψεις, βασανισμούς και εγκλεισμούς των αντιδρώντων σε φυλακές και στρατόπεδα συγκέντρωσης.
 Επικεφαλής της Γκεστάπο ήταν επί σειρά ετών ο Ράινχαρντ Χάιντριχ, ένας από τους πλέον αφοσιωμένους αλλά και απάνθρωπους οπαδούς του Χίτλερ, ο οποίος τελικά δολοφονήθηκε το 1942 στην Πράγα. Υπό την ηγεσία του αλλά και την έμπνευση του Αρχηγού των Σωμάτων Ασφαλείας του Ράιχ Χίμλερ, η Γκεστάπο εκτέλεσε σωρεία μεμονωμένων και ομαδικών εγκλημάτων καθώς και την εξόντωση των Εβραίων και άλλων μειονοτήτων όχι μόνον εντός της Γερμανίας αλλά και στις χώρες της Ευρώπης που είχαν περιέλθει υπό γερμανική κατοχή.
 Μεταξύ των χιλιάδων Ελλήνων που βασανίστηκαν στα κρατητήρια της Γκεστάπο της οδού Μέρλιν στο Κολωνάκι ή στα "υπόγεια του μαρτυρίου" της οδού Κοραή 4 όπου στεγαζόταν τα κρατητήρια της ναζιστικής διοίκησης, δηλαδή της Κομμαντατούρ ή στο Στρατόπεδο συγκέντρωσης Χαϊδαρίου στην Αθήνα και στις άλλες πόλεις και των χιλιάδων που εκτελέστηκαν χωρίς ή με υποτυπώδη δίκη στο Σκοπευτήριο της Καισαριανής ή αλλού, οι περισσότεροι υπήρξαν θύματα της Γκεστάπο και όχι θύματα πολέμου. Η υπηρεσία αυτή είχε την εντολή από τους ηγέτες της να μη φείδεται την ανθρώπινη ζωή και να μη δειλιάζει έναντι οποιουδήποτε εγκλήματος προς παραδειγματισμό, με μοναδικό στόχο τη διατήρηση του Χίτλερ στην εξουσία.
 Οι πράκτορες της Γκεστάπο, μεταξύ των οποίων ήταν και πολλοί που κατείχαν τη γλώσσα των χωρών στις οποίες υπηρετούσαν, (είτε στις υπό κατοχή είτε όχι) παρακολουθούσαν κάθε κίνηση και κάθε εκδήλωση επεμβαίνοντας αμέσως, και ειδικά στις χώρες υπό κατοχή, άνευ οίκτου και σοβαρής εξέτασης.
 Μετά τη συντριβή και της τελευταίας γερμανικής αντίστασης, ο ανώτατος αρχηγός της Γκεστάπο Χίμλερ επεδίωξε να δραπετεύσει από τη Γερμανία εφοδιασμένος με πλαστά έγγραφα πλην όμως αναγνωρίσθηκε από τους Άγγλους στρατιώτες οι οποίοι και τον συνέλαβαν στις 21 Μαΐου 1945. Δύο ημέρες όμως αργότερα όπως δηλώθηκε ή αυτοκτόνησε κατά την ανάκρισή του ή βρέθηκε νεκρός στη φυλακή του που είχε αυτοκτονήσει με δραστικό δηλητήριο που έκρυβε σε μικρή αμπούλα κάτω από τη γλώσσα του.
 Στη Διάσκεψη του Πότσδαμ των Αρχηγών των Μεγάλων Δυνάμεων (Τρούμαν, Τσώρτσιλ και Άττλη και Στάλιν) αποφασίστηκε, μεταξύ των άλλων, η πλήρης διάλυση της Γκεστάπο, η κατάσχεση του αρχείου της και η δίωξη των κυριότερων παραγόντων αυτής ως εγκληματιών πολέμου.
 Βιβλιογραφία
 Shlomo Arsonson: Reinhard Heydrich und die Frühgeschichte von Gestapo und SD. Stuttgart 1971.
 Heinz Boberach, Berichte des SD und der Gestapo über Kirchen und Kirchenvolk in Deutschland 1934–1944, Mainz 1971.
 Hans Buchheim: Die SS – das Herrschaftssystem. In: Anatomie des SS-Staates – Band 1. dtv 462, München 1967.
 Robert Gellately: Die Gestapo und die deutsche Gesellschaft. Die Durchsetzung der Rassenpolitik 1933 - 1945. Paderborn 1993
 Robert Gellately: Hingeschaut und weggesehen. Hitler und sein Volk. Deutsche Verlagsanstalt München 2002 (auch Lizenzausgabe der Bundeszentrale für politische Bildung, Bonn 2003), ISBN 3-421-05582-3
 Eric A. Johnson: Nazi Terror: The Gestapo, Jews and Ordinary Germans. New York 1999
 Holger Berschel: Bürokratie und Terror. Das Judenreferat der Gestapo Düsseldorf 1935 - 1945. Essen 2001
 Schultheis Herbert und Wahler Isaac E.: Bilder und Akten der Gestapo Würzburg über die Judendeportationen 1941 - 1943. Bad Neustadt a. d. Saale 1988. ISBN 978-3-9800482-7-9.
 Rupert Butler: An Illustrated History of the Gestapo. London 1992.
 Rudolf Diels: Lucifer ante portas... es spricht der erste Chef der Gestapo. Stuttgart 1950
 Christoph Graf: Politische Polizei zwischen Demokratie und Diktatur. Berlin 1983
 Holger Hillesheim, Wolfgang Schoen: Die Gestapo. Dreiteilige Dokumentation der ARD/SWR (1. Hitlers schärfste Waffe. 2. Terror ohne Grenzen 3. Henker an der Heimatfront. Erstsendung: 18. April 2005).
 Gabriele Lotfi: KZ der Gestapo. Arbeitserziehungslager im Dritten Reich. Frankfurt/M 2003, ISBN 3-596-15134-1
 Wilhelm Mensing: Gestapo V-Leute kommunistischer Herkunft – auch ein Strukturproblem der KPD? In: Mitteilungsblatt des Instituts für soziale Bewegungen 34/2005.
 Gerhard Paul und Klaus-Michael Mallmann (Hrsg.): Die Gestapo. Mythos und Realität. Darmstadt 1995
 Jan Ruckenbiel: Soziale Kontrolle im NS-Regime: Protest, Denunziation u. Verfolgung; zur Praxis alltäglicher Unterdrückung im Wechselspiel von Bevölkerung u. Gestapo, Köln 2003.
 Hans Schafranek: V-Leute und „Verräter“. Die Unterwanderung kommunistischer Widerstandsgruppen durch Konfidenten der Wiener Gestapo. In: Internationale wissenschaftliche Korrespondenz zur Geschichte der deutschen Arbeiterbewegung, Nr.3, 2000, S. 300–349.
 Gerd Steinwascher: Gestapo Osnabrück meldet... Polizei- und Regierungsberichte aus dem Regierungsbezirk Osnabrück aus den Jahren 1933 bis 1936. Aus: Osnabrücker Geschichtsquellen und Forschungen Bd. XXXVI, Osnabrück 1995.
 Michael Stolle: Die Geheime Staatspolizei in Baden. UVK Medien-Verlags-Gesellschaft, Konstanz 2001, ISBN 3-89669-820-6; 432 Seiten.
 Jan Valtin: Tagebuch der Hölle. Aus dem Amerikanischen von Werner Krauss. Kiepenheuer & Witsch, Köln 1957 (heute als Lizenzausgabe in Komet MA-Service und Verlagsgesellschaft mbH, Frechen). In den USA bereits 1941 als „Out of the Night“ veröffentlicht.
 Herbert Wagner: Die Gestapo war nicht allein... Politische Sozialkontrolle und Staatsterror im deutsch-niederländischen Grenzgebiet. Münster 2004 (über die Grafschaft Bentheim).
 Walter Otto Weyrauch: Gestapo V-Leute. Tatsachen und Theorie des Geheimdienstes. fi Tb 11255, Frankfurt/M 1992, ISBN 3-596-11255-9.
 Franz Weisz: Die geheime Staatspolizei Staatspolizeileitstelle Wien. Wien 1992.
 Παραπομπές
 Εξωτερικοί σύνδεσμοι
 Κρατητήρια και φυλακές της Γκεστάπο
 http://www.dhm.de/lemo/html/nazi/innenpolitik/gestapo/
 Λεξιλόγιο
 Φωτογραφίες από το τμήμα αναγνώρισης της Γκεστάπο στη Βιέννη
 https://web.archive.org/web/20051119123523/http://www2.rrz.uni-hamburg.de/~soei011/cgi-bin/mmpl/glossar/az/output.php?cid=14
 Φάκελοι για την Γκεστάπο στο κεντρικό κρατικό αρχείο της Γερμανίας στο Ντίσελντορφ
 Εκθεσιακό κέντρο στην Κολωνία
 SS
 Μυστική Αστυνομία
 Γερμανικές υπηρεσίες πληροφοριών


type: legislation

text:
 17.7.2018
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 180/10
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1002
 z dne 16. julija 2018
 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/1153 za razjasnitev in poenostavitev postopka korelacije ter njegovo prilagoditev spremembam Uredbe (EU) 2017/1151
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(7) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 (2) in Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1153 (3), je postalo jasno, da bi bilo treba določene elemente slednje uredbe spremeniti.
 (2)
 Dopolniti je treba obstoječo metodo za določitev končnih točk interpolacijske daljice, ki se uporabljata za izračun vrednosti emisij CO2 NEDC posameznega vozila. Navedeni končni točki, ki ju predstavljata preskusno vozilo z najvišjimi vrednostmi emisij CO2 in preskusno vozilo z najnižjimi, bi bilo treba določiti tako, da bo razlika med emisijami preskusnega vozila z najvišjimi in vozila z najnižjimi emisijami enaka ali večja od 5 g CO2/km.
 (3)
 Da vrednosti emisij CO2 posameznih vozil ne bi bile določene na podlagi interpolacijskih daljic, ki ne zagotavljajo te minimalne razlike, je primerno, da ta sprememba začne veljati nemudoma.
 (4)
 Kadar se za namene homologacije v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151 uporabljajo skupine matrik za cestne obremenitve, bi bilo treba izračun vrednosti emisij CO2 posameznega vozila iz take skupine poenostaviti tako, da se koeficiente cestne obremenitve, ki se uporabijo za izračun vrednosti NEDC CO2, izpelje iz koeficientov cestne obremenitve posameznega vozila, kot je določeno v Uredbi (EU) 2017/1151.
 (5)
 Da se zagotovijo zanesljivi rezultati postopka korelacije, je primerno kot vhodni podatek za orodje za korelacijo dodati še število valjev.
 (6)
 Prav tako bi bilo treba izkoristiti priložnost, da se popravijo nekatere redakcijske napake v besedilu.
 (7)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/1153 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 16. julija 2018
 Za Komisijo
 Predsednik
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) UL L 140, 5.6.2009, str. 1.
 (2) Uredba Komisije (EU) 2017/1151 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, o spremembah Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 (UL L 175, 7.7.2017, str. 1).
 (3) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1153 z dne 2. junija 2017 o opredelitvi metodologije za določitev korelacijskih parametrov, potrebnih za odraz spremembe v regulativnem preskusnem postopku, in spremembi Uredbe (EU) št. 1014/2010 (UL L 175, 7.7.2017, str. 679).
 PRILOGA
 Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/1153 se spremeni:
 (1)
 tretji odstavek točke 2.3.1 se nadomesti z naslednjim:
 „MRO masa v stanju, pripravljenem za vožnjo, kot je opredeljena v členu 3(1)(d) Uredbe (ES) št. 443/2009 za vozila H, L oziroma R.“;
 (2)
 točka 2.3.8.1 se nadomesti z naslednjim:
 „2.3.8.1 V primeru cestne obremenitve WLTP, ki se določi v skladu z odstavki 1 do 4 in 6 Podpriloge 4 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151
 Koeficienti cestne obremenitve NEDC se izračunajo v skladu s formulami iz točke 2.3.8.1.1 (za vozilo H) in točke 2.3.8.1.2 (za vozilo L) ter v skladu z naslednjima točkama (a) in (b).
 Če ni določeno drugače, se formule uporabljajo tako v primeru simulacij kot tudi v primeru fizičnih preskusov na vozilu.
 Homologacijski organ ali, kjer je to ustrezno, tehnična služba preveri, ali je vetrovnik iz točke 3.2.3.2.2.3 Podpriloge 7 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151 primeren za točno določitev vrednosti Δ(Cd × Af). Če vetrovnik ni primeren, se za vsa vozila iz zadevne družine uporablja najvišja vrednost aerodinamičnega upora.
 (a)
 Za koeficiente cestne obremenitve WLTP in vrednosti preskusne mase iz formul, navedenih v točkah 2.3.8.1.1 in 2.3.8.1.2, štejejo tisti koeficienti in vrednosti, ki izhajajo iz vozil H in L, kot so bili določeni za zadevno družino interpolacij v skladu z odstavkom 5 Podpriloge 7 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151.
 (b)
 Ne glede na točko (a), kadar potreba vozila WLTP H in/ali L po energiji cikla ni najvišja potreba po energiji cikla za NEDC vozila H oziroma ni najnižja potreba po energiji cikla za NEDC vozila L, se koeficienti cestne obremenitve NEDC določijo v skladu z enim od naslednjih:
 (i)
 na podlagi posameznega vozila v družini interpolacij, ki ima najvišjo oziroma najnižjo potrebo po energiji cikla za NEDC;
 (ii)
 na podlagi kombinacije najvišjih oziroma najnižjih izmed vseh relevantnih značilnostih cestne obremenitve, tj. aerodinamičnega upora, kotalnega upora in mase, izpeljane iz katerega koli posameznega vozila v zadevni družini interpolacij.
 Odločitev, kateri izmed postopkov iz točk (i) ali (ii) se bo uporabil, sprejme proizvajalec.
 Točka (b) se uporablja za nove homologacije glede na emisije, dodeljene od 1. januarja 2019 ali zgodnejšega datuma na zahtevo proizvajalca.“;
 (3)
 v točki 2.3.8.1.1 se vstavi naslednji prvi odstavek:
 „Kadar se ta postopek izračuna uporabi za posamezno vozilo v skladu s točko 4.2.1.4.2, se uporabijo vrednosti za cestne obremenitve WLTP in testna masa posameznega vozila NEDC, od katerih je bil odštet učinek dodatne opreme.“;
 (4)
 zadnji odstavek točke 2.3.8.1.1(c) se nadomesti z naslednjim:
 „pri čemer je faktor F*2w,H koeficient cestne obremenitve F2, določen za preskus WLTP vozila H, od katerega je bil odštet učinek vse dodatne opreme.“;
 (5)
 zadnji odstavek točke 2.3.8.1.2(c) se nadomesti z naslednjim:
 „pri čemer je faktor F*2w,L koeficient cestne obremenitve F2, določen za preskus WLTP vozila L, od katerega je bil odštet učinek vse dodatne opreme.“;
 (6)
 točka 2.3.8.2.1(b) se nadomesti z naslednjim:
 „(b) Koeficienti cestne obremenitve vozila NEDC, kadar se ne uporabijo tabelirane vrednosti NEDC
 Pri vozilih, zasnovanih za največjo tehnično dovoljeno maso obremenjenega vozila 3 000 kg ali več, se koeficienti cestne obremenitve vozila NEDC na zahtevo proizvajalca lahko določijo v skladu s točko 2.3.8.1.“;
 (7)
 doda se naslednja točka 2.3.8.3:
 „2.3.8.3 Razširitve homologacij glede na emisije, dodeljenih v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151
 Kadar je homologacija glede na emisije, dodeljena v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151, razširjena zaradi vključitve novih vozil v družino interpolacij CO2 z emisijami CO2 NEDC, ki so višje od emisij vozila H ali nižje od emisij vozila L, se za namene korelacije uporabi naslednje:
 (a)
 kadar je razlika med voziloma NEDC H in L zadevne družine interpolacij enaka ali večja od 5 g CO2/km, se lahko interpolacijska daljica NEDC za to družino podaljša, če so emisije CO2 NEDC, določene v skladu s točko 3 te priloge na podlagi vhodnih podatkov iz preskusa WLTP za vozila, navedenega v točki 3.1.1 Priloge I k Uredbi (EU) 2017/1151, enake ali nižje od emisij CO2, določenih na podlagi interpolacijske daljice NEDC;
 (b)
 kadar je razlika med voziloma NEDC H in L manjša od 5 g CO2/km, interpolacijske daljice ni mogoče podaljšati.
 V primeru iz točke (a) se referenčne emisije CO2 določijo brez izbire iz točk 3.1.1.2 in 3.2.6 te priloge.
 V primeru iz točke (b) ali kadar so referenčne emisije CO2 iz točke (a) višje od obstoječe interpolacijske daljice, se vozili NEDC H in L določita v skladu s točkama 2 in 3 te priloge.
 Točka (a) se uporablja za podaljšanja, ki so novim tipom vozil odobrena od 1. januarja 2019 ali zgodnejšega datuma na zahtevo proizvajalca.“;
 (8)
 v točki 2.4 se tabela 1 spremeni:
 (a)
 pri vnosu 66 se besedilo v prvem stolpcu nadomesti z naslednjim:
 „Identifikacijska številka družine interpolacij“;
 (b)
 doda se naslednji vnos 68:
 „68
 Število valjev
 —
 izjava proizvajalca
 Število (navesti najpozneje 1. januarja 2019)“
 (9)
 točka 3.1.1.1(c)(i) se nadomesti z naslednjim:
 „(i)
 identifikacijsko številko družine interpolacij“;
 (10)
 točka 3.3.4 se črta;
 (11)
 točka 4.2.1.4 se nadomesti z naslednjim:
 „4.2.1.4 Izračun cestne obremenitve posameznega vozila v družini interpolacij WLTP
 4.2.1.4.1 Koeficienti cestne obremenitve, izpeljani iz vozil NEDC H in L
 Koeficienti cestne obremenitve F0,n, F1,n in F2,n za vozili H in L, določeni v skladu s točko 2.3.8, se imenujejo F0n,H, F1n,H in F2n,H, oziroma F0n,L, F1n,L in F2n,L.
 Koeficienti cestne obremenitve vozila f0n,ind, f1n,ind in f2n,ind za posamezno vozilo se izračunajo po naslednji formuli:
 Formula 1(a)
 Za nove homologacije glede na emisije, dodeljene od 1. januarja 2019 ali zgodnejšega datuma na zahtevo proizvajalca, se koeficienti cestne obremenitve vozila izračunajo po naslednji formuli:
 Formula 1(b)
 Or, if (TMn,H · RRn,H – TMn,L · RRn,L
 ) = 0, or, where applicable, (RMn,H · RRn,H – RMn,L · RRn,L
 ) = 0, Formula 2 shall apply:
 Formula 2
 f
 0
 n,ind = F
 0
 n,H – ΔF
 0
 n
 f
 1
 n,ind = F
 1
 n,H
 or, if Δ[Cd × Af]LH,n = 0, Formula 3 shall apply:
 Formula 3
 f
 2
 n,ind = F
 2
 n,H – ΔF
 2
 n
 where:
 ΔF
 0,n = F
 0n,H – F0n,L
 ΔF
 2,n = F
 2n,H – F2n,L
 4.2.1.4.2 Koeficienti cestne obremenitve vozila, izpeljani iz koeficientov cestne obremenitve WLTP posameznih vozil
 Od 1. januarja 2019 za nove homologacije in 1. januarja 2020 za vsa nova vozila, ki vstopajo v promet, ali, na zahtevo proizvajalca, pred tema datumoma se cestna obremenitev vozila NEDC za posamezno vozilo izpelje iz koeficientov cestne obremenitve WLTP zadevnega vozila v katerem koli od naslednjih primerov:
 (a)
 če je vrednost emisij CO2, potrebo po energiji cikla ali katerega koli izmed koeficientov cestne obremenitve f0, f1 ali f2, izračunanih v skladu s točko 4.2.1.4.1, treba ekstrapolirati iz vozila NEDC H ali L;
 (b)
 če so koeficienti cestne obremenitve vozil NEDC H in L izpeljani iz različnih družin cestne obremenitve;
 (c)
 če posamezno vozilo spada v družino cestne obremenitve, ki ni ista kot družina cestne obremenitve vozila NEDC H in/ali L;
 (d)
 če posamezno vozilo spada v družino matrik za cestno obremenitev.
 Koeficienti cestne obremenitve NEDC se v primerih iz točk (a) do (d) izračunajo s formulami iz točke 2.3.8.1.1, pri čemer vozilo H šteje kot posamezno vozilo.
 V primeru iz točke (a) se lahko ekstrapolacija CO2 opravi samo, če je razlika med voziloma NEDC H in L enaka ali večja od 5 g CO2/km. V takem primeru se lahko interpolacijska daljica ekstrapolira za največ 3 g CO2/km nad emisijami CO2 vozila H ali pod emisijami CO2vozila L. Če ekstrapolacija preseže 3 g CO2/km ali če je razlika med voziloma NEDC H in L manjša od 5 g CO2/km, proizvajalec določi novo interpolacijsko daljico za zadevno družino interpolacij v skladu s točkama 2 in 3 te priloge.“;
 (12)
 točka 4.2.1.4a se črta.


text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2022 06 17
 COM(2022) 310 final
 2022/0202(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir jo laikino taikymo
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai
 Dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą vežti krovinius iš Moldovos Respublikos tapo labai sudėtinga. Kad išvengtų tranzito per Ukrainos teritoriją – iki šiol tai buvo vienintelis būdas pasiekti trečiųjų šalių rinkas į rytus nuo Ukrainos – Moldovos veiklos vykdytojai turi ieškoti alternatyvių maršrutų. Netekus tranzito per Ukrainą galimybės iškilo pavojus, kad Moldovos veiklos vykdytojai nebegalės įvykdyti ilgalaikių sutarčių su prekybos partneriais rytuose dėl prekių (visų pirma žemės ūkio produktų) tiekimo. Tai taip pat susiję su faktu, kad veiklos vykdytojams dabar gali tekti ieškoti kitų verslo partnerių, taigi ir padidinti savo dvišalių vežimo operacijų su Europos Sąjungos valstybėmis narėmis mastą.
 Krovinių vežimas keliais tarp Sąjungos ir Moldovos Respublikos šiuo metu reglamentuojamas dviem pagrindiniais mechanizmais: dvišaliais valstybių narių ir Moldovos Respublikos transporto susitarimais ir leidimais, suteikiamais pagal Europos transporto ministrų konferencijos (ETMK) daugiašalę kvotų sistemą, kurią administruoja Tarptautinis transporto forumas. Pagal abu šiuos mechanizmus abiejų šalių vežėjams taikomos tranzito ir dvišalės prekybos kvotos.
 Todėl dėl šios situacijos Moldovos veiklos vykdytojai turėtų padidinti tranzitą per Europos Sąjungą ir dvišalių vežimo keliais operacijų su valstybėmis narėmis mastą. Tai taip pat paremtų Moldovos visuomenę ir ekonomiką, kurias smarkiai paveikė Rusijos agresijos karas ir kurios laikinai priėmė daugiau nei 350 000 pabėgėlių iš Ukrainos, vykstančių tranzitu per šalį į kitas šalis. Tačiau labai tikėtina, kad daugėjant vežimo keliais operacijų, palyginti su įprastomis aplinkybėmis, bus viršytos valstybių narių ir Moldovos Respublikos dvišaliuose susitarimuose nustatytos ir pagal ETMK sistemą, kurią administruoja Tarptautinis transporto forumas, suteiktos kvotos.
 Taigi šis Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimas dėl kelių transporto pakeistų galiojančius dvišalius valstybių narių ir Moldovos transporto susitarimus ir sudarytų palankesnes sąlygas veiklos vykdytojams naudotis alternatyviais krovinių vežimo keliais maršrutais, nes būtų liberalizuotos dvišalės operacijos ir tranzitas tarp abiejų Šalių.
 Todėl tikslinga pasirašyti Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimą, kuriuo liberalizuojamas krovinių vežimas keliais, susijęs su dvišalėmis operacijomis ir tranzitu. Šis Susitarimas turėtų būti ribotos trukmės, tačiau numatoma galimybė jį pratęsti.
 •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis
 Šis Susitarimas atitinka dabartinę ES išorės santykių su Moldovos Respublika politiką. Moldovos Respublikos vyriausybė paprašė tokio susitarimo kaip skubios priemonės.
 Susitarimas su Moldovos Respublika dėl krovinių vežimo keliais taip pat atitiktų Asociacijos susitarimą
 1
 , nes jo 82 straipsnyje raginama bendradarbiauti gerinant prekių judėjimą, didinant transporto srautų tarp Moldovos Respublikos, ES ir trečiųjų regiono šalių sklandumą, panaikinant administracines, technines ir kitas kliūtis.
 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI
 •Teisinis pagrindas
 Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 91 straipsnis kartu su 218 straipsnio 5 dalimi.
 •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)
 Netaikoma.
 •Proporcingumo principas
 Susitarimas yra veiksmingiausia priemonė ES ir Moldovos Respublikos kelių transporto srities santykiams stiprinti, nes juo panaikinami esami apribojimai, nustatyti kvotų ir leidimų sistemose.
 Dėl šio Susitarimo jokios papildomos administracinės ar finansinės naštos, palyginti su dabartine padėtimi, nei valstybių narių valdžios institucijoms, nei sektoriui nebus. Priešingai, jis turėtų sumažinti administracinę naštą tiek sektoriui, tiek valstybėms narėms. Visų pirma ES vežėjams nebereikės vežimo naudojantis nurodytų kategorijų transporto teisėmis (tranzito ir dvišalėmis teisėmis) leidimų, o tai sumažins ES transporto sektoriui ir valstybių narių valdžios institucijoms tenkančią naštą, susijusią su tokių leidimų išdavimo ir spausdinimo administraciniais formalumais.
 •Priemonės pasirinkimas
 Tarptautinis susitarimas
 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas
 Netaikoma.
 •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
 Netaikoma.
 •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
 Netaikoma.
 •Poveikio vertinimas
 Netaikoma.
 •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas
 Netaikoma.
 •Pagrindinės teisės
 Netaikoma.
 4.POVEIKIS BIUDŽETUI
 Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui.
 5.KITI ELEMENTAI
 •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka
 Šio Susitarimo 5 ir 6 straipsniuose nustatytas peržiūros mechanizmas, kuriuo siekiama įvertinti Susitarimo pratęsimo poreikį ir trukmę. Šiuo tikslu 5 straipsnio 2 dalyje ir 6 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad ne vėliau nei prieš tris mėnesius iki Susitarimo galiojimo pabaigos sušaukiamas Jungtinio komiteto posėdis.
 •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)
 Netaikoma.
 •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas
 1 straipsniu suteikiami įgaliojimai pasirašyti Susitarimą Sąjungos vardu su sąlyga, kad jis bus sudarytas.
 2 straipsnyje reikalaujama, kad Tarybos generalinis sekretoriatas parengtų įgaliojamąjį raštą, kuriuo Komisijos nurodytam asmeniui ar asmenims suteikiami įgaliojimai pasirašyti Susitarimą su sąlyga, kad jis bus sudarytas.
 3 straipsnyje pagal Susitarimo 12 straipsnį numatomas laikinas taikymas.
 4 straipsnyje nustatoma siūlomo sprendimo įsigaliojimo data.
 2022/0202 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir jo laikino taikymo
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)2022 m. birželio 2 d. Taryba suteikė įgaliojimus pradėti derybas su Moldovos Respublika dėl Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais (toliau – Susitarimas);
 (2)2022 m. birželio 15 d. derybos sėkmingai baigtos;
 (3)atsižvelgiant į tai, kad dėl Rusijos pradėto agresijos karo prieš Ukrainą Moldovos Respublikos transporto sektoriuje kyla didelių sutrikimų, Moldovos veiklos vykdytojams būtina rasti prekių vežimo keliais tranzitu per Europos Sąjungos teritoriją alternatyvių maršrutų ir rasti naujų jų prekių eksporto rinkų;
 (4)pagal Europos transporto ministrų konferencijos (ETMK) daugiašalę kvotų sistemą, kurią administruoja Tarptautinis transporto forumas, suteiktais leidimais ir galiojančiais dvišaliais susitarimais su Moldovos Respublika Moldovos krovininio kelių transporto paslaugų teikėjams nesuteikiama būtino lankstumo, kad jie galėtų padidinti vežimo per Europos Sąjungą, iš jos ir į ją operacijų mastą ir jas planuoti, todėl labai svarbu liberalizuoti krovinių vežimo keliais dvišales operacijas, taip pat tranzitą;
 (5)todėl šis ribotos trukmės Susitarimas su galimybe jį pratęsti turėtų būti skubiai Europos Sąjungos vardu pasirašytas su sąlyga, kad bus sudarytas vėliau;
 (6)siekiant, kad šio Susitarimo naudingą poveikį krovinių vežimo sektorius patirtų kuo greičiau, pagal jo 12 straipsnį Susitarimas turėtų būti taikomas laikinai,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Europos Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais pasirašymas su sąlyga, kad Susitarimas bus sudarytas.
 Susitarimo tekstas pateikiamas šio sprendimo 1 priede.
 2 straipsnis
 Tarybos generalinis sekretoriatas parengia įgaliojamąjį raštą, kuriuo Komisijos nurodytam (-iems) asmeniui (-ims) suteikiami įgaliojimai pasirašyti Susitarimą su sąlyga, kad jis bus sudarytas.
 3 straipsnis
 Susitarimas pagal jo 12 straipsnį laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos tol, kol įsigalios.
 4 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas / Pirmininkė
 (1)
 Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimas
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2022 06 17
 COM(2022) 310 final
 PRIEDAS
 prie
 Tarybos sprendimo
 dėl Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir jo laikino taikymo
 PRIEDAS
 EUROPOS SĄJUNGOS
 IR MOLDOVOS
 SUSITARIMAS
 DĖL KROVINIŲ VEŽIMO KELIAIS
 EUROPOS SĄJUNGA (toliau taip pat – Sąjunga),
 ir EUROPOS SĄJUNGA
 (toliau taip pat – Sąjunga),
 ir
 MOLDOVOS RESPUBLIKA,
 (toliau kiekviena iš jų atskirai vadinama Šalimi, o kartu – Šalimis),
 1.PRIPAŽINDAMOS, kad dėl Rusijos pradėto agresijos karo prieš Ukrainą Moldovos Respublikos transporto sektoriuje kyla didelių sutrikimų,
 2.PRIPAŽINDAMOS, kad iš Moldovos Respublikos neįmanoma eksportuoti prekių pagrindiniais per Ukrainą einančiais transporto maršrutais ir kad siekiant užtikrinti tiekimo grandinių ir aprūpinimo maistu saugumą būtina skubiai pradėti naudotis alternatyviais iš Moldovos Respublikos per Europos Sąjungos teritoriją einančiais maršrutais,
 3.NORĖDAMOS paremti Moldovos Respublikos visuomenę ir ekonomiką, būtent leisti Sąjungos ir Moldovos Respublikos krovininio kelių transporto paslaugų teikėjams prireikus vykdyti krovinių vežimo į Moldovos Respublikos teritoriją ir per ją operacijas, taip pat sudaryti Moldovos Respublikai sąlygas toliau koreguoti savo ekonomikos ir transporto modelius atsižvelgiant į Rusijos agresijos karo poveikį tarptautinėms rinkoms,
 4.AKREIPDAMOS DĖMESĮ Į TAI, kad dabartinė keleto valstybių narių suteiktais leidimais grindžiama sistema nesuteikia Moldovos Respublikos krovininio kelių transporto paslaugų teikėjams lankstumo, būtino, kad jie galėtų padidinti vežimo per Sąjungą, iš jos ir į ją operacijų mastą,
 5.PASIRYŽUSIOS užtikrinti, kad jų viena kitai suteikiamos patekimo į krovinių vežimo keliais rinką galimybės, kuriomis šiuo metu gali naudotis bet kurioje iš jų įsisteigę kelių transporto paslaugų teikėjai, ateityje jokiu būdu nebūtų apribotos, palyginti su dabartine padėtimi,
 6.PASIRYŽUSIOS liberalizuoti tranzito ir dvišalio tarptautinio vežimo tarp Sąjungos ir Moldovos Respublikos operacijas, kad būtų sudarytos sąlygos būtinam prekių vežimui, ir taip paremti Moldovos Respublikos ekonomiką, taip pat suteikti viena kitai vienodas abipuses teises vykdyti tranzito ir dvišalio tarptautinio vežimo tarp tų teritorijų operacijas,
 7.AKREIPDAMOS DĖMESĮ Į TAI, kad Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimo (toliau – Asociacijos susitarimas) X priede Moldovos Respublika įsipareigoja laipsniškai suderinti savo kelių transporto teisės aktus su tame priede išvardytais Sąjungos teisės aktais ir tarptautinės teisės aktais,
 8.NORĖDAMOS, kad įgyvendinant šio Susitarimo nuostatas būtų taikomas Asociacijos susitarimo skyrius dėl ginčų sprendimo,
 9.PRIPAŽINDAMOS, kad neįmanoma nuspėti Rusijos agresijos karo poveikio Ukrainos transporto sektoriui ir infrastruktūrai, kurį jaučia ir Moldovos Respublikos veiklos vykdytojai, trukmės, ir dėl to numatydamos ne vėliau nei prieš tris mėnesius iki šio Susitarimo galiojimo pabaigos Jungtiniame komitete pasitarti dėl poreikio jį pratęsti,
 10.PRIPAŽINDAMOS, kad Europos šalių susitarimas dėl kelių transporto priemonių ekipažų, važinėjančių tarptautiniais maršrutais, darbo (AETR) padės užtikrinti, kad vežimo operacijos pagal šį Susitarimą būtų vykdomos laikantis su vairuotojų darbo sąlygomis ir sąžininga konkurencija susijusių taisyklių ir nekeliant pavojaus kelių eismo saugumui,
 SUSITARĖ:
 1 straipsnis
 Tikslai
 1.Šio susitarimo tikslas – atsižvelgiant į Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą padarinius ir į didelius jo sukeltus sutrikimus Moldovos Respublikos kelių transporto sektoriuje, laikinai palengvinti krovinių vežimą keliais tarp Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos teritorijų ir per jas, suteikiant bet kurioje iš Šalių įsisteigusiems veiklos vykdytojams papildomų teisių, susijusių su tranzitu ir krovinių vežimu tarp Šalių.
 2.Šis Susitarimas negali būti aiškinamas taip, kad juo, palyginti su padėtimi dieną prieš šio Susitarimo įsigaliojimą, būtų sumažinamos arba kitaip apribojamos Šalių viena kitai suteikiamos galimybės patekti į tarptautinių kelių transporto paslaugų rinką.
 2 straipsnis
 Taikymo sritis
 Šis Susitarimas yra taikomas tranzitui ir tarptautiniam krovinių vežimui keliais tarp Šalių už atlygį ir nedaro poveikio Europos transporto ministrų konferencijos daugiašalės kvotų sistemos, kurią administruoja Tarptautinis transporto forumas, taisyklių taikymui. Jis netaikomas krovinių vežimui keliais Europos Sąjungos valstybėse narėse ar tarp jų. Be to, jis netaikomas tranzitui per kitos Šalies teritoriją, susijusiam su krovinių vežimu tarp trečiųjų valstybių.
 3 straipsnis
 Apibrėžtys
 Šiame Susitarime vartojamų terminų apibrėžtys:
 (1)įsisteigimo Šalis – Šalis, kurioje įsisteigęs krovininio kelių transporto paslaugų teikėjas;
 (2)krovininio kelių transporto paslaugų teikėjas – krovinių vežimo veikla komerciniais tikslais besiverčiantis fizinis arba juridinis asmuo, kuris yra įsisteigęs vienoje iš Šalių pagal tos Šalies teisę ir kuriam ta Šalis yra suteikusi leidimą motorinėmis transporto priemonėmis ar jų junginiais vykdyti tarptautinio krovinių vežimo už atlygį veiklą;
 (3)transporto priemonė – vienoje iš Šalių įregistruota motorinė transporto priemonė arba transporto priemonių junginys, kurio bent motorinė priemonė yra įregistruota vienoje iš Šalių, naudojami tik kroviniams vežti;
 (4)tranzitas – vienoje iš Šalių įsisteigusio krovininio kelių transporto paslaugų teikėjo vykdomas transporto priemonių judėjimas kitos Šalies teritorijoje nepakraunant ir neiškraunant krovinių;
 (5)dvišalis tarptautinis vežimas – pakrautos transporto priemonės reisai iš įsisteigimo Šalies teritorijos į kitos Šalies teritoriją ir atvirkščiai, per kuriuos tranzitu kertama arba nekertama trečiosios valstybės teritorija.
 4 straipsnis
 Teisė teikti kelių transporto paslaugas
 Krovininio kelių transporto paslaugų teikėjai turi teisę vykdyti šias krovinių vežimo keliais operacijas:
 (a)pakrautos transporto priemonės reisus, kurių išvykimo ir atvykimo vietos yra dviejų skirtingų Šalių teritorijoje ir per kuriuos tranzitu kertama arba nekertama trečiosios valstybės teritorija;
 (b)pakrautos transporto priemonės reisus iš įsisteigimo Šalies teritorijos į tos pačios Šalies teritoriją, per kuriuos tranzitu kertama kitos Šalies teritorija;
 (c)pakrautos transporto priemonės reisus iš įsisteigimo Šalies teritorijos į trečiąją valstybę ar atvirkščiai, per kuriuos tranzitu kertama kitos Šalies teritorija;
 (d)nepakrautos transporto priemonės reisus, jungiamus su a, b ir c punktuose nurodytais reisais.
 5 straipsnis
 Taikymo trukmė
 1.Šis Susitarimas taikomas iki 2023 m. kovo 31 d.
 2.Ne vėliau nei prieš tris mėnesius iki Susitarimo galiojimo pabaigos Šalys pasitaria dėl poreikio jį pratęsti. Šiuo klausimu Šalys tariasi Jungtiniame komitete, kaip nurodyta 6 straipsnio 2 dalyje.
 6 straipsnis
 Jungtinis komitetas
 1.Įsteigiamas Jungtinis komitetas. Jis prižiūri ir stebi, kaip taikomas ir įgyvendinamas šis Susitarimas, ir periodiškai tikrina, kaip jis veikia atsižvelgiant į jo tikslus.
 2.Jungtinis komitetas sušaukiamas bet kurio iš jo bendrapirmininkių prašymu. Be to, ne vėliau nei prieš tris mėnesius iki Susitarimo galiojimo pabaigos jis sušaukiamas tam, kad pagal 5 straipsnio 2 dalį įvertintų, ar Susitarimą reikia pratęsti, ir priimtų atitinkamą sprendimą. Sprendimą dėl tokio pratęsimo ir, jei aktualu, dėl jo trukmės, Jungtinis komitetas priima vadovaudamasis šio straipsnio 5 dalimi.
 3.Jungtinį komitetą sudaro Šalių atstovai. Europos Sąjungos valstybių narių atstovai Jungtinio komiteto posėdžiuose gali dalyvauti stebėtojų teisėmis.
 4.Jungtiniam komitetui paeiliui pirmininkauja Europos Sąjungos atstovas ir Moldovos Respublikos atstovas.
 5.Jungtinis komitetas savo sprendimus priima bendru sutarimu. Sprendimai Šalims privalomi, jos imasi visų būtinų jų įgyvendinimo priemonių.
 6.Jungtinis komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.
 7 straipsnis
 Ginčų sprendimas
 1
 Kilus Šalių tarpusavio ginčui dėl šio Susitarimo aiškinimo ir taikymo, mutatis mutandis taikomos Asociacijos susitarimo V antraštinės dalies 14 skyriaus nuostatos.
 8 straipsnis
 Pareigų vykdymas
 1.Kiekviena Šalis visiškai atsako už visų šio Susitarimo nuostatų laikymąsi.
 2.Kiekviena Šalis užtikrina, jog būtų imtasi visų būtinų priemonių, kad šio Susitarimo nuostatos būtų įgyvendinamos, be kita ko, kad jų būtų laikomasi visais valdžios lygmenimis ir kad jų laikytųsi perduotas valdžios funkcijas atliekantys subjektai. Kiekviena Šalis sąžiningai siekia užtikrinti, kad būtų pasiekti šiame Susitarime nustatyti tikslai.
 3.Šis Susitarimas yra Asociacijos susitarimo 458 straipsnio 1 dalyje nurodytas konkretus susitarimas. Jei labai šiurkščiai ir iš esmės pažeidžiama kuri nors iš Asociacijos susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje kaip esminiai elementai nurodytų pareigų ir tai kelia grėsmę tarptautinei taikai bei saugumui ir reikalauja nedelsiant imtis atsakomųjų veiksmų, Šalis gali imtis tinkamų su šiuo Susitarimu susijusių priemonių. Tokių tinkamų priemonių imamasi vadovaujantis Asociacijos susitarimo 455 straipsniu.
 9 straipsnis
 Apsaugos priemonės
 1.Bet kuri Šalis gali imtis tinkamų apsaugos priemonių, jei mano, kad kitos Šalies krovininio kelių transporto paslaugų teikėjų vykdomos vežimo operacijos kelia grėsmę kelių eismo saugumui. Apsaugos priemonės turi visiškai atitikti tarptautinę teisę, būti proporcingos ir turi būti taikomos tik tokiu mastu ir tiek laiko, kiek išties būtina padėčiai ištaisyti arba užtikrinti, kad nesutriktų šio Susitarimo veikimas. Pirmenybė teikiama toms priemonėms, kurios mažiausiai sutrikdo šio Susitarimo veikimą.
 2.Prieš pradėdama tartis, atitinkama Šalis praneša kitai Šaliai apie priemones, kurių imtasi, ir pateikia visą susijusią informaciją.
 3.Siekdamos surasti abipusiškai priimtiną sprendimą, Šalys nedelsdamos pradeda tartis Jungtiniame komitete.
 4.Visi veiksmai, kurių imtasi pagal šio straipsnio nuostatas, nutraukiami, kai tik pažeidimą padariusi Šalis vėl ima laikytis šio Susitarimo nuostatų arba kai nebelieka grėsmės kelių eismo saugumui.
 10 straipsnis
 Teritorinis taikymas
 Šis Susitarimas taikomas teritorijoje, kurioje taikoma Europos Sąjungos sutartis ir Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo (joje jis taikomas tose sutartyse nustatytomis sąlygomis), ir Moldovos Respublikos teritorijoje.
 Jo taikymas laikinai sustabdomas tose srityse, kurių Moldovos Respublikos Vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja. Jo taikymas gali būti atnaujintas Asociacijos tarybai arba Asociacijos jungtiniam komitetui priėmus sprendimą, kuriuo patvirtinama, kad Moldovos Respublika gali užtikrinti visišką šio Susitarimo laikymąsi.
 11 straipsnis
 Susitarimo nutraukimas
 1.Bet kuri Šalis gali bet kada diplomatiniais kanalais raštu pranešti kitai Šaliai apie savo sprendimą nutraukti šį Susitarimą. Susitarimas nutraukiamas po dviejų savaičių nuo tokio pranešimo, išskyrus atvejus, kai pranešimą pateikusi Šalis jame nurodo vėlesnę įsigaliojimo datą. Tokiu atveju ši data gali būti ne daugiau nei dviem mėnesiais vėlesnė už pranešimo datą.
 2.Krovininio kelių transporto paslaugų teikėjams, kurių transporto priemonės pasibaigus šio Susitarimo galiojimui yra kitos Šalies teritorijoje, leidžiama vykti tranzitu per tos Šalies teritoriją siekiant sugrįžti į Šalies, kurioje jie yra įsisteigę, teritoriją.
 3.Patikslinama, kad 1 dalyje nurodyta pranešimo data yra diena, kurią jį gauna kita Šalis.
 4.Dėl to, kad šis Susitarimas baigia galioti pagal 5 straipsnį arba yra nutraukiamas pagal šio straipsnio 1 dalį, negali būti apribotos (palyginti su padėtimi dieną prieš šio Susitarimo įsigaliojimą) Šalių viena kitai suteikiamos galimybės patekti į kelių transporto paslaugų rinką. Šiuo tikslu, jei Šalys nesudaro paskesnio susitarimo, nuo šio Susitarimo galiojimo pabaigos arba jo nutraukimo dienos vėl taikomos dieną prieš šio Susitarimo įsigaliojimą galiojusiuose dvišaliuose Europos Sąjungos valstybių narių ir Moldovos Respublikos susitarimuose nustatytos patekimo į rinką teisės.
 12 straipsnis
 Įsigaliojimas ir laikinas taikymas
 1.Šį Susitarimą Šalys ratifikuoja arba patvirtina pagal savo vidaus procedūras. Šis Susitarimas įsigalioja tą dieną, kurią Šalys viena kitai praneša, kad šiam tikslui reikalingos teisinės kiekvienos jų vidaus procedūros yra baigtos.
 2.Nepaisant 1 dalies, Sąjunga ir Moldovos Respublika susitaria laikinai taikyti šį Susitarimą nuo jo pasirašymo dienos.
 3.Taikant atitinkamas šio Susitarimo nuostatas, visos jose pateiktos nuorodos į šio Susitarimo įsigaliojimo datą laikomos nuorodomis į datą, nuo kurios šis Susitarimas laikinai taikomas pagal šio straipsnio 2 dalį.
 Sudaryta airių, anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis, ir tekstai kiekviena šių kalbų yra vienodai autentiški.
 TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį Susitarimą.
 Sudaryta Briuselyje (data).
 Europos Sąjungos vardu
 Moldovos Respublikos vardu
 (1)
 Kad nekiltų abejonių, pažymėtina, kad nei šis straipsnis, nei šis Susitarimas negali būti aiškinami taip, kad jais būtų suteikiamos teisės ar nustatomos pareigos, kuriomis galima tiesiogiai remtis Šalių vidaus teismuose.


text:
Konge i Danmark: Niels 1104-1134
 Se også 1129 (tal)
 Begivenheder
 21. august Yorimoto bliver shogun i Japan.
 kejser Toba af Japan begynder sit klosterstyre
 Knud Lavard bliver konge over obotritterne
 Magnus den Stærke bliver gift med prinsesse Rikissa af Polen
 Den senere Borgruinen Velburg nævnes første gang.
 Født
 Henrik Løve, fyrste i det Tysk-Romerske rige
 Knud 5. af Danmark
 Dødsfald
 Markgreve Leopold af Steiermark og efterfølges af Otakar III
 Eksterne henvisninger
 29
 Artikler om enkelte år


text:
 Avis juridique important
 |
 22000D1123(08)
 Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 83/1999 av den 25 juni 1999 om ändring av protokoll 37 och bilaga XI (Teletjänster) till EES-avtalet)
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 296 , 23/11/2000 s. 0041 - 0043
 Gemensamma EES-kommitténs beslutnr 83/1999av den 25 juni 1999om ändring av protokoll 37 och bilaga XI (Teletjänster) till EES-avtaletGEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR FATTAT DETTA BESLUTmed beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, justerat genom protokollet med justeringar av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat avtalet, särskilt artiklarna 98 och 101 i detta, ochav följande skäl:(1) Protokoll 37 till avtalet ändrades genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 74/1999 av den 28 maj 1999(1).(2) Bilaga XI till avtalet ändrades genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 37/1999 av den 30 mars 1999(2).(3) Bilaga XI till avtalet kan innehålla rättsakter som rör skydd av personer i samband med behandling av personuppgifter och av insynsskäl bör underavsnitten i bilagan ändras i enlighet därmed.(4) Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter(3) skall införlivas med avtalet. Kapitel IV i det direktivet bör anpassas såvitt avses avtalets syften.(5) För att avtalet skall fungera väl, särskilt vad gäller överföring av personuppgifter till tredje land, bör protokoll 37 till avtalet utsträckas till att omfatta den arbetsgrupp för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter som inrättades genom direktiv 95/46/EG och bilaga XI bör ändras såvitt avser förfarandena för medverkan i arbetsgruppen.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Följande punkt skall läggas till i protokoll 37 till avtalet efter punkt 12 (Kontaktkommittén för sändningsverksamhet för television): "13. Arbetsgrupp för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter (Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG)."Artikel 2Följande punkt skall införas i bilaga XI till avtalet efter punkt 5d (Europaparlamentets och rådets direktiv 97/67/EG): "Skydd av uppgifter5e. 395 L 0046: Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).Bestämmelserna i direktivet skall, såvitt avser detta avtals syften, tillämpas med följande anpassning:a) De avtalsslutande parterna skall, inom ramen för Gemensamma EES-kommittén, informera varandra i enlighet med artiklarna 25.3 och 26.3 första stycket.b) Om kommissionen, i enlighet med artiklarna 25.4, 25.6, 26.3 andra stycket eller 26.4, avser att vidta åtgärder i enlighet med artikel 31, skall EFTA-staterna informeras om detta på samma sätt som EU:s medlemsstater. Om kommissionen underrättar rådet om åtgärderna i enlighet med artikel 31, skall EFTA-staterna i god tid informeras om förfarandet. I likhet med EU:s medlemsstater skall EFTA-staterna underrättas om varje åtgärd som antas i enlighet med artikel 31. I avvaktan på Gemensamma EES-kommitténs beslut om införlivande av åtgärder av detta slag med avtalet skall EFTA-staterna fatta beslut och, innan de åtgärder som antas i enlighet med artikel 31 träder i kraft, informera kommissionen om huruvida de avser att tillämpa åtgärderna eller ej.Om en EFTA-stat inte har fattat ett sådant beslut skall de åtgärder som antas i enlighet med artikel 31 bli tillämpliga samtidigt som de blir tillämpliga i EU:s medlemsstater.Om en överenskommelse om införlivande av de åtgärder som antagits i enlighet med artikel 31 med EES-avtalet inte kan nås inom Gemensamma EES-kommittén inom tolv månader från den dag då åtgärderna träder i kraft får varje enskild EFTA-stat upphöra med tillämpningen av åtgärderna och skall, om så är fallet, utan dröjsmål informera kommissionen om det.Övriga avtalsslutande parter skall, med avvikelse från artikel 1.2 i direktivet, begränsa eller förbjuda det fria flödet av personuppgifter till varje EFTA-stat som inte tillämpar de åtgärder som antagits i enlighet med artikel 31 på samma sätt som överföring av uppgifter av detta slag till tredje land förhindras genom åtgärderna.c) Oberoende av förhandlingar som kommissionen kan ha inlett i enlighet med artikel 25.5 får en EFTA-stat inleda förhandlingar för egen del. Kommissionen och EFTA-staterna skall informera varandra och på begäran, inom ramen för Gemensamma EES-kommittén, hålla samråd beträffande sådana förhandlingar.Förfaranden för Liechtensteins, Islands och Norges medverkan enligt artikel 101 i avtalet:Var och en av EFTA-staterna får, i enlighet med artikel 29.2 andra stycket i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG, utse en företrädare för den eller de tillsynsmyndigheter som utsetts av varje EFTA-stat, vilken företrädare skall delta som observatör utan rösträtt vid sammanträden i arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter.Europeiska gemenskapens kommission skall i god tid underrätta deltagarna om tidpunkterna för arbetsgruppens sammanträden och överlämna relevant information till dem."Artikel 3Texterna till Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG på isländska och norska, som bifogas respektive språkversion av detta beslut, är giltiga.Artikel 4Detta beslut träder i kraft den 26 juni 1999 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till Gemensamma EES-kommittén.Artikel 5Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Utfärdat i Bryssel den 25 juni 1999.På Gemensamma EES-kommitténs vägnarF. BarbasoOrdförande(1) EGT L 284, 9.11.2000, s. 65.(2) EGT L 266, 19.10.2000.(3) EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.