text:
1 Hatály: 2016.I XII évi LXXVI. törvény a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól 1 Az Országgyűlés a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások működésének megkönnyítése, versenyképességük javítása, e célból a szolgáltatási tevékenység megkezdése és folytatása tekintetében az állami beavatkozásnak a feltétlenül védendő közérdek érvényesítése céljából valóban szükséges mértékre szorítása, egyben az e tevékenységek megfelelő ellenőrzésének biztosítása, továbbá az Európai Közösség belső piacán a letelepedés és szolgáltatásnyújtás szabadsága megfelelő érvényesítése érdekében a következő törvényt alkotja: I. Fejezet ALAPELVEK ÉS ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A törvény hatálya 1. (1) 2 A Magyarországon vagy más EGT-államban honos vállalkozás szolgáltatási tevékenységének megkezdésére és folytatására, valamint a belső piaci információs rendszerben való részvételre e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. (2) Nem kell alkalmazni e törvény rendelkezéseit a) a következő pénzügyi szolgáltatásokra: aa) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény szerinti pénzügyi szolgáltatás és kiegészítő pénzügyi szolgáltatás, ab) 3 a tőkepiacról szóló törvény szerinti központi értéktári tevékenység, központi szerződő fél tevékenysége, szabályozott piac működtetése, ac) a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló törvény szerinti befektetési szolgáltatási tevékenység és befektetési szolgáltatási tevékenységet kiegészítő szolgáltatás, ad) a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló törvény szerinti biztosítási tevékenység, valamint biztosításközvetítői és viszontbiztosítás-közvetítői tevékenység, ae) a viszontbiztosítókról szóló törvény szerinti viszontbiztosítási tevékenység, af) a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló törvény szerinti magánnyugdíjpénztári tevékenység, ag) 4 az önkéntes kölcsönös biztosító pénztárakról szóló törvény szerinti pénztári tevékenység, ah) 5 a foglalkoztatói nyugdíjról és intézményeiről szóló törvény szerinti foglalkoztatói nyugdíj 1 Kihirdetve: VII Megállapította: évi CL. törvény 1.. Hatályos: X. 22-től. 3 Megállapította: évi CXCIII. törvény 168. (1). Hatályos: I. 1-től. 4 Megállapította: évi CXCIII. törvény 168. (2). Hatályos: I. 1-től.
 2 szolgáltatási tevékenység, valamint ai) 6 a befektetési alapkezelőkről és a kollektív befektetési formákról szóló törvény szerinti befektetési alapkezelési tevékenység; b) a következő közlekedési szolgáltatásokra: ba) a vasúti közlekedésről szóló törvényben meghatározott vasúti közlekedési tevékenység, bb) a vízi közlekedésről szóló törvényben meghatározott gazdasági célú hajózási tevékenység, valamint kikötő üzemeltetése, bc) a légiközlekedésről szóló törvényben meghatározott gazdasági célú légiközlekedési tevékenység és - a légijármű, annak részei, berendezései és alkatrészei, valamint a légiközlekedéssel kapcsolatos eszköz karbantartása, javítása, a légijármű bérbeadása, valamint a légiközlekedési szakszemélyzet szakirányú földi képzése kivételével - légiközlekedéssel összefüggő tevékenység, valamint bd) a közúti járművel végzett személyszállítás, árufuvarozás, ideértve a közúti járműnek ilyen célból, járművezetővel együtt történő rendelkezésre bocsátását, valamint a bérvontatást és az autómentést; c) a munka törvénykönyvéről szóló törvényben meghatározott munkaerő-kölcsönzésre; d) 7 az egészségügyről szóló törvény szerinti da) a betegeknek nyújtott egészségügyi szolgáltatás részét képező azon egészségügyi tevékenységre, amely az egyén egészségének megőrzése, továbbá a megbetegedések megelőzése, korai felismerése, megállapítása, gyógykezelése, életveszély elhárítása, a megbetegedés következtében kialakult állapot javítása vagy a további állapotromlás megelőzése céljából a beteg vizsgálatára és kezelésére, gondozására, ápolására, egészségügyi rehabilitációjára, a fájdalom és a szenvedés csökkentésére, továbbá ezekkel összefüggésben a beteg vizsgálati anyagainak feldolgozására irányul, és amelynek végzéséhez törvény vagy annak felhatalmazása alapján kiadott rendelet szerint egészségügyi szakképesítés vagy ilyen szakképesítéssel rendelkező személy szakmai felügyelete szükséges, ideértve a gyógyszerekkel, a gyógyászati segédeszközökkel, a gyógyászati ellátásokkal kapcsolatos ilyen tevékenységet, valamint a mentést és a betegszállítást és db) az egészségügyi ágazati szakmai képzésekre; e) 8 a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló törvény szerinti médiaszolgáltatási tevékenységre, továbbá az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló törvény szerinti olyan információs társadalommal összefüggő szolgáltatásra, amely szerkesztett műsorkínálatból a felhasználó által megválasztott időpontban egyedileg lekérhető, álló- vagy mozgóképeket tartalmazó információk elektronikus hírközlő hálózat igénybevételével a közönséghez történő eljuttatásából áll, valamint a mozgóképről szóló törvényben meghatározott moziüzemeltetésre; f) a szerencsejáték szervezéséről szóló törvényben meghatározott szerencsejáték szervezésére irányuló tevékenységre; g) a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény szerinti szociális szolgáltatásokra, valamint a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény szerinti gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységekre, kivéve, ha azokat az e törvények szerinti nem állami fenntartó, nem az e törvények szerinti állami vagy egyházi 5 Megállapította: évi CXCIII. törvény 168. (2). Hatályos: I. 1-től. 6 Beiktatta: évi CXCIII. törvény 168. (2). Hatályos: I. 1-től. 7 Megállapította: évi CLXXIII. törvény Hatályos: I. 1-től. 8 Módosította: évi CLXXXV. törvény 227. (4).
 3 fenntartótól átvállalt feladatként látja el; h) a személy- és vagyonvédelmi tevékenység szabályairól szóló törvényben meghatározott személy- és vagyonvédelmi tevékenységekre; i) a közjegyzők és az önálló bírósági végrehajtók tevékenységére; j) az adó-, illeték-, vám-, járulék- és egyéb, az államháztartás valamely alrendszerét megillető, jogszabályban rögzített befizetési kötelezettségre és az ezen fizetési kötelezettségekkel összefüggő hatósági eljárásokra; k) a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, meghatározott termék forgalmazása körülményeinek feltételeire vonatkozó közösségi harmonizációs jogszabályok végrehajtását szolgáló, valamint a 764/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti műszaki szabálynak minősülő jogszabályi követelményekre, továbbá az e követelmények érvényesítését szolgáló hatósági eljárásokra. (3) Ha az adott szolgáltatási tevékenység szabályozott szakmának minősül, e törvény rendelkezéseit a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni. (4) Az elektronikus hírközlésről szóló törvény szerinti elektronikus hírközlési szolgáltatásokra, elektronikus hírközlő hálózatok üzemeltetésére és kapcsolódó eszközökre e törvény rendelkezéseit kizárólag az elektronikus hírközlésről szóló törvényben nem szabályozott kérdésekben kell alkalmazni. (5) Ha az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó kötelező jogi aktusa egy adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére vagy folytatására vonatkozó szabályt állapít meg, e törvény rendelkezései az ott szabályozott kérdésben nem alkalmazhatók. E törvény rendelkezéseitől az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó kötelező jogi aktusának, valamint az Európai Unió egyéb kötelező jogi aktusának végrehajtása céljából - az ahhoz szükséges mértékben és módon - törvény vagy kormányrendelet eltérhet. (6) E törvénynek a valamely EGT-államban honos szolgáltatóra vonatkozó rendelkezéseit - a II. és a IV. Fejezetben foglaltak kivételével, továbbá ha a vonatkozó nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik - annak az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes államnak az állampolgárára és az ilyen állam joga szerint létrejött, ott létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező jogi személyre vagy jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb jogalanyra is alkalmazni kell, ha az adott állam szolgáltatói az Európai Közösség és tagállamaival létrejött nemzetközi szerződés alapján a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadsága tekintetében az Európa Unió tagállamaiban honos szolgáltatókkal azonos jogállást élveznek. Fogalommeghatározások 2. E törvény alkalmazásában: a) 9 belső piaci információs rendszer: a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről és a 2008/49/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 1024/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: IMI rendelet) 5. cikk a) pontjában meghatározott elektronikus adatátviteli eszköz, b) EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam, c) EGT-államban honos vállalkozás: valamely EGT-állam állampolgára mint önálló vállalkozó, továbbá valamely EGT-állam joga szerint létrejött olyan jogi személy vagy jogi 9 Megállapította: évi CL. törvény 2.. Hatályos: X. 22-től.
 4 személyiséggel nem rendelkező egyéb jogalany, amelynek létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy üzletszerű gazdasági tevékenységének fő helye valamely EGT-államban van, d) engedélyezés: bármely olyan hatósági vagy bírósági eljárás, amelynek lefolytatása a szolgáltatási tevékenység megkezdésének, folytatásának vagy igénybevételének jogszabályban előírt feltétele, ha da) a tevékenység a hatóság vagy bíróság kérelemnek helyt adó határozatának végrehajthatóvá válásáig vagy db) ha jogszabály a tevékenység megkezdését, folytatását vagy igénybevételét ahhoz a feltételhez köti, hogy meghatározott határidőn belül a hatóság vagy bíróság nem hoz a kérelmet elutasító határozatot, a határidő lejárta előtt a hatóság vagy bíróság elutasító határozatának hiányában jogszerűen nem kezdhető meg és nem folytatható, vagy a szolgáltatás jogszerűen nem vehető igénybe, e) határon átnyúló szolgáltatásnyújtás: szolgáltatási tevékenység folytatása letelepedés nélkül, átmeneti vagy alkalmi jelleggel, f) közérdeken alapuló kényszerítő indok: az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződés (a továbbiakban: EK-szerződés) 46. cikkében meghatározott célok, valamint az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlatában az EK-szerződés 43., illetve 49. cikkének alkalmazásában ilyenként elismert egyéb közérdek, g) letelepedés: gazdasági tevékenység ténylegesen és tartós, huzamos jelleggel történő folytatása erre a célra szolgáló vagy rendszeresített létesítmény, telep, iroda, üzlet vagy egyéb hely, rögzített felszerelés vagy berendezés útján, h) magatartási kódex: a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló törvényben ekként meghatározott fogalom, i) más EGT-állam illetékes hatósága: az adott EGT-államban az adott állam joga szerint valamely szolgáltatási tevékenység megkezdésével vagy folytatásával összefüggésben jog vagy kötelezettség megállapítására, adat, tény vagy jogosultság igazolására, nyilvántartás vezetésére vagy a szolgáltatási tevékenység megkezdésére vagy folytatására előírt követelmények betartásának ellenőrzésére hatáskörrel rendelkező hatóság, egyéb szervezet, testület vagy személy, ideértve az ilyen hatáskörben eljáró bíróságot is, j) szabályozott szakma: a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvényben ekként meghatározott fogalom, k) szakmai biztosíték: olyan felelősségbiztosítás, egyéb garancia vagy biztosíték, amely valamely biztosítóval, hitelintézettel vagy egyéb szakmai biztosítást nyújtó szervezettel kötött szerződés vagy más jogviszony alapján a szolgáltatónak a szolgáltatási tevékenységével összefüggően a szolgáltatás igénybe vevőjének vagy adott esetben más személynek okozott károkért való felelősségéből eredő követelések fedezésére szolgál, l) szolgáltatási tevékenység: bármely önálló, üzletszerűen - rendszeresen, nyereség elérése érdekében, gazdasági kockázatvállalás mellett - végzett gazdasági tevékenység, kivéve a termelő tevékenységet és a közhatalom gyakorlását, m) szolgáltató: a szolgáltatási tevékenységet folytató vállalkozás, n) termék: minden birtokba vehető forgalomképes ingó dolog - ide nem értve a pénzt, az értékpapírt és a pénzügyi eszközt - és a dolog módjára hasznosítható természeti erő, o) termelő tevékenység: valamely termék - akár más termékek feldolgozása útján történő - előállítása, beleértve az előállított terméknek az előállító által történő, a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének 2. pontja szerinti forgalomba hozatalát is.
 5 A letelepedés szabadsága 3. Ha az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására való jogosultságot szabályozó külön törvény vagy eredeti jogalkotói hatáskörben kiadott kormányrendelet - közérdeken alapuló kényszerítő indok alapján - kifejezetten eltérően nem rendelkezik, a szolgáltató szolgáltatási tevékenységének letelepedés keretében történő megkezdéséhez, folytatásához és igénybevételéhez nincs szükség engedélyezésre vagy a szolgáltatási tevékenység megkezdésének a bejelentésére. 4. (1) 10 A valamely más EGT-államban honos szolgáltató letelepedés keretében a Magyarországon honos szolgáltatókkal azonos feltételek szerint kezdheti meg és folytathatja szolgáltatási tevékenységét, és vele szemben a Magyarországon honos szolgáltatókkal azonos követelményeket kell alkalmazni. (2) A valamely más EGT-államban honos szolgáltatónak a szolgáltatási tevékenység letelepedés keretében történő megkezdésére és folytatására való jogosultsága nem korlátozható az alapján, hogy a) 11 nem magyar állampolgár, vagy - szervezet esetén - székhelye nem Magyarország területén van, b) 12 tagjainak (részvényeseinek), alkalmazottainak, vezető tisztségviselőinek vagy felügyelőbizottsági tagjainak bármelyike nem magyar állampolgár vagy lakóhelye nem Magyarország területén van, c) 13 üzletszerű gazdasági tevékenységének fő helye nem Magyarország területén van, d) a letelepedés mely formáját választotta, e) a szolgáltatási tevékenységet letelepedés keretében egyidejűleg más EGT-államban is folytatja, vagy hogy e célból egyidejűleg más EGT-állam nyilvántartásában is be van jegyezve, vagy más EGT-állam szakmai szervezetének is tagja, vagy f) 14 folytatott-e vagy mennyi ideig folytatott korábban Magyarország területén szolgáltatási tevékenységet, vagy e célból szerepelt-e vagy mennyi ideig szerepelt korábban valamely nyilvántartásban. 5. Ha jogszabály külföldi szolgáltatóra vonatkozóan valamely, a szolgáltatási tevékenység megkezdésével vagy folytatásával összefüggő követelmény tekintetében a szolgáltató honossága szerinti állammal való viszonosság feltételét írja elő, a valamely EGT-államban honos szolgáltató vonatkozásában a viszonossági feltétel nem alkalmazható. Tevékenységi kör megválasztásának szabadsága 6. Ha az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására vonatkozó törvény vagy eredeti jogalkotói hatáskörben kiadott kormányrendelet a) valamely szabályozott szakma gyakorlása tekintetében az adott szakma függetlenségének, méltóságának, tiszteletének, a szakmai titoktartás védelmének, valamint a szolgáltatás igénybe vevőivel és a szakmát gyakorló más személyekkel szemben tanúsított magatartás tisztességességének biztosítására vonatkozó szabályok érvényesülése céljából vagy 10 Módosította: évi CCI. törvény 341. b). 11 Módosította: évi CCI. törvény 341. c)
 6 b) valamely jogszabályban előírt tanúsítási, akkreditációs, műszaki ellenőrzési, vizsgálati vagy tesztelési tevékenységet végző szolgáltatók tekintetében a tevékenység függetlenségének és pártatlanságának biztosítása céljából eltérően nem rendelkezik, a szolgáltató szabadon választhatja meg az általa vagy más szolgáltatókkal közösen vagy azokkal kötött partnerségi megállapodás keretében folytatni kívánt szolgáltatási tevékenységek körét. Határon átnyúló szolgáltatásnyújtás szabadsága 7. (1) 15 A valamely más EGT-államban letelepedett, ott jogszerűen szolgáltatási tevékenységet folytató szolgáltatónak (a továbbiakban: a szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató) Magyarország területén való, határon átnyúló szolgáltatásnyújtásához - ha az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására való jogosultságot szabályozó külön törvény vagy eredeti jogalkotói hatáskörben kiadott kormányrendelet a közrend védelme, a közbiztonság, a nemzetbiztonsági és honvédelmi érdekek védelme érdekében, továbbá közegészségügyi vagy környezetvédelmi követelmények érvényesítése céljából a határon átnyúló szolgáltatásnyújtásra vonatkozóan kifejezetten eltérően nem rendelkezik - nincs szükség engedélyezésre, a szolgáltatási tevékenység megkezdésének a bejelentésére vagy bármilyen tanúsítvány, hatósági bizonyítvány vagy igazolvány meglétére. (2) 16 A szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltatónak Magyarország területén való, határon átnyúló szolgáltatásnyújtása - a (3) bekezdésben meghatározott rendelkezések, valamint a 10. -ban meghatározott esetek kivételével - nem korlátozható, és vele szemben a szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására vonatkozó, jogszabályban előírt és egyéb, jogszabály alapján kötelező követelmények nem alkalmazhatók. (3) A szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltatónak Magyarország területén való, határon átnyúló szolgáltatásnyújtására alkalmazni kell 17 a) a külön törvényben vagy kormányrendeletben a közrend védelme, a közbiztonság, a nemzetbiztonsági és honvédelmi érdekek védelme érdekében, továbbá közegészségügyi vagy környezetvédelmi okokból előírt követelményeket, b) a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvénynek a határon átnyúló szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó rendelkezéseiben meghatározott követelményeket, valamint jogszabályban meghatározott egyéb olyan követelményeket, amelyek egy tevékenység folytatását kizárólag egy meghatározott szabályozott szakma gyakorlóinak engedik meg, c) a személyes adatok védelmére és a közérdekű adatok nyilvánosságára vonatkozó jogszabályi követelményeket, d) a polgári, családi jogi és munkajogi jogviszonyokban a szerződések létrejöttére, érvényességére és joghatásaira, valamint a szerződéses és szerződésen kívül okozott kárért való felelősségre, a joghatóságra és az alkalmazandó jogra vonatkozó rendelkezéseket, e) a bíróság előtti eljárásban a felek képviseletére való jogosultságra, valamint a kötelező jogi képviseletre vagy közjegyző kötelező igénybevételére vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket, f) a szellemi alkotásokhoz fűződő jogok létrejöttére, fennállására és érvényesítésére vonatkozó rendelkezéseket, g) a külföldiek beutazására és magyarországi tartózkodására vonatkozó követelményeket,
 7 h) 18 a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek szerinti követelményeket, i) 19 a munkavállalónak külföldi munkáltató által Magyarország területén kiküldetés, kirendelés vagy munkaerő-kölcsönzés keretében történő foglalkoztatása esetén a munka törvénykönyvéről szóló törvény szerint alkalmazandó szabályokat, valamint j) a külföldi tulajdonú gépjárművek belföldi közúti forgalomban való részvételével összefüggő jogszabályi rendelkezéseket. Szolgáltatás igénybevételének szabadsága 8. (1) 20 A szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató szolgáltatásai szabadon, az adott esetben Magyarország területén letelepedett szolgáltatók szolgáltatásainak igénybevételére előírtakkal azonos feltételek szerint vehetők igénybe. (2) 21 Ha jogszabály valamely meghatározott szolgáltatás igénybevételéhez az igénybe vevőnek bármilyen támogatást biztosít, a támogatásra való jogosultság tekintetében a szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató szolgáltatásainak igénybevétele az igénybevevő számára nem lehet hátrányosabb, mint Magyarország területén letelepedett szolgáltató szolgáltatásának igénybevétele. 9. A 7. és 8. -ban foglalt rendelkezéseket nem kell alkalmazni a) a külön törvény alapján szolgáltatásnyújtási kötelezettség hatálya alá tartozó szolgáltató által e kötelezettség alapján nyújtott, a lakosság alapvető szükségleteinek ellátására irányuló szolgáltatásokra és az ezek fenntartására előírt követelményekre, b) az ügyvédekről szóló törvény szerinti európai közösségi jogász bírósági vagy hatósági eljárás során ellátott képviseleti tevékenységére, c) a Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról, a könyvvizsgálói tevékenységről, valamint a könyvvizsgálói közfelügyeletről szóló törvény szerinti jogszabályi kötelezettségen alapuló könyvvizsgálói tevékenységre. A határon átnyúló szolgáltatásnyújtás eseti korlátozása 10. (1) 22 Ha a szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében Magyarország területén folytatott szolgáltatási tevékenysége során a) megsérti az adott szolgáltatási tevékenységre vonatkozó, jogszabályban előírt vagy egyéb, jogszabály alapján kötelező követelményeket, és ez a szolgáltatás igénybe vevőjének vagy más személyeknek az életét, testi épségét vagy vagyonát sérti vagy veszélyezteti, vagy b) a szolgáltatási tevékenység folytatása körülményeinek rendkívülisége folytán a szolgáltatás igénybe vevője vagy más személy életének, testi épségének vagy vagyonának sérelme intézkedés hiányában másként nem lenne elhárítható, és jogszabály ilyen intézkedésre lehetőséget ad, a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság vagy a bíróság a szolgáltató szolgáltatási tevékenységét - a 46. -ban meghatározott eljárásban - korlátozhatja, és a szolgáltatóval szemben megteheti a szükséges intézkedéseket. 18 Módosította: évi XCII. törvény
 8 (2) Az (1) bekezdés szerinti intézkedés akkor alkalmazható, ha a) az intézkedés alapjául szolgáló jogszabályi rendelkezés nem valamely, a szolgáltatás biztonságosságával összefüggő általános hatályú, kötelező európai uniós jogi aktus végrehajtását szolgálja, b) az intézkedés a szolgáltatás biztonságossága tekintetében magasabb szintű védelmet valósítana meg, mint amilyet a szolgáltató letelepedésének helye szerinti EGT-állam joga alapján az annak illetékes hatóságai által adott esetben megtehető intézkedés jelentene, c) az intézkedés az elérni kívánt céllal arányos, és d) a szolgáltató letelepedése szerinti EGT-állam illetékes hatósága nem tette meg a szükséges intézkedéseket vagy azok a sérelem, illetve a veszély elhárításához elégtelenek. 11. (1) A szolgáltatási tevékenység keretében nyújtott szolgáltatások igénybevétele tekintetében tilos bármilyen, az igénybe vevő állampolgársága, lakóhelye vagy székhelye szerinti megkülönböztetés, ide nem értve a szolgáltatás jellegével és az igénybevétel körülményeivel közvetlenül összefüggő, tárgyilagos mérlegelés szerint ésszerűen indokolt eltérő feltételeket. (2) Semmis a szolgáltató által alkalmazott, a szolgáltatás igénybevételére vonatkozó olyan általános szerződési feltétel, amely az (1) bekezdés szerinti megkülönböztetést valósít meg. II. Fejezet A SZOLGÁLTATÁSI TEVÉKENYSÉG MEGKEZDÉSÉVEL ÉS FOLYTATÁSÁVAL ÖSSZEFÜGGŐ ELJÁRÁSOK A szolgáltatási tevékenység megkezdésével és folytatásával összefüggő eljárásokban alkalmazandó szabályok 12. (1) A szolgáltatási tevékenység megkezdéséhez vagy folytatásához előírt, a szolgáltatók nyilvántartására, továbbá a szolgáltatási tevékenység folytatásának ellenőrzésére és a jogsértő szolgáltatási tevékenység esetén a jogkövetkezmények megállapítására irányuló közigazgatási hatósági és bírósági eljárásra irányadó szabályokat az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. (2) Ha jogszabály előírja, hogy a tevékenység folytatására irányuló szándékát a szolgáltató köteles az ott meghatározott, a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságnak bejelenteni (a továbbiakban: bejelentés), a bejelentésre az e fejezetben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. Értesítés az engedélyezési eljárás megindításáról 13. (1) A szolgáltatási tevékenység megkezdéséhez vagy folytatásához szükséges engedélyezési eljárás megindításáról az eljárás megindítására irányuló kérelmet benyújtó ügyfelet értesíteni kell. (2) Az (1) bekezdés szerinti értesítésnek tartalmaznia kell az adott ügyfajtára irányadó jogorvoslati lehetőségekre vonatkozó rövid tájékoztatást is, továbbá - ha alkalmazásának feltételei fennállnak - arra vonatkozó tájékoztatást, hogy ha az eljárásban ellenérdekű ügyfél nem vesz részt és a hatóság az előírt határidőben nem hoz döntést, másik hatóság vagy szakhatóság az eljárásra nem jelölhető ki, és az ügyfelet megilleti a kérelmezett tevékenység folytatásának joga.
 9 (3) 23 (4) 24 Az ügyfelet az azt megalapozó ok felmerülésétől számított öt napon belül értesíteni kell az ügyintézési határidőbe nem számító időtartamról. A hatóság hallgatása az engedélyezési eljárásban 14. Ha a szolgáltatási tevékenység megkezdéséhez vagy folytatásához szükséges engedélyezési eljárásban az elsőfokú eljárásban ellenérdekű ügyfél nem vett részt, és a szakhatóság a rá irányadó ügyintézési határidőn belül nem adott ki állásfoglalást, vagy az eljáró hatóság a rá irányadó ügyintézési határidőn belül nem hozott határozatot, az adott szolgáltatási tevékenységet szabályozó külön törvény vagy eredeti jogalkotói hatáskörben kiadott kormányrendelet valamely közérdeken alapuló kényszerítő indok érvényesítésére irányuló kifejezett eltérő rendelkezése hiányában a) - a szakhatóság mulasztása esetén - másik szakhatóság az eljárásra nem jelölhető ki, és a szakhatóság hozzájárulását megadottnak kell tekinteni, és b) - az eljáró hatóság mulasztása esetén - másik hatóság az eljárásra nem jelölhető ki, és az ügyfelet megilleti a kérelmezett tevékenység megkezdésének és folytatásának joga. Kétszeres vizsgálat tilalma az engedélyezés során 15. (1) Ha a valamely más EGT-államban letelepedett szolgáltatónak a letelepedésének helye szerinti EGT-államban a szolgáltatási tevékenység megkezdéséhez vagy folytatásához meg kellett felelnie az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére vagy folytatására vonatkozóan jogszabályban előírt valamely követelménnyel megegyező vagy célját tekintve egyenértékű követelménynek, az adott szolgáltatási tevékenység megkezdéséhez vagy folytatásához szükséges engedélyezési eljárásban az érintett követelmény teljesítését vélelmezni kell. (2) Ha a hatóságnak nincs hivatalos tudomása az (1) bekezdés szerinti más EGT-állam joga szerinti követelmény tartalmáról, és az érintett szolgáltató a követelmények tartalmát és azok teljesítését nem igazolja, megkeresi az érintett EGT-állam illetékes hatóságát vagy, ha az célszerűbb, a 32. szerinti központi kapcsolattartót, hogy szolgáltasson adatot az adott EGT-államban alkalmazandó követelményekről és azok ellenőrzéséről. Más EGT-állam illetékes hatóságai által kiállított iratok elismerése 16. (1) A szolgáltatási tevékenység megkezdésére vagy folytatására vonatkozó, jogszabályban meghatározott követelmény igazolásául el kell fogadni a valamely más EGT-állam illetékes hatósága által az érintett követelmény igazolására vagy azzal egyenértékű célból kiállított iratot, valamint a valamely más EGT-állam illetékes hatósága által kiállított bármely olyan egyéb iratot, amelyből az érintett követelménynek való megfelelés egyértelműen megállapítható. (2) Az (1) bekezdés szerinti esetben - ha az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére vagy folytatására való jogosultságot szabályozó törvény vagy eredeti jogalkotói hatáskörben kiadott kormányrendelet közérdeken alapuló kényszerítő indok alapján eltérően nem rendelkezik - az ügyféltől nem követelhető, hogy az iratot eredeti, hiteles vagy hitelesített másolatban vagy az 23 Hatályon kívül helyezte: évi CLXXXVI. törvény Hatálytalan: I. 1-től. 24 Módosította: évi CLII. törvény 2. (88).
 10 illetékes magyar külképviseleti hatóság által felülhitelesített formában szolgáltassa, továbbá nem követelhető meg az ügyféltől az irat hiteles magyar fordítása. (3) Ha az érintett követelmény igazolása céljából szolgáltatott, más EGT-állam hatósága által kiállított irat hitelessége tekintetében az eljáró hatóságnak megalapozott kétsége támad, a hitelesség igazolása érdekében az adatok közlésével megkeresi az érintett EGT-állam hatáskörrel rendelkező hatóságát. (4) E nem alkalmazható a) a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvény alapján a valamely szabályozott szakma gyakorlására való jogosultság igazolásával összefüggésben előírt iratokra, ideértve a határon átnyúló szolgáltatást nyújtó bejelentését és az ahhoz csatolandó iratokat is, b) a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló törvény szerinti eljárásokra, c) 25 a közbeszerzésekről szóló törvény alkalmazásában az ajánlattevővel, az alvállalkozóval vagy a kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezettel szembeni kizáró okok hiányának, valamint a minőségbiztosítási szabványoknak és a környezetvédelmi vezetési rendszereknek való megfelelés igazolására, d) az ügyvédekről szóló törvény szerinti európai közösségi jogásznak a saját tagállamában az ügyvédi tevékenység folytatására való jogosultsága igazolására. Szakmai biztosítékok kölcsönös elismerése 17. (1) 26 Ha valamely szolgáltató már rendelkezik Magyarország területén vagy valamely más EGT-államban letelepedett hitelintézetnél, biztosítótársaságnál vagy egyéb szakmai biztosítást nyújtó szervezetnél a fedezett kockázatok, a kockázatok fedezésére meghatározott összeg vagy annak felső határa és a kockázatviselés esetleges korlátai alapján a célja és tartalma tekintetében az adott szolgáltatási tevékenységet szabályozó jogszabályban a szolgáltatási tevékenység megkezdésének vagy folytatásának feltételeként előírt szakmai biztosítékkal megegyező vagy egyenértékű szakmai biztosítékkal, az ilyen szakmai biztosítékot el kell fogadni, további szakmai biztosíték csak a (2) bekezdés szerinti esetben követelhető. (2) Ha a szolgáltató rendelkezésére álló szakmai biztosíték egyenértékűsége csak részleges, a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság előírhatja kiegészítő szakmai biztosíték biztosítását. (3) A valamely EGT-államban letelepedett, ott jogszerűen működő hitelintézetnek vagy biztosítótársaságnak a szakmai biztosíték meglétére vonatkozó igazolását elégséges bizonyítékként kell elfogadni. Gazdasági indokoltság vizsgálatának tilalma az engedélyezés során 18. A szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására való jogosultsággal összefüggő engedélyezési eljárás során a szolgáltatási tevékenység megkezdésének vagy folytatásának gazdasági indokoltsága, az esetleges piaci igények vagy a tevékenység bármilyen egyéb lehetséges vagy tényleges gazdasági hatásai nem vizsgálhatók, és erre vonatkozó adatok igazolása az ügyféltől nem kérhető. Versenytársak kizárása az ügyintézésből 25 Megállapította: évi CCXXVI. törvény 8. (1). Hatályos: XII. 24-től. 26
 11 19. (1) A szolgáltatási tevékenység megkezdésével vagy folytatásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyben az ügy tárgyilagos megítélése nem várható el attól, aki a) az ügyfél által folytatott vagy folytatni kívánt szolgáltatási tevékenységgel megegyező vagy azzal az igénybe vevők szempontjából - a szolgáltatási tevékenység folytatásának földrajzi kiterjedtségét és az adott szolgáltatás jellegét és a szolgáltatás által kielégített szükségleteket figyelembe véve - ésszerűen helyettesíthető szolgáltatási tevékenységet folytat, továbbá aki ilyen szolgáltató tulajdonosa, tisztségviselője, munkavállalója, vagy vele egyéb munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll, vagy b) az a) pontban meghatározott személy hozzátartozója. (2) Ha az érintett személy az adott szolgáltatási tevékenység folytatóiból álló olyan szervezet vagy köztestület tagja, amelyet külön törvény vagy kormányrendelet jogosít fel közigazgatási hatósági jogkör gyakorlására, e szervezet vagy köztestület hatósági eljárásában az (1) bekezdés szerinti kizárási ok nem alkalmazható. A Magyarországon letelepedett, más EGT-államban határon átnyúló szolgáltatásnyújtást folytató szolgáltató ellenőrzése A Magyarország területén letelepedett szolgáltató szolgáltatási tevékenységének ellenőrzése során a szolgáltató valamely más EGT-állam területén folytatott szolgáltatási tevékenységét és a szolgáltatási tevékenységének valamely másik EGT-államban adott esetben bekövetkező hátrányos következményét is figyelembe kell venni, ha a szolgáltatóra alkalmazandó jogszabályi rendelkezések és hatósági döntések megsértése a szolgáltató ilyen tevékenységére hatással lehet vagy az ilyen következményekkel összefügghet. Bejelentés 21. A bejelentésre az e törvényben foglalt eltérésekkel megfelelően alkalmazni kell a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvénynek a nyelvhasználatra és a tolmács igénybevételére, az adatkezelésre, a joghatóságra, hatáskörre és illetékességre, a kapcsolattartás általános szabályaira, valamint az elektronikus kapcsolattartásra és az elektronikus tájékoztatásra, a képviseletre, az iratra, a határidő számítására, a kérelemre, a közreműködő hatóságra, az igazolási kérelemre, továbbá a költségmentességre vonatkozó rendelkezéseit azzal, hogy ahol a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény ügyfelet említ, azon a bejelentést tevőt kell érteni. 22. (1) A bejelentés tartalmazza a) a szolgáltató nevét, b) a szolgáltató lakcímét, szervezet esetén székhelyét, c) a folytatni kívánt szolgáltatási tevékenység megjelölését, d) az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására való jogosultságot szabályozó külön jogszabályban meghatározott adatokat. (2) Ha jogszabály az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére vagy folytatására való jogosultság feltételeként szakmai biztosíték meglétét írja elő, a bejelentés tartalmazza a szolgáltató nyilatkozatát arról, hogy rendelkezik-e megfelelő szakmai biztosítékkal, valamint a szakmai biztosítékot nyújtó szervezet nevéről és a szakmai biztosítékot megalapozó szerződés 27 Módosította: évi CCI. törvény 341. a). 28 Módosította: évi CCI. törvény 341. e).
 12 azonosításhoz szükséges adatokról, a szakmai biztosítékkal fedezett kockázatokról, a szakmai biztosíték területi hatályáról és a szakmai biztosíték összegéről vagy az abban foglalt garancia felső határáról. (3) 29 A szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltatónak a Magyarország területén határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében folytatni kívánt tevékenységére vonatkozó bejelentés az (1) bekezdésben meghatározottakon túl tartalmazza a) a szolgáltató állampolgárságát, más EGT-államban honos, ott nyilvántartásba vett jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetén a honossága szerinti EGT-állam nyilvántartásának megnevezését és a szolgáltató nyilvántartási számát, b) a szolgáltató letelepedésének helye szerinti EGT-állam megjelölését, c) a szolgáltató nyilatkozatát, hogy a tevékenységet határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében kívánja folytatni, valamint d) az engedélyező vagy nyilvántartást vezető hatóság megnevezését és a szolgáltató engedélyének számát vagy nyilvántartási számát, ha a szolgáltató szolgáltatási tevékenysége a szolgáltató letelepedésének helye szerinti EGT-államban engedélyhez vagy nyilvántartásba vételhez kötött. (4) A határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében folytatni kívánt tevékenységére vonatkozó bejelentés - ha a szolgáltató a bejelentésben ennél rövidebb időt nem határoz meg - a megtételétől számított öt naptári évre szól. 23. (1) 30 A szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság a bejelentés megérkezését követően haladéktalanul ellenőrzi, hogy a bejelentés megfelel-e a 22. -ban meghatározott követelményeknek, és legkésőbb a bejelentés megérkezésétől számított nyolc napon belül, a) ha a bejelentés megfelel a 22. -ban meghatározott követelményeknek, és az eljárási illetéket vagy igazgatási szolgáltatási díjat megfizették, a bejelentést tevőt erről a tényről igazolás megküldésével értesíti; b) ha a bejelentés nem felel meg a 22. -ban meghatározott követelményeknek, vagy a bejelentésre előírt eljárási illetéket vagy igazgatási szolgáltatási díjat nem fizették meg, és a szolgáltató nem részesült költségmentességben, a bejelentés hiányainak megjelölése mellett figyelmezteti a szolgáltatót a tevékenység bejelentés nélküli folytatásának jogkövetkezményeire. (2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti igazolás tartalmazza a) az eljáró hatóság megnevezését, a bejelentés iktatási számát és ügyintézőjének nevét, b) a szolgáltató nevét, valamint lakcímét, szervezet esetén székhelyét, c) a bejelentett szolgáltatási tevékenység megjelölését, d) a bejelentés előterjesztésének napját, valamint e) azt, hogy a bejelentés határozatlan időre szól, vagy - a 22. (4) bekezdése szerinti esetben - azt az időtartamot, amelyre a bejelentés szól. 24. (1) A szolgáltató a bejelentést követően a bejelentésben foglalt adatokban bekövetkezett változást haladéktalanul köteles bejelenteni a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságnak. (2) A szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság az adatváltozást a 27. -ban meghatározott szabályok szerint bejegyzi az ott meghatározott nyilvántartásba. (3) A szolgáltatási tevékenység megszüntetését a szolgáltató köteles a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságnak a megszűnést követően haladéktalanul bejelenteni. (4) Ha a szolgáltató a korábban folytatott szolgáltatási tevékenysége mellett vagy annak egyidejű megszüntetésével másik bejelentésköteles szolgáltatási tevékenységet kíván folytatni, az 29 Módosította: évi CCI. törvény 341. e). 30 Módosította: évi CLII. törvény 2. (88).
 13 új tevékenység tekintetében az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására való jogosultságot szabályozó jogszabályban foglaltakat kell alkalmazni azzal, hogy a korábbi tevékenység megszüntetése esetén a (3) bekezdést is megfelelően alkalmazni kell. (5) Az adatváltozásnak és a tevékenység megszüntetésének az e szerinti bejelentésére a szolgáltatási tevékenység bejelentésére vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni. Bejelentéshez kötött tevékenység folytatásának ellenőrzése 25. (1) A szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság ellenőrzi a bejelentési kötelezettség teljesítését. (2) Ha a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság ellenőrzése során megállapítja, hogy a szolgáltató a bejelentésköteles tevékenységet bejelentés nélkül ténylegesen folytatja, ideértve azt az esetet is, ha a szolgáltató a bejelentés előírt adataiban bekövetkezett változás bejelentését elmulasztotta, bírságot szab ki, és a) ha a szolgáltató egyébként megfelel az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására való jogosultságra vonatkozó jogszabályi előírásoknak, hivatalból a 27. szerinti nyilvántartásba veszi, vagy az adatváltozást a nyilvántartásba bejegyzi; vagy b) ha a szolgáltató nem felel meg az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására való jogosultságra vonatkozó jogszabályi előírásoknak, az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására való jogosultság megfelelő igazolásáig határozatban megtiltja az adott szolgáltatási tevékenység folytatását. Engedélyezéshez kötött tevékenységet folytató szolgáltatók nyilvántartása 26. (1) A szolgáltatási tevékenység megkezdéséhez vagy folytatásához szükséges engedélyezési eljárásban a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság az engedély megadásával egyidejűleg - vagy a 14. b) pontja szerinti esetben a határidő lejártakor - hivatalból nyilvántartásba veszi a szolgáltatót. (2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza a) a szolgáltató nevét, b) a szolgáltató lakcímét, szervezet esetén székhelyét, c) az engedélyezett szolgáltatási tevékenység megjelölését, d) az engedély számát és a tevékenység megkezdésének vagy folytatásának az engedélyben foglalt területi és időbeli korlátait, valamint e) az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására való jogosultságot szabályozó külön jogszabályban meghatározott adatokat. (2a) 31 Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás a (2) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott adatok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül. (3) A szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság az adott szolgáltatási tevékenység tekintetében törli a nyilvántartásból azt a szolgáltatót, aki a tevékenység végzésére a továbbiakban nem jogosult. Bejelentéshez kötött tevékenységet folytató szolgáltatók nyilvántartása 31 Beiktatta: évi LXXXIV. törvény 74. (1). Hatályos: VII. 1-től.
 14 27. (1) 32 A bejelentéssel összefüggő eljárásban a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság a szolgáltatót a 23. (1) bekezdés a) pontja szerinti bejelentés megérkezését követő naptól számított tizenöt napon belül hivatalból nyilvántartásba veszi, kivéve, ha a bejelentés alapján folytatott ellenőrzési eljárás keretében megállapította, hogy a szolgáltató nem felel meg az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására való jogosultságot szabályozó jogszabályban foglalt előírásoknak. (2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza a) a 22. (1) bekezdés a)-c) pontjában és (2) bekezdésében meghatározott adatokat, b) határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében folytatni kívánt tevékenységre vonatkozó bejelentés esetén a 22. (3) bekezdésében foglalt adatokat és azt az időtartamot, amelyre a bejelentés szól, továbbá c) az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására való jogosultságot szabályozó külön jogszabályban meghatározott egyéb adatokat. (3) 33 Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás a (2) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott adatok tekintetében - a természetes személyazonosító, valamint a lakcím-azonosító adatok kivételével - közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül. 28. A szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság törli a 27. szerinti nyilvántartásból a szolgáltatót, ha a) az adott szolgáltatási tevékenységre vonatkozó jogszabályi előírások megsértése miatt az adott szolgáltatásnyújtás megkezdésére és folytatására való jogosultságot szabályozó jogszabályban meghatározottak szerint jogerősen megtiltották számára az adott szolgáltatási tevékenység folytatását, vagy b) a szolgáltató a szolgáltatási tevékenység megszüntetését bejelentette, vagy c) a bejelentés lejárt. Szolgáltatók nyilvántartására vonatkozó közös szabályok 29. (1) A szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság nyilvántartást vezet azon szolgáltatókról, amelyek tekintetében a szolgáltatási tevékenység folytatását jogerősen megtiltotta. (2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza a) a szolgáltató nevét, b) a szolgáltató lakcímét, szervezet esetén székhelyét, c) annak a szolgáltatási tevékenységnek a megjelölését, amelynek folytatására a szolgáltató nem jogosult, d) a tilalom időbeli és területi hatályát, valamint e) az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására való jogosultságot szabályozó külön jogszabályban meghatározott adatokat. (3) 34 Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás a (2) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott adatok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül. 30. (1) A 26., a 27., valamint a 29. szerinti nyilvántartás a szolgáltatási tevékenység folytatásának hatósági ellenőrzését és a szolgáltatás igénybe vevőinek tájékoztatását szolgálja. (2) A szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság a szolgáltatókról általa vezetett nyilvántartás alapján a Kormány rendeletében meghatározottak szerint az interneten, bárki számára ingyenesen 32 Módosította: évi CLII. törvény 2. (88). 33 Beiktatta: évi LXXXIV. törvény 74. (2). Hatályos: VII. 1-től. 34 Beiktatta: évi LXXXIV. törvény 74. (3). Hatályos: VII. 1-től.
 15 és korlátozásmentesen hozzáférhető módon, naprakészen közzéteszi a 26. (2) bekezdés a)-c) pontjában, a 27. (2) bekezdésében, valamint a 29. a)-d) pontjában meghatározott adatokat. Ezek az adatok közérdekből nyilvánosak. (3) 35 A 26., a 27., valamint a 29. szerinti nyilvántartásban kezelt adatok a Központi Statisztikai Hivatal részére statisztikai célra egyedi azonosításra alkalmas módon térítésmentesen átadhatók és felhasználhatók. Integrált ügyintézési és tájékoztatási pont 31. (1) 36 A Kormány által rendeletben kijelölt szerv integrált ügyintézési és tájékoztatási pontot működtet, amely elektronikus úton elérhető, átlátható, az egyes szolgáltatási tevékenységek szerint egységes szempontok alapján rendszerezett módon, a) korlátozásmentesen és ingyenesen hozzáférhetően tájékoztatást nyújt aa) a szolgáltatók részére az egyes szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására vonatkozó követelményekről, a szolgáltatási tevékenység megkezdésével és folytatásával összefüggésben lefolytatandó eljárásokról és az ilyen eljárásokra hatáskörrel rendelkező hatóságokról, valamint a szolgáltatók számára a szolgáltatási tevékenység megkezdésével vagy folytatásával összefüggő ügyekben gyakorlati segítség nyújtásával foglalkozó szervezetekről és azok elérhetőségéről, ab) a szolgáltatást igénybe vevők részére az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására alkalmazandó követelményekről, valamint az igénybe vevők, így különösen a fogyasztók számára a szolgáltatási tevékenységgel összefüggő ügyekben gyakorlati segítség nyújtásával foglalkozó szervezetekről és azok elérhetőségéről, ac) a szolgáltatók és az igénybe vevők részére a szolgáltatási tevékenység megkezdésével vagy folytatásával összefüggő jogsérelem esetén általában igénybe vehető jogorvoslati lehetőségekről, valamint a szolgáltatási tevékenységgel összefüggésben felmerülő jogviták tekintetében általában rendelkezésre álló egyéb vitarendezési módokról; továbbá b) biztosítja, hogy a szolgáltató az adott szolgáltatási tevékenységének megkezdésével és folytatásával összefüggésben ba) lefolytatandó eljárásokhoz - ideértve cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló törvény szerinti cégbejegyzési és változásbejegyzési eljárást, valamint az egyéni vállalkozás létesítéséhez szükséges eljárást is - szükséges valamennyi eljárási cselekményt, valamint bb) jogszabályban vagy az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó kötelező jogi aktusában előírt valamennyi adatszolgáltatást egységes felületen, a szükséges eljárások lehető legrövidebb időn belül való befejezéséhez leginkább igazodó - a lehető legegyszerűbb és legkevesebb lépéssel járó - módon megtehesse, kivéve ha az adott kapcsolattartás tekintetében az elektronikus úton való kapcsolattartás nem értelmezhető; c) biztosítja a szolgáltatási tevékenységgel összefüggő hatósági nyilvántartások nyilvános adataihoz való hozzáférést, valamint tájékoztatást nyújt az ilyen nyilvántartásokból való adatigénylés feltételeiről. (2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti tájékoztatás keretében az integrált ügyintézési és tájékoztatási pont általános tájékoztatást nyújt az igénybe vevők számára 35 Beiktatta: évi CCXXVI. törvény 8. (2). Hatályos: XII. 24-től. 36 Módosította: évi CLXXIV. törvény 66..
 16 a) az egyes szolgáltatási tevékenységek megkezdésére és folytatására vonatkozóan az egyes más EGT-államokban alkalmazandó követelményekről, így különösen a vonatkozó fogyasztóvédelmi rendelkezésekről, b) a szolgáltató és a szolgáltatás igénybe vevője között felmerülő vita esetén az egyes más EGT-államok joga szerint igénybe vehető vitarendezési módokról és jogorvoslati lehetőségekről, valamint c) az egyes más EGT-államokban a szolgáltatási tevékenységgel összefüggő ügyekben gyakorlati segítség nyújtásával foglalkozó jelentősebb szervezetekről és azok elérhetőségéről, így különösen az Európai Fogyasztói Központok Hálózata működéséről. (3) Az (1) bekezdésben meghatározottakon túlmenően az integrált ügyintézési pontot működtető szerv - az adott szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságokkal együttműködve - a központi ügyfélszolgálat útján a szolgáltató vagy az igénybe vevők külön kérése alapján általános tájékoztatást nyújt az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására alkalmazandó követelményekhez kapcsolódó szokásos jogalkalmazási gyakorlatáról. Központi kapcsolattartó 32. Az e fejezetben, így különösen a 15. -ban foglalt rendelkezések végrehajtásának segítése érdekében a Kormány rendeletében kijelölt központi kapcsolattartó hatóság (a továbbiakban: központi kapcsolattartó) megkeresés alapján tájékoztatást nyújt az eljáró hatóságok és bíróságok részére a más EGT-államokban az adott szolgáltatási tevékenységre alkalmazandó követelmények tartalmáról, adott esetben az azzal összefüggő jogalkalmazási gyakorlatról, valamint a más EGT-államok központi kapcsolattartói és egyéb illetékes hatóságai részére az adott szolgáltatási tevékenységre alkalmazandó hazai jogszabályokról és - a szükséges mértékben - az azokkal összefüggő jogalkalmazási gyakorlatról. A hatóságok, cégbíróságok és egyéb állami szervek, valamint a köztestületek és egyéb szervezetek adatszolgáltatási és együttműködési kötelezettsége 33. A szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság, a cégbíróság és az egyéb állami szerv, valamint - ha törvény az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére vagy folytatására való jogosultságot köztestületi vagy egyéb szervezeti tagsághoz köti, vagy egyébként meghatározott szolgáltatási tevékenységet folytatókra vonatkozóan törvény kötelező szabályok elfogadására feljogosítja - a köztestület vagy egyéb szervezet a Kormány rendeletében meghatározottak szerint együttműködik a 31. szerinti integrált ügyintézési és tájékoztatási pontot működtető szervvel és a 32. szerinti központi kapcsolattartóval, és részére - az e törvény szerinti feladatai ellátása céljából, az ahhoz szükséges mértékben - adatot szolgáltat. III. Fejezet SZOLGÁLTATÓK TÁJÉKOZTATÁSI KÖTELEZETTSÉGE, PANASZKEZELÉS A szolgáltató tájékoztatási kötelezettsége
 17 34. (1) A szolgáltató legkésőbb a szolgáltatásra vonatkozó szerződés megkötése előtt, de minden esetben a szolgáltatás nyújtásának megkezdése előtt kellő időben világos és egyértelmű módon, az igénybe vevő külön kérése hiányában is közli a szolgáltatás igénybe vevőjével: a) a szolgáltató nevét, jogi formáját, b) székhelyének vagy a szolgáltatás nyújtásában közvetlenül érintett telephelyének címét, ennek hiányában lakcímét, valamint azt, az igénybe vevőkkel való rendszeres kapcsolattartásra szolgáló levelezési címet vagy egyéb elérhetőségét (elektronikus levelezési cím, internetes cím, telefon- vagy telefaxszám), amelyen keresztül vele gyors, közvetlen és tényleges kapcsolat létesíthető, és amelyen keresztül a szolgáltatás igénybe vevője - a szolgáltató letelepedési helye szerinti EGT-államtól eltérő EGT-államban lakó vagy letelepedett igénybe vevőket is ideértve - a szolgáltató szolgáltatási tevékenységével összefüggő magatartására, tevékenységére vagy mulasztására vonatkozó panaszát vagy egyéb tájékoztatási igényét közölheti, c) ha a szolgáltató létrejötte cég- vagy egyéb közhitelű nyilvántartásban való bejegyzéshez kötött, a vonatkozó nyilvántartás megnevezését és a szolgáltató nyilvántartási számát vagy egyéb nyilvántartásbeli azonosítóját, d) ha a szolgáltató szolgáltatási tevékenysége a letelepedésének helyén engedélyezéshez vagy hatósági nyilvántartásba vételhez kötött, az engedélyező vagy nyilvántartást vezető, a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság megnevezését és elérhetőségét, e) ha a szolgáltatásnyújtó hozzáadottértékadó-köteles tevékenységet folytat, a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv 214. cikke szerinti hozzáadottértékadó-azonosítószámát, f) szabályozott szakma esetén annak a szakmai szervezetnek vagy testületnek a megnevezését, amely a szolgáltatásnyújtót nyilvántartásba vette, valamint a szolgáltató szakmai címét, annak az államnak a megnevezésével, amelyben azt megszerezte, g) ha a szolgáltató rendelkezik szakmai biztosítékkal, ennek lényeges adatait, ideértve a szakmai biztosítékot nyújtó szervezet nevét és elérhetőségét, a szakmai biztosítékot megalapozó szerződés azonosításához szükséges adatokat, a szakmai biztosíték által fedezett kockázatokat és szakmai biztosíték területi hatályát, h) a szolgáltató által alkalmazott általános szerződési feltételeket, külön kiemelve a szerződésre alkalmazandó jogra és a jogvita esetén a joghatóságra vagy az illetékes bíróságra vonatkozó szerződési kikötéseket, i) azt, hogy a szolgáltató milyen - nem jogszabályban előírt - jótállást vállal, j) a szolgáltatás díját, ha a szolgáltató azt adott szolgáltatástípusra előre meghatározza, k) a szolgáltatás egyéb lényeges jellemzőit, ha azok a körülményekből egyébként nem következnek. (2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl, a szolgáltató legkésőbb a szolgáltatásra vonatkozó szerződés megkötése előtt, de minden esetben a szolgáltatás nyújtásának megkezdése előtt kellő időben, világos és egyértelmű módon, az igénybe vevő erre irányuló külön kérése esetén közli a szolgáltatást igénybe vevővel: a) ha a szolgáltató olyan szolgáltatást nyújt, amelynek díját előre nem határozta meg, aa) a szolgáltatásért ténylegesen fizetendő díjat, vagy ab) ha a szolgáltatás tényleges díja a szolgáltatásra irányuló szerződés megkötése vagy a szolgáltatás nyújtásának megkezdése előtt objektív okokból nem határozható meg, a szolgáltatás díja kiszámításának módját oly módon, hogy a ténylegesen fizetendő díj összege ez alapján ellenőrizhető legyen, vagy a ténylegesen fizetendő díj összegére vonatkozó, kellően részletes és megalapozott feltevéseken alapuló előzetes becslést az alapjául szolgáló feltételezésekkel együtt; b) szabályozott szakma esetén azt az elérhetőséget, ahol a szolgáltatóra a letelepedésének


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
14 . 6. 97 EL I Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων Αριθ . C 181 /21
 κών Κοινοτήτων, προσφυγή κατα Επιτροπής των Ευρωπαϊ Προσφυγή του Cornelis Volger κατα Ευρωπαϊκού Κοινο
 κών Κοινοτήτων. βουλίου, που ασκήθηκε στις 11 Απριλίου 1997
 (Υπόθεση Τ-108/97)
 O προσφεύγων ζητεί από το Πρωτοδικείο: (97/C 181 /44)
 — να ακυρώσει την απόφαση της Επιτροπής, της 18ης
 Ιουνίου 1996, περί απορρίψεως της αιτήσεως του προ (Γλώσσα διαδικασίας: η γαλλική)
 σφεύγοντος να εξετάσει η Επιτροπή το ενδεχόμενο εφαρ
 μογής του άρθρου 31 παράγραφος 2 του κανονισμού
 Υπηρεσιακής Κατάστασης των Υπαλλήλων των Ευρω O Cornelis Volger, κάτοικος Heffingen (Λουξεμβούργο),
 παϊκών Κοινοτήτων,
 εκπροσωπούμενος από τους Jean-Noël Louis, Thierry Dema
 seure και Ariane Tornel, δικηγόρους Βρυξελλών, με τόπο
 — να ακυρώσει, εφόσον χρειάζεται, τη ρητή απορριπτική επιδόσεων στο Λουξεμβούργο τα γραφεία της εταιρείας
 απόφαση που έλαβε η Επιτροπή στις 27 Δεκεμβρίου 1996 Fiduciaire Myson Sàrl, 30, rue de Cessagne, άσκησε στις
 σε απάντηση της διοικητικής ενστάσεως του προσφεύγο 11 Απριλίου 1997 , ενώπιον του Πρωτοδικείου των Ευρωπαϊ
 ντος ,
 κών Κοινοτήτων, προσφυγή κατά Ευρωπαϊκού Κοινοβου
 λίου .
 — να καταδικάσει την καθής στο σύνολο των δικαστικών
 εξόδων. O προσφεύγων ζητεί από το Πρωτοδικείο:
 Λόγοι ακυρώσεως και κύρια επιχειρήματα — να ακυρώσει την απόφαση της 3ης Σεπτεμβρίου 1996 με
 την οποία το καθού τον έθεσε σε διαθεσιμότητα από το
 Οι λόγοι ακυρώσεως και τα κύρια επιχειρήματα είναι παρεμ βράδυ της 31ης Ιανουαρίου 1995 ,
 φερή με αυτά που προβλήθηκαν στο πλαίσιο της υποθέσεως
 Τ-16/970 ). — να καταδικάσει το καθού στα δικαστικά έξοδα.
 (') ΕΕ αριθ . C 74 της 8. 3. 1997, σ. 27.
 Λόγοι ακυρώσεως και κύρια επιχειρήματα
 O προσφεύγων έχει ήδη προσβάλει την απόφαση της αρμό
 διας για τους διορισμούς αρχής (στο εξής: ΑΔΑ ), της
 1ης Δεκεμβρίου 1995 , η οποία του κοινοποιήθηκε με έγγραφο
 Προσφυγή της Suzanne Smets κατα Επιτροπής των Ευρω της 27ης Δεκεμβρίου 1995 , με την οποία τέθηκε σε διαθεσι
 παϊκών Κοινοτήτων, που ασκήθηκε στις 11 Απριλίου 1997 μότητα αναδρομικά από τις 30 Νοεμβρίου 1995 και του
 (Υπόθεση Τ-107/97) χορηγήθηκε η αποζημίωση που προβλέπεται στο παράρτη
 (97/C 181 /43 μα IV του Κανονισμού Υπηρεσιακής Κατάστασης (στο εξής:
 ΚΥΚ) (υπόθεση Τ-186/96) (>).
 (Γλώσσα διαδικασίας: η γαλλική)
 Στην παρούσα υπόθεση , o προσφεύγων βάλλει κατά της
 H Suzanne Smets, κάτοικος Βρυξελλών, εκπροσωπούμενη αποφάσεως του Προέδρου του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου ,
 από τον Marc-Albert Lucas, δικηγόρο Λιέγης, με αντίκλητο της 3ης Σεπτεμβρίου 1996, με την οποία η έναρξη της ισχύος
 στο Λουξεμβούργο τη δικηγόρο Evelyne Korn , 21 , rue de της αποφάσεως να τεθεί σε διαθεσιμότητα ορίζεται στις
 Nassau, άσκησε στις 11 Απριλίου 1997, ενώπιον του Πρωτο 31 Ιανουαρίου 1996 το βράδυ και με την οποία του χορηγείται
 δικείου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, προσφυγή κατά Επι η αποζημίωση που προβλέπεται στο παράρτημα IV του
 ΚΥΚ .
 τροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.
 H προσφεύγουσα ζητεί από το Πρωτοδικείο: O προσφεύγων ισχυρίζεται ότι το Κοινοβούλιο παρέβη την
 υποχρέωση που προβλέπεται στο άρθρο 25 του ΚΥΚ να
 — να ακυρώσει την απόφαση της Επιτροπής, περί απορρί κοινοποιεί αμελλητί κάθε βλαπτική απόφαση, καθόσον δεν
 ψεως της αιτήσεως ανακατάξεως της προσφεύγουσας, κοινοποίησε στον προσφεύγοντα την προσβαλλόμενη από
 φαση παρά επτά μήνες μετά την έναρξη της ισχύος της. Κατά
 — να ακυρώσει την απόφαση της Επιτροπής περί απορρί τον προσφεύγοντα, είναι επίσης προφανές ότι η προσβαλλο
 ψεως της διοικητικής ενστάσεως της προσφεύγουσας, μένη απόφαση δεν μπορεί να παραγάγει αναδρομικά αποτε
 λέσματα χωρίς παραβίαση των αρχών της ασφαλείας δικαίου
 — να καταδικάσει την Επιτροπή στα δικαστικά έξοδα. και της δικαιολογημένης εμπιστοσύνης.
 Λόγοι ακυρώσεως και κύρια επιχειρήματα Επιπλέον, η απόφαση να τεθεί o προσφεύγων σε διαθεσιμό
 τητα εκδόθηκε κατά παράβαση του άρθρου 41 του ΚΥΚ, του
 Οι λόγοι ακυρώσεως και τα κύρια επιχειρήματα είναι παρεμ καθήκοντος αρωγής και χωρίς να ληφθούν υπόψη τα προ
 φερή με αυτά που προβλήθηκαν στο πλαίσιο της υποθέσεως σωπικά του συμφέροντα.
 T-16/97 ( ι ).
 (') ΕΕ αριθ . C 388 της 21 . 12 . 1996 , σ. 10 επ.
 (') ΕΕ αριθ . C 74 της 8. 3 . 1997 , σ. 27 .


type: wikipedia

text:
Als Deutsche Meisterschaft(en) 1948 oder DM 1948 bezeichnet man folgende Deutsche Meisterschaften, die im Jahr 1948 stattgefunden haben:
 Deutsche Feldhandball-Meisterschaft 1948 – Interzonenmeisterschaft
 Deutsche Fünfkampf-Meisterschaft 1948
 Deutsche Handballmeisterschaft 1948 – Offene Meisterschaft der Britischen Besatzungszone
 Deutsche Leichtathletik-Meisterschaften 1948
 Deutsche Meisterschaften im Bahnradsport der Amateure 1948
 Deutsche Meisterschaften im Bahnradsport 1948
 Endrunde der Deutschen Mannschaftsmeisterschaft im Schach 1948
 Deutsche Schwimmmeisterschaften 1948
 Deutsches Meisterschaftsrudern 1948
 Deutsche Tischtennis-Meisterschaft 1948
 Siehe auch:
 Meisterschaften der Ostzone im Bahnradsport 1948
 Ostzonen-Einzelmeisterschaft im Schach 1948
 !Deutsche Meisterschaften 1948
 1948


type: contracts

text:
 28.8.2014
 EN
 Official Journal of the European Union
 L 256/7
 DECISION OF THE EEA JOINT COMMITTEE
 No 36/2014
 of 8 April 2014
 amending Annex I (Veterinary and phytosanitary matters) and Annex II (Technical regulations, standards, testing and certification) to the EEA Agreement
 THE EEA JOINT COMMITTEE,
 Having regard to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), and in particular Article 98 thereof,
 Whereas:
 (1)
 Commission Implementing Regulation (EU) No 480/2013 of 24 May 2013 amending Implementing Regulation (EU) No 788/2012 as regards the period of analysis of certain pesticides performed on a voluntary basis (1) is to be incorporated into the EEA Agreement.
 (2)
 Commission Regulation (EU) No 772/2013 of 8 August 2013 amending Annexes II, III and V to Regulation (EC) No 396/2005 of the European Parliament and of the Council as regards maximum residue levels for diphenylamine in or on certain products (2) is to be incorporated into the EEA Agreement.
 (3)
 Commission Regulation (EU) No 777/2013 of 12 August 2013 amending Annexes II, III and V to Regulation (EC) No 396/2005 of the European Parliament and of the Council as regards maximum residue levels for clodinafop, clomazone, diuron, ethalfluralin, ioxynil, iprovalicarb, maleic hydrazide, mepanipyrim, metconazole, prosulfocarb and tepraloxydim in or on certain products (3) is to be incorporated into the EEA Agreement.
 (4)
 Commission Regulation (EU) No 834/2013 of 30 August 2013 amending Annexes II and III to Regulation (EC) No 396/2005 of the European Parliament and of the Council as regards maximum residue levels for acequinocyl, bixafen, diazinon, difenoconazole, etoxazole, fenhexamid, fludioxonil, isopyrazam, lambda-cyhalothrin, profenofos and prothioconazole in or on certain products (4) is to be incorporated into the EEA Agreement.
 (5)
 Commission Regulation (EU) No 985/2013 of 14 October 2013 amending and correcting Annex I to Regulation (EC) No 1334/2008 of the European Parliament and of the Council as regards certain flavouring substances (5) is to be incorporated into the EEA Agreement.
 (6)
 This Decision concerns legislation regarding feedingstuffs and foodstuffs. Legislation regarding feedingstuffs and foodstuffs shall not apply to Liechtenstein as long as the application of the Agreement between the European Community and the Swiss Confederation on trade in agricultural products is extended to Liechtenstein, as specified in the sectoral adaptations to Annex I and the introduction to Chapter XII of Annex II to the EEA Agreement. This Decision is therefore not to apply to Liechtenstein.
 (7)
 Annexes I and II to the EEA Agreement should therefore be amended accordingly,
 HAS ADOPTED THIS DECISION:
 Article 1
 The following indents are added in point 40 (Regulation (EC) No 396/2005 of the European Parliament and of the Council) of Chapter II of Annex I to the EEA Agreement:
 ‘—
 32013 R 0772: Commission Regulation (EU) No 772/2013 of 8 August 2013 (OJ L 217, 13.8.2013, p. 1),
 —
 32013 R 0777: Commission Regulation (EU) No 777/2013 of 12 August 2013 (OJ L 221, 17.8.2013, p. 1),
 —
 32013 R 0834: Commission Regulation (EU) No 834/2013 of 30 August 2013 (OJ L 233, 31.8.2013, p. 11).’.
 Article 2
 Chapter XII of Annex II to the EEA Agreement shall be amended as follows:
 (1)
 the following indents are added in point 54zzy (Regulation (EC) No 396/2005 of the European Parliament and of the Council):
 ‘—
 32013 R 0772: Commission Regulation (EU) No 772/2013 of 8 August 2013 (OJ L 217, 13.8.2013, p. 1),
 —
 32013 R 0777: Commission Regulation (EU) No 777/2013 of 12 August 2013 (OJ L 221, 17.8.2013, p. 1),
 —
 32013 R 0834: Commission Regulation (EU) No 834/2013 of 30 August 2013 (OJ L 233, 31.8.2013, p. 11).’;
 (2)
 the following indent is added in point 54zzzzs (Regulation (EC) No 1334/2008 of the European Parliament and of the Council):
 ‘—
 32013 R 0985: Commission Regulation (EU) No 985/2013 of 14 October 2013 (OJ L 273, 15.10.2013, p. 18).’;
 (3)
 the following is added in point 74 (Commission Implementing Regulation (EU) No 788/2012):
 ‘, as amended by:
 —
 32013 R 0480: Commission Implementing Regulation (EU) No 480/2013 of 24 May 2013 (OJ L 139, 25.5.2013, p. 4).’.
 Article 3
 The texts of Implementing Regulation (EU) No 480/2013 and Regulations (EU) No 772/2013, (EU) No 777/2013, (EU) No 834/2013 and (EU) No 985/2013 in the Icelandic and Norwegian languages, to be published in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union, shall be authentic.
 Article 4
 This Decision shall enter into force on 9 April 2014, provided that all the notifications under Article 103(1) of the EEA Agreement have been made (6).
 Article 5
 This Decision shall be published in the EEA Section of, and in the EEA Supplement to, the Official Journal of the European Union.
 Done at Brussels, 8 April 2014.
 For the EEA Joint Committee
 The President
 Gianluca GRIPPA
 (1) OJ L 139, 25.5.2013, p. 4.
 (2) OJ L 217, 13.8.2013, p. 1.
 (3) OJ L 221, 17.8.2013, p. 1.
 (4) OJ L 233, 31.8.2013, p. 11.
 (5) OJ L 273, 15.10.2013, p. 18.
 (6) No constitutional requirements indicated.


text:
 21.3.2009
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 69/49
 Recurso interpuesto el 20 de enero de 2009 — Katjes Fassin/OAMI (Forma de una cara de panda)
 (Asunto T-22/09)
 (2009/C 69/107)
 Lengua de procedimiento: alemán
 Partes
 Demandante: Katjes Fassin GmbH & Co. KG (Emmerich am Rhein, Alemania) (representante: T. Schmitz, abogado)
 Demandada: Oficina de Armonización del Mercado Interior (Marcas, Dibujos y Modelos)
 Pretensiones de la parte demandante
 —
 Que se anule la resolución de la Cuarta Sala de Recurso de la Oficina de Armonización del Mercado Interior de 13 de noviembre de 2008 en el asunto R 1299/2006-4.
 —
 Que se condene en costas a la Oficina demandada.
 Motivos y principales alegaciones
 Marca comunitaria solicitada: Marca tridimensional que representa la cara de un oso panda de chocolate, para productos de la clase 30 (solicitud no 4.505.161).
 Resolución del examinador: Desestimación de la solicitud.
 Resolución de la Sala de Recurso: Desestimación del recurso.
 Motivos invocados: Infracción del artículo 7, apartado 1, letra b), del Reglamento (CE) no 40/94 (1), puesto que, según la demandante, la marca solicitada tiene el carácter distintivo exigido.
 (1) Reglamento (CE) no 40/94 del Consejo, de 20 de diciembre de 1993, sobre la marca comunitaria (DO 1994, L 11, p. 1).


text:
Adenocarpus anisochilus é uma espécie de planta com flor pertencente à família Fabaceae.
 A autoridade científica da espécie é Boiss., tendo sido publicada em Diagnoses Plantarum Orientalium Novarum, ser. 2, 3(2): 5. 1856.
 Portugal
 Trata-se de uma espécie presente no território português, nomeadamente em Portugal Continental.
 Em termos de naturalidade é endémica da região atrás referida.
 Protecção
 Não se encontra protegida por legislação portuguesa ou da Comunidade Europeia.
 Referências
 Adenocarpus anisochilus - Checklist da Flora de Portugal (Continental, Açores e Madeira) - Sociedade Lusitana de Fitossociologia
 Checklist da Flora do Arquipélago da Madeira (Madeira, Porto Santo, Desertas e Selvagens) - Grupo de Botânica da Madeira
 Adenocarpus anisochilus - Portal da Biodiversidade dos Açores
 Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. 16 de junho de 2014 <http://www.tropicos.org/Name/13046465>
 Adenocarpus anisochilus - The Plant List (2010). Version 1. Published on the Internet; http://www.theplantlist.org/ (consultado em 16 de junho de 2014).
 Adenocarpus anisochilus - International Plant Names Index
 Castroviejo, S. (coord. gen.). 1986-2012. Flora iberica 1-8, 10-15, 17-18, 21. Real Jardín Botánico, CSIC, Madrid.
 Ligações externas
 Adenocarpus anisochilus - Flora Digital de Portugal. jb.utad.pt/flora.
 Adenocarpus anisochilus - Flora-on
 Adenocarpus anisochilus - The Euro+Med PlantBase
 Adenocarpus anisochilus - Flora Vascular
 Adenocarpus anisochilus - Biodiversity Heritage Library - Bibliografia
 Adenocarpus anisochilus - JSTOR Global Plants
 Adenocarpus anisochilus - Flora Europaea
 Adenocarpus anisochilus - NCBI Taxonomy Database
 Adenocarpus anisochilus - Global Biodiversity Information Facility
 Adenocarpus anisochilus - Encyclopedia of Life
 Flora de Portugal
 anisochilus
 Plantas descritas por Boissier
 Flora de Portugal Continental