text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 52008PC0101
 Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus [...], asetuksen (EY) N:o 562/2006 muuttamisesta viisumitietojärjestelmän (VIS) käytön osalta Schengenin rajasäännöstön mukaisesti /* KOM/2008/0101 lopull. - COD 2008/0041 */
 [pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 22.2.2008KOM(2008) 101 lopullinen2008/0041 (COD)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS[...],asetuksen (EY) N:o 562/2006 muuttamisesta viisumitietojärjestelmän (VIS) käytön osalta Schengenin rajasäännöstön mukaisesti(komission esittämä)PERUSTELUT1. EHDOTUKSEN TAUSTA- Ehdotuksen perustelut ja tavoitteetTässä ehdotuksessa käsitellään Schengenin rajasäännöstöön tarvittavia muutoksia, joilla varmistetaan viisumitietojärjestelmän (Visa Information System, VIS) tehokas käyttö EU:n ulkorajoilla. Tämän ehdotuksen tavoite on antaa yhteiset säännöt velvoitteesta käyttää viisumitietojärjestelmää ulkorajoilla, mikä edistää Euroopan unionin yhdennettyä rajavalvontaa.- Yleinen taustaHenkilöiden liikkumista rajojen yli koskeva yhteisön säännöstö (Schengenin rajasäännöstö) annettiin 15. maaliskuuta 2006. Tavoitteena oli vahvistaa edellytykset, perusteet ja yksityiskohtaiset säännöt, joilla säännellään sekä ulkorajoilla sijaitsevissa rajanylityspaikoissa suoritettavia tarkastuksia että ulkorajojen valvontaa. Schengenin rajasäännöstön 7 artiklan 3 kohdan mukaan kaikille kolmansien maiden kansalaisille tehdään perusteellinen tarkastus ulkorajalla.Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat ... päivänä ...kuuta ... asetuksen (EY) N:o xx/2008 viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta (VIS-asetus)[1]. Komissio on tehnyt ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi diplomaatti- ja konsuliedustustoille annetun yhteisen konsuliohjeiston muuttamisesta biometristen tunnisteiden käyttöönoton ja viisumihakemusten vastaanoton ja käsittelyn järjestämistä koskevien määräysten osalta[2].VIS-asetuksessa määritellään viisumitietojärjestelmän tarkoitus ja toiminnot sekä järjestelmään liittyvät vastuualueet. Konsuliohjeistoon tehtävillä muutoksilla puolestaan luodaan jäsenvaltioille oikeudellinen perusta, jonka nojalla ne voivat ottaa pakolliset biometriset tunnisteet viisuminhakijoilta, ja annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus yhteistyöhön esimerkiksi perustamalla yhteisiä viisumikeskuksia.Viisumitietojärjestelmän yleistavoite on edistää yhteisen viisumipolitiikan täytäntöönpanoa. Tämän mukaisesti yksi viisumitietojärjestelmän tehtävistä on helpottaa tarkastuksia ulkorajoilla sijaitsevissa rajanylityspaikoissa myös petostentorjunnan osalta.VIS-asetuksen 18 artiklan mukaisesti rajavartijoilla on tietojen tarkistamista varten pääsy viisumitietojärjestelmään käyttämällä viisumitarran sarjanumeroa yhdessä viisuminhaltijan sormenjälkien kanssa. Hakuja voidaan tehdä pelkästään viisumitarran sarjanumeroa käyttämällä enintään kolmen vuoden ajan viisumitietojärjestelmän käyttöönotosta. Kolmen vuoden määräaikaa voidaan lyhentää ilmarajojen osalta.Viisumitietojärjestelmän käyttö on keskeisessä asemassa pyrittäessä varmistamaan tehokkaat rajatarkastukset ulkorajoilla. Ainoastaan biometrisillä tarkastuksilla voidaan varmistaa, että Schengenin alueelle pyrkivä henkilö on se henkilö, jolle kyseinen viisumi on myönnetty. Tämän vuoksi rajavartijoiden olisi tarkastettava jokaisen viisuminhaltijan tiedot viisumitietojärjestelmästä ja tehtävä biometrinen tarkastus.VIS-asetukseen ei kuitenkaan ole sisällytetty eikä siihen voidakaan sisällyttää säännöksiä, jotka velvoittavat käyttämään viisumitietojärjestelmää ulkorajoilla. Tällä ehdotuksella pyritään täydentämään VIS-asetusta ja antamaan asiaa koskevat yhteiset säännöt muuttamalla Schengenin rajasäännöstöä. Näin varmistetaan, että viisumitietojärjestelmää käytetään EU:n ulkorajoilla tehokkaasti ja yhdenmukaisesti. Jos yhteistä järjestelmää ei ole, laittomat maahanmuuttajat ja rikolliset voivat hyödyntää niitä rajanylityspaikkoja, joissa viisumitietojärjestelmää ei käytetä järjestelmällisesti.Viisumitietojärjestelmän järjestelmällinen käyttö antaa mahdollisuuden toimia joustavammin viisumihakemusta jätettäessä: edellä mainitussa konsuliohjeiston muuttamista koskevassa komission ehdotuksessa todetaan, että henkilön tehdessä 48 kuukauden aikana useampia viisumihakemuksia biometrisia tietoja voidaan käyttää uudelleen ja niitä voidaan jäljentää viisumitietojärjestelmään aiemmin jätetystä hakemuksesta. Näin voidaan jatkaa joustavaa käytäntöä, jonka mukaan vilpittömässä mielessä toimivien hakijoiden ei tarvitse käydä konsulaatissa henkilökohtaisesti. Tämä sääntö perustuu oletukseen, että kaikki viisuminhakijat tarkastetaan ulkorajoilla ja näin varmistetaan, että viisumien mahdollinen väärinkäyttö havaitaan. Jos viisumitietojärjestelmää ei käytetä järjestelmällisesti ulkorajoilla, biometriset tiedot jouduttaisiin keräämään konsulaatissa aina viisumihakemusta jätettäessä.Järjestelmän asteittainen käyttöönotto konsulaateissa eri alueillaVIS-asetuksen 48 artiklassa säädetään järjestelmästä, jolla viisumitietojärjestelmä otetaan asteittain käyttöön konsulaateissa eri alueilla. Neuvoston 2. joulukuuta 2005 tekemien päätelmien mukaan viisumitietojärjestelmän käyttöönotto olisi aloitettava konsuliedustustoissa Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idän alueilla. Kun järjestelmän käyttöönotto on alkanut, ensimmäisellä alueella sijaitsevien konsulaattien on kerättävä VIS-asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa mainitut tiedot kaikista ensimmäisellä alueella käsitellyistä viisumihakemuksista ja siirrettävä ne VIS-tietokantaan. Kyseisiin tietoihin kuuluvat myös viisuminhakijoiden sormenjäljet. Komissio määrittää ajankohdan, jona VIS-asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa mainittujen tietojen, mukaan luettuina viisuminhakijoiden sormenjäljet, siirtäminen järjestelmään tulee pakolliseksi muilla yksittäisillä alueilla.Ennen kyseistä ajankohtaa jäsenvaltiot voivat aloittaa muilla yksittäisillä alueilla tietojen keräämisen ja siirtämisen viisumitietojärjestelmään VIS-asetuksen 48 artiklan 3 kohdan mukaisesti kirjaamalla sinne vähintään aakkosnumeeriset tiedot ja valokuvat VIS-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti.Järjestelmän asteittainen alueellinen käyttöönotto ja VIS-asetuksen 48 artiklan 3 kohdassa mainittu mahdollisuus johtavat siihen, että liikkeessä on seuraavantyyppisiä viisumeita:a) viisumit, jotka on myönnetty alueella, jolla viisumitietojärjestelmän käyttö on pakollista, ja joihin yleensä sisältyvät sormenjäljet;b) viisumit, jotka on myönnetty alueella, jolla järjestelmää ei ole vielä otettu käyttöön, mutta yksi tai useampi jäsenvaltio on alkanut kerätä tietoja, mukaan luettuina sormenjäljet, ja kirjata niitä viisumitietojärjestelmään;c) viisumit, jotka on myönnetty alueilla, joilla järjestelmää ei ole vielä otettu käyttöön, mutta yksi tai useampi jäsenvaltio on alkanut kerätä muita tietoja kuin sormenjälkiä ja kirjata niitä viisumitietojärjestelmään (ainoastaan aakkosnumeerisia tietoja ja valokuvia);d) viisumit, jotka on myönnetty alueella, jolla järjestelmää ei ole vielä otettu käyttöön, eivätkä jäsenvaltiot ole aloittaneet tietojen keräämistä eivätkä kirjaamista viisumitietojärjestelmään;e) viisumit, jotka on myönnetty ennen kuin VIS-asetuksen soveltaminen alkaa.On huomattava, että sen jälkeen kun järjestelmä on otettu kaikkialla kokonaisuudessaan käyttöön, henkilöillä on jonkin aikaa viisumeita, joissa ei ole biometrisia tietoja (esimerkiksi toistuvaisviisumit, jotka on myönnetty ennen järjestelmän siirtymävaiheen päättymistä).Viisumitietojärjestelmän käyttö ulkorajoilla:Seuraavassa taulukossa on tiedot, jotka rajavartijoilla on käytettävissään, kun tietoja tarkistetaan käyttämällä viisumitarran sarjanumeroa ja tarkistamalla sormenjäljet. Lisäksi luetellaan toteutettavat toimet.[pic]Viisumitietojärjestelmän käyttö ulkorajoilla – siirtymäkausi ja hakuperusteetVIS-asetuksen 18 artiklan 2 kohdassa mainitun siirtymäkauden ajan viisumitietojärjestelmästä voidaan hakea tietoja joko viisumitarran sarjanumeron ja viisuminhaltijan sormenjälkien tai pelkästään viisumitarran sarjanumeron perusteella. Molemmissa vaihtoehdoissa viisumitietojärjestelmään syötetään maahantulon yhteydessä aluksi vähintään viisumitarran sarjanumero.Yhteishaun tekeminen viisumitarran sarjanumerolla ja sormenjäljillä on tarkoituksetonta, jos viisumitietojärjestelmässä ei ole sormenjälkiä, joita voidaan verrata viisuminhaltijan sormenjälkiin. Tämän vuoksi siirtymäkauden aikana viisumitietojärjestelmästä olisi käytävä viisumitarran sarjanumeron syöttämisen jälkeen välittömästi ilmi, onko järjestelmässä tietoja viisumista, ja mahdollinen sormenjälkien kirjaaminen kyseisen viisumin hakemustiedostoon. Jos viisuminhaltija on vapautettu sormenjälkien antamisesta, niitä ei ole järjestelmässä. Tämä koskee diplomaatteja, pieniä lapsia ja henkilöitä, jotka ovat menettäneet kätensä tai joiden sormenjälkiä ei voida muista syistä ottaa. Näistä henkilöistä pitäisi olla merkintä ”ei sormenjälkiä viisumitietojärjestelmässä[3].”Seuraavassa taulukossa esitetään tiedot, jotka rajavartijoilla on käytettävissä, kun tietoja haetaan viisumitietojärjestelmästä siirtymäkauden aikana, sekä toteutettavat toimet.[pic]Jotta rajavartija voi arvioida, täyttääkö henkilö maahanpääsyn edellytykset, hänen on saatava kaikki tiedot viisumitietojärjestelmän käyttöönotosta ja siitä, milloin jäsenvaltiot ottavat järjestelmän käyttöön yksittäisillä alueilla VIS-asetuksen 48 artiklan 3 kohdan toisen virkkeen mukaisesti.Rajavartijalla on oltava tiedot VIS-asetuksen 48 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehtävistä käyttöönottopäiviä koskevista ilmoituksista (jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ) sekä 48 artiklan 3 kohtaa soveltavista jäsenvaltioista. Näitä tietoja on ehdotettu liitettäväksi rajavartijan käsikirjaan (C(2006) 5186), joka on saatavilla sähköisessä muodossa CIRCA-sivustossa.- Voimassa olevat aiemmat säännöksetHenkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 562/2006/EY.Viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o xx/2008 (VIS-asetus).2. KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI- Intressitahojen kuuleminenJäsenvaltioita kuultiin neuvoston rajatyöryhmässä ”viisumitietojärjestelmästä ja raja-asioista” sekä viisumitietojärjestelmän pakollisesta käytöstä ulkorajoilla. Jäsenvaltioilta saatujen kommenttien mukaan viisumitietojärjestelmää pitäisi käyttää rajanylityspaikoissa ja biometrisiä lukulaitteita pitäisi olla saatavilla; tällöin tarkistettaisiin sekä viisumitietotarra että viisuminhaltijan sormenjäljet.Jäsenvaltioiden näkemyksen mukaan viisumitietojärjestelmän pakollinen käyttö ulkorajoilla on käytännössä mahdollista ja tarpeellista kaikissa tilanteissa. Lisäksi olisi hyödynnettävä molempia hakuperusteita (viisumitarran sarjannumero ja sormenjäljet). Jotkin jäsenvaltiot epäilevät, että tiedonhakuja ei voida toteuttaa nopeasti ja luotettavasti etenkään kannettavilla laitteilla (esimerkiksi autoissa tai junissa). Tämän näkemyksen mukaan viisumitietojärjestelmän käyttö kannattaa vasta silloin, kun tekniikkaa voidaan luotettavasti käyttää kannettavissa laitteissa, tiedot siirtyvät nopeasti ja tietojen tarkistaminen voidaan suorittaa luotettavasti.VIS-asetuksesta neuvostossa ja parlamentissa käytyjen neuvottelujen ja sovitun kompromissitekstin perusteella komissio katsoo, että viisumitietojärjestelmän käyttö pitäisi olla pakollista ulkorajoilla, ja molempia hakuperusteita olisi käytettävä siirtymäkauden jälkeen. On korostettava, että komissio antaa 50 artiklan 5 kohdan mukaisesti kertomuksen sormenjälkien käytössä ulkorajoilla saavutetusta teknisestä edistyksestä ja sen vaikutuksista hakujen kestoon käytettäessä viisumitarran sarjanumeroa yhdessä viisuminhaltijan sormenjälkien tarkistamisen kanssa, mukaan lukien tiedot siitä, sisältyykö tällaisen haun ennakoituun kestoon kohtuutonta odottelua rajanylityspaikoilla.- Vaikutusten arviointiVIS-asetusta varten tehty vaikutusten arviointi perustuu havaintoon, jonka mukaan ”edullisen viisumikohtelun etsimisen (ns. visa shopping -ilmiön) ehkäisemisen ja petosten torjunnan sekä tarkastusten tehottomuus aiheuttavat tehottomuutta myös jäsenvaltioiden sisäisen turvallisuuden alalla. Rikolliset ja rikoksista epäillyt voivat saada viisumin tai käyttää väärennettyä viisumia Schengen-alueelle tullessaan. Terrorismiin tai järjestäytyneeseen rikollisuuteen osallistuvat henkilöt eivät matkustaessaan yleensä käytä omaa henkilöllisyyttään vaan muuttavat henkilötietojaan tunnistamisen vaikeuttamiseksi.” Rajatarkastuksista vaikutusten arvioinnissa todetaan, että ”viisumitietojärjestelmään sisältyvien biometristen tunnisteiden ennustetaan tehostavan rajatarkastuksia huomattavasti. Biometristen tietojen käytöllä voidaan varmistaa, että viisumilla matkustava on se henkilö, jolle viisumi myönnettiin. Näin voidaan varmentaa matkustajan henkilöllisyys.”Edellä mainittu ”rajatarkastusten huomattava tehostuminen” edellyttää, että viisumitietojärjestelmää käytetään järjestelmällisesti ensivaiheen tarkastuksissa ulkorajoilla.Viisumitietojärjestelmän järjestelmällinen käyttö ulkorajoilla on myös edellytys sille, että voidaan toimia joustavammin viisumihakemusta jätettäessä.3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT- Ehdotettujen toimien lyhyt kuvausViisumitietojärjestelmä sisältää tietoja, joista on hyötyä ulkorajoilla tehtävissä tarkastuksissa. Tämän vuoksi VIS-asetusta on täydennettävä lisäämällä Schengenin rajasäännöstöön säännöt viisumitietojärjestelmän käytöstä ulkorajoilla.- OikeusperustaEuroopan yhteisön perustamissopimuksen 62 artiklan 2 kohdan a alakohta on tämän asetuksen oikeusperusta, koska tällä ehdotuksella muutetaan kyseiseen artiklaan perustuvaa Schengenin rajasäännöstöä, ja koska asetuksessa lisäksi määritellään jäsenvaltioiden ulkorajojen ylittämiseen liittyvät toimenpiteet ja kehitetään standardit ja menettelyt, joita jäsenvaltioiden on sovellettava, kun henkilöitä tarkastetaan kyseisillä rajoilla.- ToissijaisuusperiaateEY:n perustamissopimuksen 62 artiklan 2 kohdan a alakohdassa annetaan yhteisölle toimivalta toteuttaa jäsenvaltioiden ulkorajojen ylittämistä koskevia toimenpiteitä. Jäsenvaltioiden ulkorajojen ylittämiseen sovellettavia voimassa olevia yhteisön säännöksiä (Schengenin rajasäännöstö) on muutettava, jotta viisumitietojärjestelmän perustaminen voidaan ottaa huomioon. Tarvitaan yhteinen järjestelmä, jonka pohjalta annetaan yhdenmukaiset säännöt viisumitietojärjestelmän pakollisesta käytöstä ulkorajoilla.Tämän vuoksi ehdotuksen tavoitteita ei voida saavuttaa riittävällä tavalla pelkästään jäsenvaltioiden toimin.- SuhteellisuusperiaateEY:n perustamissopimuksen 5 artiklan mukaan yhteisön toiminnassa ei saada ylittää sitä, mikä on tarpeen sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Yhteisön toimenpiteet on toteutettava sellaisessa muodossa, että voidaan taata ehdotuksen tavoitteen toteutuminen ja sen mahdollisimman tehokas täytäntöönpano. Ehdotettu aloite – Schengenin rajasäännöstön muuttaminen – jatkaa Schengenin säännöstön kehittämistä. Näin voidaan varmistaa, että yhteisiä sääntöjä sovelletaan ulkorajoilla yhdenmukaisesti kaikissa Schengenin säännöstön soveltamiseen osallistuvissa jäsenvaltioissa. Ehdotus on tämän vuoksi suhteellisuusperiaatteen mukainen.- Sääntelytavan valintaEhdotettu sääntelytapa: asetus.Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista syistä.Tällä ehdotuksella muutetaan asetusta. Lisäksi viisumitietojärjestelmän soveltamisen maahantulon yhteydessä pitäisi olla pakollista kaikissa jäsenvaltioissa, minkä vuoksi asetus on ainoa mahdollinen säädöslaji.4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSETEhdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon.5. LISÄTIEDOT- OsallistuminenTämä ehdotus koskee Schengenin säännöstön kehittämistä. Sen vuoksi on otettava huomioon seuraavat mainituista pöytäkirjoista johtuvat näkökohdat:Islanti ja Norja:Neuvosto on tehnyt Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan kanssa sopimuksen näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen. Sopimuksessa määrättyjä menettelyjä on sovellettava, koska tämä asetus perustuu Schengenin säännöstöön sopimuksen liitteessä A tarkoitetulla tavalla.Tanska:Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja EY:n perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen, asetus ei sido sitä eikä asetusta sovelleta siihen. Koska asetuksen tarkoituksena on kehittää Schengenin säännöstöä perustamissopimuksen IV osaston määräysten nojalla, siihen sovelletaan mainitun pöytäkirjan 5 artiklaa.Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti:Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 4 ja 5 artiklan sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY ja Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti eivät osallistu asetuksiin (EY) N:o 562/2006 (Schengenin rajasäännöstö) ja (EY) N:o xx/2008 (VIS-asetus). Tämän vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti eivät osallistu näiden asetusten antamiseen, asetukset eivät sido niitä eikä asetuksia sovelleta niihin.Sveitsi:Tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tarkoitetulla tavalla. Kyseiset määräykset kuuluvat tämän sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta sekä sopimuksen tiettyjen määräysten väliaikaisesta soveltamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 4 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.Uudet jäsenvaltiot:Koska viisumitietojärjestelmä on perustettu säädöksellä, jolla kehitetään Schengenin säännöstöä tai joka muutoin liittyy siihen vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa ja vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, myös tätä viisumitietojärjestelmän käytöstä ulkorajoilla annettua asetusta sovelletaan uudessa jäsenvaltiossa ainoastaan tämän säännöksen mukaisesti tehdyn neuvoston päätöksen nojalla.- Ehdotuksen yksityiskohtainen kuvaus artikloittain1 artiklaAsetuksen 1 artiklassa säädetään viisumitietojärjestelmän käytöstä 1) maahantulotarkastuksissa, 2) maastalähtötarkastuksissa ja 3) tunnistamistarkoituksessa.Ensimmäisessä kohdassa säädetään viisumitietojärjestelmän pakollisesta käytöstä tarkistettaessa henkilöllisyyttä maahantulon yhteydessä, jos kolmannen maan kansalaisella on Schengenin rajasäännöstön 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa mainittu viisumi.Toisessa ja kolmannessa kohdassa säädetään viisumitietojärjestelmän vapaaehtoisesta käytöstä, kun tarkistetaan henkilöllisyyttä maastalähtötarkastuksissa ja tunnistetaan henkilöitä maahantulo- ja maastalähtötarkastuksissa. Nämä tarkistamiset ja tunnistamiset olisi suoritettava, kun se on tarpeen ja mahdollista VIS-asetuksen 18 ja 20 mukaisesti, erityisesti kun on epäilyksiä viisumin aitoudesta tai voimassaolosta.2 artiklaAsetuksen 2 artiklassa määritetään, koska viisumitietojärjestelmän käyttö on aloitettava ulkorajoilla.2008/0041 (COD)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS[...],asetuksen (EY) N:o 562/2006 muuttamisesta viisumitietojärjestelmän (VIS) käytön osalta Schengenin rajasäännöstön mukaisestiEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 2 kohdan a alakohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen[4],noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä,sekä katsovat seuraavaa:(1) Henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) 15 päivänä maaliskuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 562/2006[5] säädetään edellytyksistä, perusteista ja yksityiskohtaisista säännöistä, joilla säännellään rajanylityspaikoissa suoritettavia tarkastuksia ja rajavalvontaa, mukaan lukien Schengenin tietojärjestelmässä tehtävät tarkistukset.(2) [Viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta ... päivänä ...kuuta ... annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston] asetuksella (EY) N:o xx/2008[6] [(VIS-asetus)] pyritään parantamaan yhteisen viisumipolitiikan täytäntöönpanoa. Asetuksen mukaan viisumitietojärjestelmän on tarkoitus helpottaa sekä ulkorajoilla sijaitsevissa rajanylityspaikoissa tehtäviä tarkastuksia että petosten torjuntaa.(3) Asetuksessa (EY) N:o xx/2008 [VIS-asetus] vahvistetaan hakuperusteet ja edellytykset, joiden mukaisesti ulkorajoilla sijaitsevissa rajanylityspaikoissa tarkastuksia tekevillä toimivaltaisilla viranomaisilla on oikeus tutustua tietoihin tarkistaakseen viisumin haltijan henkilöllisyyden, viisumin aitouden ja tarkistaakseen, täyttyvätkö maahantulon edellytykset sekä tunnistaakseen henkilöt, jotka mahdollisesti eivät täytä tai eivät enää täytä jäsenvaltioiden alueelle tulon, siellä oleskelun tai asumisen edellytyksiä.(4) Viisumitietojärjestelmän (VIS) käytöstä ulkorajoilla olisi säädettävä, koska ainoastaan biometrisillä tarkastuksilla voidaan varmuudella todeta, että Schengenin alueelle pyrkivä henkilö on se henkilö, jolle kyseinen viisumi on myönnetty.(5) Rajavartijoiden olisi hyödynnettävä kaikkia käytettävissä olevia tietoja, mukaan lukien viisumitietojärjestelmässä olevat tiedot, jotta he voivat varmistaa asetuksen (EY) N:o 562/2006 5 artiklassa säädettyjen maahantuloedellytysten täyttymisen ja hoitaa tehtävänsä onnistuneesti.(6) Jotta voidaan välttää sellaisten rajanylityspaikkojen kiertäminen, joissa viisumitietojärjestelmä on käytössä, ja varmistaa sen tehokas toiminta, on erityisen tärkeää, että viisumitietojärjestelmää käytetään yhdenmukaisesti, kun ulkorajoilla tehdään maahantulotarkastuksia.(7) Viisumitietojärjestelmän pakollinen käyttö maahantulotarkastuksissa ulkorajoilla on edellytys sille, että voidaan sallia biometristen tietojen uudelleenkäyttö ja jäljentäminen ensimmäisestä viisumitietojärjestelmään kirjatusta hakemuksesta, kun henkilö tekee useita viisumihakemuksia [48] kuukauden aikana.(8) Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 562/2006 olisi muutettava.(9) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa ehdotetun toiminnan tavoitetta, joka on sääntöjen vahvistaminen viisumitietojärjestelmän käytöstä ulkorajoilla, vaan se voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.(10) Tässä asetuksessa noudatetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa tunnustetut sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjaan kirjatut periaatteet.(11) Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä sopimuksessa[7] tarkoitetulla tavalla siltä osin, kuin ne kuuluvat kyseisen sopimuksen tietyistä yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY[8] 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan.(12) Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä allekirjoitetussa sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tarkoitettuja Schengenin säännöstön määräyksiä, jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, kun se luetaan yhdessä neuvoston päätösten 2004/849/EY[9] ja 2004/860/EY[10] 4 artiklan 1 kohdan kanssa, tarkoitettuun alaan.(13) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen eikä se sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tämä asetus perustuu Schengenin säännöstöön Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston määräysten nojalla, Tanskan olisi edellä mainitun pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti päätettävä kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen antamispäivästä, saattaako se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään vai ei.(14) Tällä asetuksella kehitetään sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY[11] mukaisesti. Sen vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu tämän asetuksen antamiseen, asetus ei sido sitä, eikä asetusta sovelleta siihen.(15) Tällä asetuksella kehitetään sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY[12] mukaisesti. Sen vuoksi Irlanti ei osallistu asetuksen antamiseen, asetus ei sido sitä, eikä asetusta sovelleta siihen.(16) Tämä asetus on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa ja vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös,OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla MuutosMuutetaan asetuksen (EY) N:o 562/2006 7 artiklan 3 kohta seuraavasti:1) Lisätään aa alakohta seuraavasti:”aa) Jos kolmannen maan kansalaisella on 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu viisumi, perusteelliseen maahantulotarkastukseen kuuluu myös viisuminhaltijan henkilöllisyyden ja viisumin aitouden tarkistaminen tutustumalla viisumitietojärjestelmässä (VIS) oleviin tietoihin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o xx/2008* 18 artiklan mukaisesti.”_________________* EUVL L [...], [...], s. [...].”2) Lisätään c alakohdan i alakohdan loppuun virke seuraavasti:”Tällaiseen tarkistamiseen voi kuulua tutustuminen viisumitietojärjestelmässä oleviin tietoihin asetuksen (EY) N:o xx/2008 18 artiklan mukaisesti;”3) Lisätään d alakohta seuraavasti:”d) Jotta voidaan tunnistaa henkilöt, jotka mahdollisesti eivät täytä tai eivät enää täytä jäsenvaltioiden alueelle tulon, siellä oleskelun ja asumisen edellytyksiä, viisumitietojärjestelmässä oleviin tietoihin voidaan tutustua asetuksen (EY) N:o xx/2008 20 artiklan mukaisesti.”2 artikla VoimaantuloTämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Sitä sovelletaan [...] päivästä [...]kuuta [...] – [on kahdenneskymmenennes päivä asetuksen (EY) N:o xx/2008 48 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun päivän jälkeen].Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.Tehty Brysselissä [...]Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies Puheenjohtaja[...] [...] [1] EUVL [...], [...], s. [...].[2] KOM(2006) 269 lopullinen.[3] Ilmaus on lainausmerkeissä, että tarkka sanamuoto ei ole vielä tiedossa.[4] EUVL C [...], [...], s. [...].[5] EUVL L 105, 13.4.2006, s. 1.[6] EUVL [...], [...], s. [...].[7] EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.[8] EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31.[9] EUVL L 368, 15.12.2004, s. 26.[10] EUVL L 370, 17.12.2004, s. 78.[11] EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43.[12] EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20.------Viisumitietojärjestelmässä on tietojaole tietojaViisumitietojärjestelmässä eiKÄYTTÄMÄLLÄ VIISUMITARRAN SARJANUMEROAVIISUMITIETOJÄRJESTELMÄN (VIS) SOVELTAMINEN ULKORAJOILLA SIIRTYMÄKAUDEN AIKANA----------------------------------------------------Käytettävissä ovataakkosnumeerisettiedot,valokuvajasormenjäljetKäytettävissä ovataakkosnumeeriset tiedotja valokuva, mutta eisormenjälkiäVoimassa olevien käyntänteiden mukainentarkastus.Rajavartijalle annetaan täydelliset tiedotviisumitietojärjestelmän käyttöönotosta,mukaan lukien yksittäiset käyttöönotonajankohdat.Rajatarkastus ilmansormenjälkien tarkistamistaSormenjälkientarkistaminenKaksi vaihtoehtoaKaksi vaihtoehtoaRajavartijavertaa tietojakäytettävissäänoleviinVIS-asetuksen 18artiklan4kohdassa lueteltuihin tietoihin.Rajavartijavertaa tietoja käytettävissään oleviinVIS-asetuksen 18 artiklan 4 kohdassalueteltuihintietoihin.Käytettävissä on myös tiedot siitä, ovatkosormenjäljet samat kuin kyseisen viisuminhakemustiedostoon tallennetut sormenjäljet.RajanylityspaikkaViisumitietojärjestelmästä pitäisi käydä välittömästi ilmi, onko järjestelmässä kyseistä viisumia koskeviatietoja ja onko viisumin hakemustiedostoon tallennettu sormenjäljet.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
8.5.2017
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 144/20
 Anmodning om præjudiciel afgørelse indgivet af Fővárosi Ítélőtábla (Ungarn) den 1. februar 2017 — Teréz Ilyés og Emil Kiss mod OTP Bank Nyrt. og OTP Faktoring Követeléskezelő Zrt.
 (Sag C-51/17)
 (2017/C 144/26)
 Processprog: ungarsk
 Den forelæggende ret
 Fővárosi Ítélőtábla
 Parter i hovedsagen
 Sagsøger: Teréz Ilyés og Emil Kiss
 Sagsøgt: OTP Bank Nyrt. og OTP Faktoring Követeléskezelő Zrt.
 Præjudicielle spørgsmål
 1)
 Skal et kontraktvilkår, hvorefter kursrisikoen påhviler forbrugeren, og der — som følge af fjernelsen af et urimeligt kontraktvilkår, som fastsatte en forskel mellem sælgerkurs og køberkurs samt forpligtelsen til at bære den deraf følgende kursrisiko — er blevet indføjet i aftalen ex tunc som følge af lovgivers indgriben, der udspringer af retssager om ugyldighed, der har påvirket et stort antal aftaler, anses for at være et vilkår, som ikke har været genstand for individuel forhandling som omhandlet i direktivets artikel 3, stk. 1 (1), og som derfor er omfattet af direktivets anvendelsesområde?
 2)
 Hvis det kontraktvilkår, hvorefter kursrisikoen påhviler forbrugeren, er omfattet af direktivets anvendelsesområde, skal undtagelsen i direktivets artikel 1, stk. 2, da fortolkes således, at den også gør sig gældende for et kontraktvilkår, som er i overensstemmelse med [bindende] love som omhandlet i præmis 2[5] i Domstolens dom RWE Vertrieb AG (C-92/11), som er blevet vedtaget eller er trådt i kraft efter aftalens indgåelse? Skal anvendelsesområdet for nævnte undtagelse ligeledes omfatte et kontraktvilkår, som er blevet indføjet i aftalen ex tunc efter aftalens indgåelse som følge af en lov, der afhjælper den ugyldighed, som udspringer af den urimelige karakter af et kontraktvilkår, der forhindrer, at aftalen opfyldes?
 3)
 Såfremt der i overensstemmelse med svarene på de foregående spørgsmål kan foretages en undersøgelse af den urimelige karakter af det kontraktvilkår, hvorefter kursrisikoen påhviler forbrugeren, skal kravet om en klar og forståelig affattelse, som direktivets artikel 4, stk. 2, henviser til, da fortolkes således, at dette krav også er opfyldt, når den lovbestemte og nødvendigvis generelt affattede oplysningspligt er opfyldt på de vilkår, der er beskrevet under de faktiske omstændigheder, eller skal der ligeledes fremlægges oplysninger om risikoen for forbrugeren, som finansieringsinstituttet er bekendt med, eller som det kan have adgang til på tidspunktet for aftalens indgåelse?
 4)
 Er den omstændighed, at kontraktvilkårene vedrørende muligheden for ensidig ændring og forskellen mellem sælgerkurs og køberkurs — som flere år senere viste sig at være urimelige — på tidspunktet for aftalens indgåelse indgik i aftalen sammen med vilkåret vedrørende placering af kursrisikoen, relevant for så vidt angår kravet om klarhed og gennemsigtighed og det i stk. 1, litra i), i bilaget til direktivet fassatte, med henblik på fortolkningen af direktivets artikel 4, stk. 1, således at forbrugeren, som kumulativ virkning af disse vilkår, reelt på ingen måde kunne forudse, hvordan hverken betalingsforpligtelserne eller ordningen for ændring af disse forpligtelser ville ændre sig efterfølgende? Eller skal der ikke tages højde for kontraktvilkår, som efterfølgende er blevet erklæret urimelige i forbindelse med undersøgelsen af den urimelige karakter af det vilkår, der fastlægger kursrisikoen?
 5)
 Hvis den nationale ret erklærer, at det kontraktvilkår, hvorefter kursrisikoen påhviler forbrugeren, er urimeligt, er den da forpligtet til af egen drift — i forbindelse med fastlæggelsen af retsvirkningerne i overensstemmelse med national lovgivning — også at tage højde for den urimelige karakter af de øvrige kontraktvilkår, som ikke er blevet påberåbt at sagsøgerne i deres søgsmål, idet den respekterer parternes ret til at fremsætte bemærkninger i den kontradiktoriske procedure? Finder officialmaksimen som omhandlet i Domstolens praksis ligeledes anvendelse, hvis sagsøgeren er en forbruger, eller udelukker dispositionsmaksimen, i betragtning af den rolle, som den spiller i sagen som helhed, og sagens nærmere omstændigheder, i givet fald, at der foretages en undersøgelse af egen drift?
 (1) Rådets direktiv 93/13/EØF af 5.4.1993 om urimelige kontraktvilkår i forbrugeraftaler (EFT 1993, L 95, s. 29).


type: legislation

text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,28.5.2020
 COM(2020) 407 final
 2020/0107(COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 lena leasaítear Rialachán (AE) 2017/1601 lena mbunaítear an Ciste Eorpach um Fhorbairt Inbhuanaithe (CEFI), Ráthaíocht CEFI agus Ciste Ráthaíocht CEFI
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 COMHTHÉACS AN TOGRA
 An 11 Márta 2020, d’fhógair an Eagraíocht Dhomhanda Sláinte (EDS) gur phaindéim a bhí i ráig ghalar an choróinvíris (“COVID-19”). Ó shin i leith, tá tíortha ar fud an domhain tar éis bearta urghnácha a ghlacadh chun freagairt don ráig agus chun í a choinneáil faoi smacht.
 Mar thoradh ar an bpaindéim, tá crapadh géar fáis tuartha. Tá na bearta a ghlac na Ballstáit agus na tíortha comhpháirtíochta mar fhreagairt ar an ngéarchéim tar éis cur isteach go mór ar shlabhraí soláthair agus ar tháirgeadh agus ba chúis iad le neamhláithreachtaí ón ionad oibre. Ina theannta sin, tá soláthar go leor seirbhísí tar éis éirí dodhéanta nó an-deacair. Ag an am céanna, tá laghdú tagtha ar éileamh an tomhaltóra. Tá nó beidh na bearta ina gcúis le meath tromchúiseach ar an staid airgeadais i gcuid mhór gnólachtaí.
 Is mór an tionchar atá á imirt ag géarchéim phaindéim COVID-19 ar shochaithe ar fud an domhain, ar na córais sláinte i dtosach, agus iarmhairtí eacnamaíocha agus sóisialta tromchúiseacha ina dhiaidh sin. Ba cheart do straitéis freagartha an Aontais a bheith cuimsitheach, comhleanúnach agus comhtháite, ag dul i ngleic leis an tsláinte phoiblí agus leis na dúshláin shocheacnamaíocha araon. Is iad na tíortha is lú forbairt na tíortha is mó atá i mbaol COVID-19, mar gheall ar a gcórais sláinte laga nach bhfuil athléimneach agus dúshláin chasta shocheacnamaíocha agus rialachais. Is léir cheana féin go mbeidh tionchar ollmhór ag paindéim COVID-19 ar na córais eacnamaíocha agus mhaicreacnamaíocha i dtíortha comhpháirtíochta. Beidh dúshlán le sárú ag rialtais cobhsaíocht mhaicreacnamaíoch a chothabháil agus an spás fioscach a choinneáil ar bun chun na daoine is leochailí, a gcomhlachtaí agus a n‐oibrithe a chosaint, agus leanúint de sheirbhísí sóisialta bunúsacha a chur ar fáil a chosaint.
 Mar gheall ar an staid eisceachtúil sin, tá gá le cur chuige comhleanúnach agus aontaithe ar leibhéal an Aontais, a bheidh bailí don ghné inmheánach agus don ghné sheachtrach araon. Chun tuilleadh meatha ar an ngeilleagar a sheachaint agus chun borradh a chur faoi théarnamh cothrom, aontaithe agus cothrom na gníomhaíochta eacnamaíche, ba cheart clár eisceachtúil comhordaithe tacaíochta eacnamaíche a chur ar bun. Dá bhrí sin, tá gá le méideanna móra infheistíochta poiblí agus príobháidí chun teacht ar réitigh nuálacha, chun an geilleagar a spreagadh, chun poist ardcháilíochta a chruthú agus chun infheistíocht a dhéanamh chun an damáiste láithreach a rinne ráig COVID-19 a dheisiú.
 Ós rud é go molann an Coimisiún pacáiste uaillmhianach lena n‐áirítear méadú ar na huasteorainneacha faoin gCreat Airgeadais bliantúil 2014-2020 chun cur chun feidhme beart laistigh den Aontas agus níos faide i gcéin a chumasú mar fhreagairt ar thionchar an COVID-19 paindemic, amhail bearta a thacaíonn leis na gnólachtaí atá buailte, tacaíocht chomhtháthaithe do na Ballstáit, fothú acmhainní chun ullmhacht i gcomhair géarchéimeanna amach anseo agus réimsí ábhartha eile beartais agus bearta gaolmhara eile a fheabhsú.
 Tá sé beartaithe go gcuirfear na bearta sin i gcrích faoi ionstraimí agus cláir shonracha de chuid an Aontais agus i gcomhréir leis na gníomhartha ábhartha de chuid an Aontais lena leagtar síos rialacha maidir leis na hionstraimí agus na cláir sin.
 Dá bhrí sin, is gá cur chun feidhme na mbeart sin a chumasú trí na sásraí seachadta faoi Rialachán (AE) 2017/1601 lena mbunaítear an Ciste Eorpach um Fhorbairt Inbhuanaithe (CEFI), Ráthaíocht CEFI agus Ciste Ráthaíocht CEFI.
 2.BUNÚS DLÍ, COIMHDEACHT AGUS COMHRÉIREACHT
 •Bunús dlí
 Tá údar maith le gníomhaíocht ón Aontas Eorpach i ngeall ar Airteagal 209(1) agus Airteagal 212(2) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh.
 •Coimhdeacht agus comhréireacht
 Déantar cur síos i meabhrán míniúcháin thogra bunaidh an Choimisiúin ar bhreithnithe coimhdeachta agus comhréireachta is infheidhme maidir leis an gCiste Eorpach um Fhorbairt Inbhuanaithe:
 COM(2016)586 – Togra le haghaidh Rialachán ó Pharlaimint na heorpa agus ón gComhairle maidir leis an gCiste Eorpach um Fhorbairt Inbhuanaithe (CEFI) agus lena mbunaítear Ráthaíocht CEFI agus Ciste Ráthaíocht CEFI.
 •An rogha ionstraime
 Leasaítear leis an Rialachán seo an Rialachán (AE) 2017/1601 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 26 Meán Fómhair 2017 lena mbunaítear an Ciste Eorpach um Fhorbairt Inbhuanaithe (CEFI), Ráthaíocht CEFI agus Ciste Ráthaíocht CEFI.
 3.TORTHAÍ Ó MHEASTÓIREACHTAÍ EX POST, Ó CHOMHAIRLIÚCHÁIN LEIS NA PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS Ó MHEASÚNUITHE TIONCHAIR
 •Comhairliúcháin leis na geallsealbhóirí
 Déantar cur síos i meabhrán míniúcháin an togra tosaigh seo a leanas ón gCoimisiún ar na comhairliúcháin leis an bpobal agus le páirtithe leasmhara a rinneadh: COM (2016) 586.
 •Meastóireachtaí agus measúnuithe tionchair
 Sonraítear i meabhrán míniúcháin an togra tosaigh seo a leanas ón gCoimisiún na meastóireachtaí agus an measúnú tionchair a rinneadh chun tacú leis an togra: COM(2016) 586.
 4.IMPLEACHTAÍ BUISÉADACHA
 Cuirfidh an tAontas suim bhreise EUR 1 040 milliún ar fáil don Chiste Eorpach um Fhorbairt Inbhuanaithe, lena méadófar ráthaíocht AE EUR 2 078 milliún agus lena dtabharfar uasteorainn ráthaíochta iomlán an Aontais go EUR 3 578 milliún.
 “2. Is go dtí an 31 Nollaig 2021 a mhairfidh an tréimhse infheistíochta a bhféadfar lena linn comhaontuithe ráthaíochta CEFI a thacaíonn le hoibríochtaí maoiniúcháin agus infheistíochta a thabhairt i gcrích leis na contrapháirtithe incháilithe.”;
 Tá tuilleadh sonraí faoi na himpleachtaí buiséadacha sa Ráiteas Airgeadais Reachtach.
 5.EILIMINTÍ EILE
 •Míniú mionsonraithe ar fhorálacha sonracha an togra
 Is éard atá sa chreat dlíthiúil modhnuithe spriocdhírithe ar Rialachán (AE) 2017/1601 lena mbunaítear an Ciste Eorpach um Fhorbairt Inbhuanaithe (CEFI), Ráthaíocht CEFI agus Ciste Ráthaíocht CEFI.
 Is é is aidhm do na príomhleasuithe a tugadh isteach:
 –Raon feidhme geografach CEFI a leathnú chuig na tairbhithe sna Balcáin Thiar a liostaítear in Iarscríbhinn I de Rialachán 231/2014
 1
 .
 –An ranníocaíocht leis an gCiste Eorpach um Fhorbairt Inbhuanaithe ó bhuiséad an Aontais a mhéadú i bhfianaise oibríochtaí a chur chun feidhme mar fhreagairt ar thionchar phaindéim COVID-19.
 –Trí shíneadh a chur leis an tréimhse infheistíochta ar lena linn is féidir comhaontuithe Ráthaíocht CEFI chun tacú le hoibríochtaí maoiniúcháin agus infheistíochta a thabhairt i gcrích leis na contrapháirtithe incháilithe.
 2020/0107 (COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 lena leasaítear Rialachán (AE) 2017/1601 lena mbunaítear an Ciste Eorpach um Fhorbairt Inbhuanaithe (CEFI), Ráthaíocht CEFI agus Ciste Ráthaíocht CEFI
 TÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 209(1) agus Airteagal 212(2) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 Tar éis dóibh an dréachtghníomh reachtach a chur chuig na parlaimintí náisiúnta,
 Ag gníomhú dóibh i gcomhréir leis an ngnáthnós imeachta reachtach,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)Is mór an tionchar atá á imirt ag géarchéim phaindéim COVID-19 ar shochaithe ar fud an domhain, ar na córais sláinte i dtosach, agus iarmhairtí eacnamaíocha agus sóisialta tromchúiseacha ina dhiaidh sin. Ba cheart straitéis freagartha an Aontais a bheith cuimsitheach, comhleanúnach agus comhtháite, ag dul i ngleic leis na dúshláin sláinte poiblí agus shocheacnamaíocha laistigh den Aontas agus, mar aon leis sin, i gcomhar le tíortha comhpháirtíochta an Aontais, go háirithe san Aifric, i gComharsanacht na hEorpa agus leis na tairbhithe sna Balcáin Thiar a liostaítear in Iarscríbhinn I a ghabhann le Rialachán (AE) Uimh. 231/2014 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 2
 . Beidh tionchar mór ag paindéim COVID-19 ar na córais eacnamaíocha agus mhaicreacnamaíocha sna tíortha comhpháirtíochta. Beidh dúshlán le sárú ag rialtais chun an chobhsaíocht mhaicreacnamaíoch a chothabháil agus an spás fioscach a choinneáil ar bun chun na daoine is leochailí, a gcuid comhlachtaí agus a gcuid oibrithe a chosaint, agus chun leanúint de chúram sláinte bunúsach agus seirbhísí sóisialta a sholáthar. Tá sé tuartha go háirithe go dtiocfaidh fiontair bheaga agus mheánmhéide gann i leachtacht agus i gcaipiteal oibre, rud a chuirfidh na milliúin post i mbaol. Is dócha go n‐éireoidh sé níos deacra maoiniú in airgeadra áitiúil a fháil, agus maoiniú in airgeadra crua ag éirí níos baolaí ag an am céanna mar gheall ar dhímheas airgeadra. Déanfaidh saincheisteanna den chineál sin difear d’fhuinneamh in-athnuaite agus do thionscadail bhonneagair eile a mhaoineofaí le hioncam táillí.
 (2)Anuas ar na bearta riachtanacha atá le glacadh ag tríú tíortha chun dul i ngleic le paindéim COVID-19, agus na hiarmhairtí a thiocfaidh astu sin, is measaide staid shoch-eacnamaíoch na mBalcán Thiar na dúshláin atá roimh an Aontas féin mar gheall ar a ghaire atá na tíortha sin do gheilleagar an Aontais agus a idirspleáiche atá siad air, agus mar gheall ar na naisc shóisialta agus eacnamaíocha atá acu leis an Aontas. Dá bhrí sin, ba cheart an Ciste Eorpach um Fhorbairt Inbhuanaithe a leathnú chun na Balcáin Thiar a chumhdach d’fhonn cuidiú le téarnamh socheacnamaíoch inbhuanaithe agus athléimneacht sna tíortha sin, slabhraí soláthair a athbhunú agus cobhsaíocht mhaicreacnamaíoch a choinneáil ar bun.
 (3)Tá fáil ag an gCoimisiún Eorpach ar uirlis chumhachtach chun rioscaí infheistíochta a mhaolú, an Ciste Eorpach um Fhorbairt Inbhuanaithe (‘CEFI’), an chuid mhaoiniúcháin den Phlean Infheistíochta Seachtraí a seoladh in 2017. Is iad Comharsanacht na hEorpa agus an Afraic Fho-Shahárach a chumhdaítear leis an ionstraim sin faoi láthair, agus cuirtear chun feidhme í i gcomhpháirtíocht le hinstitiúidí airgeadais idirnáisiúnta agus institiúidí forbartha agus airgeadais de chuid na mBallstát. Tá CEFI ar cheann de na cláir ráthaíochta poiblí is mó ar domhan a thacaíonn le hinfheistíocht ón earnáil phríobháideach san fhorbairt.
 (4)In Airteagal 137(2) den Chomhaontú maidir le Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann a bheith ag tarraingt siar as an Aontas Eorpach agus as an gComhphobal Eorpach do Fhuinneamh Adamhach, foráiltear nach mbeidh an Ríocht Aontaithe agus tionscadail atá lonnaithe sa Ríocht Aontaithe incháilithe ach i leith oibríochtaí airgeadais a ráthaítear le buiséad an Aontais faoin gCiste Eorpach um Fhorbairt Inbhuanaithe (CEFI), ar choinníoll go raibh na hoibríochtaí airgeadais sin ceadaithe ag na heintitis agus na comhlachtaí sin, lena n‐áirítear BEI agus an Ciste Eorpach Infheistíochta (“CEI”), nó ag daoine ar cuireadh de chúram orthu cuid de na gníomhaíochtaí sin a chur chun feidhme roimh dháta theacht i bhfeidhm an Chomhaontaithe um Tharraingt Siar. Thairis sin, le hAirteagal 143(1) den Chomhaontú um Tharraingt Siar déantar dliteanas na Ríochta Aontaithe as a sciar de dhliteanais theagmhasacha an Aontais a theorannú do na dliteanais theagmhasacha sin a eascraíonn ó oibríochtaí airgeadais a chinn an tAontas roimh dháta theacht i bhfeidhm an Chomhaontaithe um Tharraingt Siar. Aon dliteanas teagmhasach don Aontas faoin Rialachán seo, ní bheadh feidhm aige go dtí tar éis dháta tharraingt siar na Ríochta Aontaithe as an Aontas. Dá bhrí sin, níor cheart feidhm a bheith ag an Rialachán seo maidir leis an Ríocht Aontaithe ná sa Ríocht Aontaithe.
 (5)Ba cheart, dá bhrí sin, Rialachán (AE) Uimh. 2017/1601 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 3
 a leasú dá réir sin,
 TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Leasaítear Rialachán (AE) 2017/1601 mar a leanas:
 (1)In Airteagal 2, cuirtear an méid seo a leanas in ionad phointe 4:
 “(4) ciallaíonn “tír chomhpháirtíochta” tír is sínitheoir le Comhaontú Comhpháirtíochta ACC-AE, tír a liostaítear in Iarscríbhinn I a ghabhann le Rialachán (AE) Uimh. 232/2014, tír atá incháilithe do chomhar geografach faoi Rialachán (AE) Uimh. 233/2014 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle, nó tairbhí sna Balcáin Thiar a liostaítear in Iarscríbhinn I a ghabhann le Rialachán (AE) Uimh. 231/2014*;
 ______________
 *Rialachán (AE) Uimh. 231/2014 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Márta 2014 lena mbunaítear Ionstraim um Chúnamh Réamhaontachais (ICR II) (IO L 77, 15.3.2014, lch. 11).”;
 (2)Leasaítear Airteagal 3 mar a leanas:
 (a) Cuirtear an méid seo a leanas in ionad mhír 1 agus mhír 2:
 “1. Is é a bheidh mar chuspóir do CEFI, mar phacáiste comhtháite airgeadais, lena soláthraítear acmhainn mhaoiniúcháin do chontrapháirtithe incháilithe i bhfoirm deontas, ráthaíochtaí agus ionstraimí eile airgeadais, tacú le hinfheistíochtaí agus le rochtain níos mó ar mhaoiniú, go príomha san Afraic, i gComharsanacht na hEorpa agus sna Balcáin Thiar, chun forbairt eacnamaíoch agus shóisialta atá inbhuanaithe agus cuimsitheach a chothú, agus athléimneacht shocheacnamaíoch tíortha comhpháirtíochta a chur chun cinn, lena n‐áirítear, i gcás inarb iomchuí, i gcomhthéacs Bheartas Comharsanachta na hEorpa, bheartas an Aontais i leith na mBalcán Thiar go háirithe i gcomhthéacs bheartas an Aontais um méadú, agus an Chreata Comhpháirtíochta le tríú tíortha faoin gClár Oibre Eorpach maidir leis an Imirce, agus béim faoi leith á leagan ar fhás inbhuanaithe agus cuimsitheach, ar chruthú post fónta, ar dheireadh a chur le neamhionannais, ar chomhionannas inscne a chur chun cinn agus ar chumhachtú ban agus daoine óga, ar inrochtaineacht a áirithiú i gcomhréir le hAirteagal 9 de Choinbhinsiún na Náisiún Aontaithe ar Chearta Daoine atá faoi Mhíchumas agus ar na hearnálacha socheacnamaíocha, agus ar mhicrifhiontair, ar fhiontair bheaga agus mheánmhéide, agus ag an am céanna uasmhéadú á dhéanamh ar bhreisíocht, táirgí nuálacha á gcur ar fáil agus cistí san earnáil phríobháideach á bplódú isteach.
 2. Beidh CEFI á threorú ag cuspóirí ghníomhaíocht sheachtrach an Aontais mar a leagtar amach in Airteagal 21 CAE agus ag beartas an Aontais i réimse an chomhair um fhorbairt mar a leagtar amach in Airteagal 208 CFAE agus sna prionsabail arna gcomhaontú go hidirnáisiúnta maidir le héifeachtacht na forbartha. Rannchuideoidh CEFI le Spriocanna Forbartha Inbhuanaithe Chlár Oibre 2030 a bhaint amach, go háirithe díothú na bochtaineachta, agus, i gcás inarb iomchuí, le cur chun feidhme Bheartas Comharsanachta na hEorpa agus bheartas an Aontais i leith na mBalcán Thiar go háirithe i gcomhthéacs bheartas an Aontais um méadú, agus ar an mbealach sin aghaidh á tabhairt aige ar phaindéim COVID-19 agus ar bhunchúiseanna sonracha socheacnamaíocha na himirce agus cothú á dhéanamh aige ar ath-imeascadh inbhuanaithe imirceach a bheidh ag filleadh ar a dtíortha tionscnaimh, agus na pobail trasdula agus óstacha á neartú.”;
 (b) Cuirtear an méid seo a leanas in ionad mhír 4:
 “4. Beidh CEFI comhsheasmhach leis na cuspóirí a leagtar amach sna hionstraimí maoinithe seachtracha arna mbunú le Rialacháin (AE) Uimh. 231/2014, (AE) Uimh. 232/2014, (AE) Uimh. 233/2014, agus le Rialachán (AE) 2015/323, agus leis na tosaíochtaí a bheidh sna cláir náisiúnta nó réigiúnacha agus sna páipéir straitéise náisiúnta nó réigiúnacha, i gcás ina mbeidh fáil ar a leithéid.”;
 (3)In Airteagal 5, cuirtear an méid seo a leanas in ionad mhíreanna 2 agus 3:
 “2. Cuirfidh an bord straitéiseach comhairle ar an gCoimisiún maidir le treoshuíomh straitéiseach agus tosaíochtaí straitéiseacha Ráthaíocht CEFI agus rannchuideodh sé lena n‐ailíniú le treoirphrionsabail agus le cuspóirí ghníomhaíocht sheachtrach an Aontais, leis an mbeartas forbartha, le Beartas Comharsanachta na hEorpa agus le beartas an Aontais i leith na mBalcán Thiar go háirithe i gcomhthéacs bheartas an Aontais um méadú, chomh maith le cuspóir CEFI mar a leagtar amach in Airteagal 3. Tacóidh sé leis an gCoimisiún freisin le spriocanna foriomlána infheistíochta a leagan síos i dtaca le húsáid Ráthaíocht CEFI agus déanfaidh sé faireachán ar chumhdach geografach agus téamach atá iomchuí agus éagsúlaithe d’fhuinneoga infheistíochta, agus aird ar leith á tabhairt ar thíortha a shainaithnítear mar thíortha a bhfuil deacrachtaí leochaileachta nó coinbhleachta acu, agus a shainaithnítear mar Thíortha is Lú Forbairt (TLFanna) agus mar thíortha bochta a bhfuil fiachais ollmhóra acu.
 3. Tacóidh an bord straitéiseach freisin leis an gcomhordú foriomlán, leis an gcomhlántacht fhoriomlán agus leis an gcomhleanúnachas foriomlán idir trí cholún PIS, idir PIS agus iarrachtaí eile an Aontais maidir le himirce, maidir le paindéim COVID-19 agus maidir le cur chun feidhme Chlár Oibre 2030, agus le hionstraimí maoinithe ábhartha seachtracha agus cistí iontaobhais an Aontais freisin, agus leis na hoibríochtaí iasachta arna ndéanamh faoi shainordú seachtrach BEI, lena n‐áirítear Tionscnamh Athléimneachta Eacnamaíoch BEI, agus Saoráid Infheistíochta ACC, gan dochar do rialacha inmheánacha rialachais BEI.”;
 (4)In Airteagal 7, cuirtear an méid seo a leanas in ionad mhír 2:
 “2. Tacóidh Ráthaíocht CEFI le hoibríochtaí maoiniúcháin agus infheistíochta i dtíortha comhpháirtíochta san Afraic, i gComharsanacht na hEorpa agus sna tairbhithe sna Balcáin Thiar a liostaítear in Iarscríbhinn I a ghabhann le Rialachán (AE) Uimh. 231/2014.”;
 (5)Cuirtear an méid seo a leanas in ionad mhír 2 d’Airteagal 8:
 “2. Is go dtí an 31 Nollaig 2021 a mhairfidh an tréimhse infheistíochta a bhféadfar lena linn comhaontuithe ráthaíochta CEFI a thacaíonn le hoibríochtaí maoiniúcháin agus infheistíochta a thabhairt i gcrích leis na contrapháirtithe incháilithe.”;
 ______________
 (6)In Airteagal 9(1), cuirtear an méid seo a leanas in ionad na habairte réamhráití agus phointe (a):
 “1. Na hoibríochtaí maoiniúcháin agus infheistíochta atá incháilithe do thacaíocht trí ráthaíocht CEFI i gcomhréir le cuspóir CEFI a leagtar amach in Airteagal 3, beidh siad comhsheasmhach agus ailínithe le beartais an Aontais, go háirithe le beartas forbartha an Aontais, le Beartas Comharsanachta na hEorpa agus le beartas an Aontais i leith na mBalcán Thiar go háirithe i gcomhthéacs bheartas an Aontais um méadú, mar aon le tacaíocht de chuid an Aontais agus tacaíocht idirnáisiúnta chun comhlántacht a áirithiú le tionscnaimh eile agus tacóidh siad leis na cuspóirí seo a leanas:
 (a) rannchuidiú le forbairt inbhuanaithe ina gnéithe eacnamaíocha, sóisialta agus comhshaoil, agus le cur chun feidhme Chlár Oibre 2030 agus, i gcás inarb iomchuí, Bheartas Comharsanachta na hEorpa agus bheartas an Aontais i leith na mBalcán Thiar go háirithe i gcomhthéacs bheartas an Aontais um méadú, agus béim faoi leith á leagan ar dhíothú na bochtaineachta, cruthú post cuibhiúil, deiseanna eacnamaíocha, scileanna agus fiontraíochta, comhionannas inscne agus cumhachtú na mban agus na ndaoine óga a chur chun cinn go háirithe, agus an smacht reachta, dea-rialachas agus cearta an duine á saothrú agus á neartú ag an am céanna;”;
 (7)Leasaítear Airteagal 12 mar a leanas:
 (a) Cuirtear an méid seo a leanas in ionad mhír 1:
 “1. Ní bheidh Ráthaíocht CEFI níos mó ná EUR 3 578 000 000 aon tráth, gan dochar do mhír 2.”;
 (b) I mír 2, cuirtear an méid seo a leanas in ionad an cheathrú fomhír:
 “Maidir le glaníocaíochtaí comhiomlána ó bhuiséad ginearálta an Aontais faoi Ráthaíocht CEFI, ní bheidh siad níos mó ná EUR 3 578 000 000. I gcás inar gá, is iad na Ballstáit is ranníocóirí nó ranníocóirí eile a dhéanfaidh íocaíochtaí i leith glaonna ráthaíochta ar bhonn pari passu leis an Aontas, gan dochar do mhír 4.”;
 _____________________
 (8)Leasaítear Airteagal 15 mar a leanas:
 “Airteagal 15
 Cistiú CEFI ó bhuiséad ginearálta an Aontais
 Soláthrófar ranníocaíocht EUR 1 390 000 000 ó bhuiséad ginearálta an Aontais.”
 (9)Cuirtear isteach an tAirteagal 15a seo a leanas:
 “Airteagal 15a
 Bearta tacaíochta
 Féadfar an méid dá dtagraítear in Airteagal 15 a úsáid le haghaidh cúnamh teicniúil agus cúnamh riaracháin, amhail gníomhaíochtaí ullmhúcháin, faireacháin, rialaithe, iniúchóireachta agus meastóireachta, lena n‐áirítear córais teicneolaíochta faisnéise chorparáideacha.”.
 Airteagal 2
 Tiocfaidh an Cinneadh seo i bhfeidhm an fichiú lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Beidh an Rialachán seo ina cheangal go huile agus go hiomlán agus beidh sé infheidhme go díreach sna Ballstáit i gcomhréir leis na Conarthaí.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann Pharlaimint na hEorpa
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 An tUachtarán
 RÁITEAS AIRGEADAIS REACHTACH
 COMHTHÉACS AN TOGRA
 2.BUNÚS DLÍ, COIMHDEACHT AGUS COMHRÉIREACHT
 •Bunús dlí
 •Coimhdeacht agus comhréireacht
 •An rogha ionstraime
 3.TORTHAÍ Ó MHEASTÓIREACHTAÍ EX POST, Ó CHOMHAIRLIÚCHÁIN LEIS NA PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS Ó MHEASÚNUITHE TIONCHAIR
 •Comhairliúcháin leis na geallsealbhóirí
 •Meastóireachtaí agus measúnuithe tionchair
 4.IMPLEACHTAÍ BUISÉADACHA
 5.EILIMINTÍ EILE
 •Míniú mionsonraithe ar fhorálacha sonracha an togra
 1.LEAGAN AMACH AN TOGRA/TIONSCNAIMH
 1.1.Teideal an togra/tionscnaimh
 1.2.Réimsí beartais lena mbaineann
 1.3.Gníomhaíocht ABB: Gnóthaí idirnáisiúnta eacnamaíocha agus airgeadais Baineann an togra/tionscnamh le:
 1.4.Cuspóirí
 1.4.1.Cuspóirí ginearálta
 1.4.2.Cuspóirí sonracha
 1.4.3.An toradh agus an tionchar a mheastar a bheidh ann
 1.4.4.Táscairí feidhmíochta
 1.5.Forais an togra/tionscnaimh
 1.5.1.Na ceanglais is gá a chomhlíonadh sa ghearrthéarma nó san fhadtéarma, lena n‐áirítear amlíne mhionsonraithe maidir le cur chun feidhme céimneach an tionscnaimh
 1.5.2.Breisluach a bhaineann le rannpháirteachas AE (d’fhéadfadh an breisluach a bheith ann mar thoradh ar fhachtóirí éagsúla, e.g. deimhneacht dhlíthiúil, breis éifeachtachta, comhlántachtaí, nó gnóthachain de thoradh comhordú). Chun críocha an phointe seo, is é a chiallaíonn “breisluach a bhaineann le rannpháirteachas AE” an luach a thagann as idirghabháil an Aontais ar luach é atá sa bhreis ar an luach a bheadh ann dá mbeadh na Ballstáit ag feidhmiú leo féin.
 1.5.3.Ceachtanna a foghlaimíodh ó thaithí eile den sórt sin san am a chuaigh thart
 1.5.4.Comhoiriúnacht don Chreat Airgeadais Ilbhliantúil agus sineirgíochtaí a d’fhéadfadh a bheith ann le hionstraimí iomchuí eile
 1.5.5.Measúnú ar na roghanna éagsúla maoinithe atá ar fáil, lena n‐áirítear na féidearthachtaí athshannadh a dhéanamh
 1.6.Fad an togra/tionscnaimh agus an tionchar airgeadais a mheastar a bheidh aige
 1.7.Modhanna bainistíochta atá beartaithe
 2.BEARTA BAINISTÍOCHTA
 3.AN TIONCHAR AIRGEADAIS A MHEASTAR A BHEIDH AG AN TOGRA/TIONSCNAMH
 3.1.Ceannteidil an chreata airgeadais ilbhliantúil agus na línte buiséid ar a n‐imreofar tionchar
 3.2.An tionchar airgeadais a mheastar a bheidh ag an togra ar leithreasuithe
 3.2.1.Achoimre ar an tionchar a mheastar a bheidh aige ar leithreasuithe faoi chomhair oibríochtaí
 3.2.2.Achoimre ar an tionchar a mheastar a bheidh aige ar leithreasuithe de chineál riaracháin
 3.2.3.Comhoiriúnacht don chreat airgeadais ilbhliantúil reatha
 3.2.4.Ranníocaíochtaí ó thríú páirtithe
 3.3.An tionchar a mheastar a bheidh ar ioncam
 RÁITEAS AIRGEADAIS REACHTACH
 1.LEAGAN AMACH AN TOGRA/TIONSCNAIMH
 1.1.Teideal an togra/tionscnaimh
 Togra le haghaidh leasú ar
 RIALACHÁN (AE) 2017/1601 Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE an 26 Meán Fómhair 2017 lena mbunaítear an Ciste Eorpach um Fhorbairt Inbhuanaithe (CEFI), Ráthaíocht CEFI agus Ciste Ráthaíocht CEFI
 1.2.Réimsí beartais lena mbaineann
 01
 1.3.Gníomhaíocht ABB: Gnóthaí idirnáisiúnta eacnamaíocha agus airgeadais Baineann an togra/tionscnamh le:
 ◻ beart nua
 ◻ beart nua a leanann treoirthionscadal/réamhbheart
 4
 X síneadh ar bheart atá ann cheana
 X beart nó bearta a chumasc nó a atreorú i dtreo beart eile/beart nua
 1.4.Cuspóirí
 1.4.1.Cuspóirí ginearálta
 Tá an leasú spriocdhírithe seo ar Rialachán CEFI beartaithe faoi chuimsiú na freagartha ar phaindéim COVID-19 agus a iarmhairtí. Leis an leasú, déanfar raon feidhme geografach an Rialacháin a leathnú freisin chuig na Balcáin Thiar.
 1.4.2.Cuspóirí sonracha
 Cuspóir sonrach
 Leis an uasteorainn ráthaíochta mhéadaithe, leis an tréimhse infheistíochta níos faide agus leis an raon feidhme geografach méadaithe, rannchuideofar le haghaidh a thabhairt ar phaindéim COVID-19 agus ar a iarmhairtí.
 1.4.3.An toradh agus an tionchar a mheastar a bheidh ann
 Sonraigh an tionchar a bheadh ag an togra/tionscnamh ar na tairbhithe/grúpaí ar a bhfuil sé dírithe.
 Leis an Rialachán leasaithe, ba cheart go mbainfí leas as infheistíochtaí breise chun aghaidh a thabhairt ar phaindéim COVID-19 agus ar a iarmhairtí, lena n‐áirítear tacú leis an téarnamh socheacnamaíoch.
 1.4.4.Táscairí feidhmíochta
 Sonraigh na táscairí chun faireachán a dhéanamh ar dhul chun cinn agus ar ghnóthachain.
 Rinneadh tacar coiteann íosta de tháscairí a léiríonn aschuir tionscadail agus na torthaí atá beartaithe a shainiú chun faireachán a dhéanamh ar chur chun feidhme Ráthaíocht an Chiste Eorpaigh um Fhorbairt Inbhuanaithe (CEFI) .
 1.5.Forais an togra/tionscnaimh
 1.5.1.Na ceanglais is gá a chomhlíonadh sa ghearrthéarma nó san fhadtéarma, lena n‐áirítear amlíne mhionsonraithe maidir le cur chun feidhme céimneach an tionscnaimh
 “2. Is go dtí an 31 Nollaig 2021 a mhairfidh an tréimhse infheistíochta a bhféadfar lena linn comhaontuithe ráthaíochta CEFI a thacaíonn le hoibríochtaí maoiniúcháin agus infheistíochta a thabhairt i gcrích leis na contrapháirtithe incháilithe.”;
 1.5.2.Breisluach a bhaineann le rannpháirteachas AE (d’fhéadfadh an breisluach a bheith ann mar thoradh ar fhachtóirí éagsúla, e.g. deimhneacht dhlíthiúil, breis éifeachtachta, comhlántachtaí, nó gnóthachain de thoradh comhordú). Chun críocha an phointe seo, is é a chiallaíonn “breisluach a bhaineann le rannpháirteachas AE” an luach a thagann as idirghabháil an Aontais ar luach é atá sa bhreis ar an luach a bheadh ann dá mbeadh na Ballstáit ag feidhmiú leo féin.
 Tá an leasú seo ar Rialachán CEFI beartaithe faoi chuimsiú na freagartha ar phaindéim COVID-19 agus a iarmhairtí. Trí chistí a chur ar fáil do CEFI faoin CAI reatha, rud a mhéadóidh a chumas ráthaíochtaí a dheonú i dtíortha comhpháirtíochta, éascófar freagra tapa ar phaindéim COVID-19 sna réigiúin sin.
 Tá sé sin ag teacht le ról domhanda, freagracht agus luachanna an Aontais.
 1.5.3.Ceachtanna a foghlaimíodh ó thaithí eile den sórt sin san am a chuaigh thart
 Rinneadh méid iomlán imchlúdach tosaigh Ráthaíocht CEFI (EUR 1.54 billiún lena n‐áirítear ranníocaíochtaí ó thríú páirtithe) a leithdháileadh ar 28 ráthaíocht. Táthar ag súil go ndéanfaidh siad sin EUR 17.5 billiún a ghiaráil in infheistíochtaí. Leis an bpíblíne atá ann faoi láthair agus leis an bplé le hinstitiúidí airgeadais comhpháirtíochta, dearbhaítear go bhféadfadh CEFI níos mó ná a dhá oiread oibríocht ráthaíochta sínithe a dhéanamh go dtí deireadh 2021.
 1.5.4.Comhoiriúnacht don Chreat Airgeadais Ilbhliantúil agus sineirgíochtaí a d’fhéadfadh a bheith ann le hionstraimí iomchuí eile
 Déantar méid na ráthaíochta breise a mhaoiniú laistigh de theorainneacha an togra ón gCoimisiún le haghaidh uasteorainn mhéadaithe ar an CAI reatha.
 1.5.5.Measúnú ar na roghanna éagsúla maoinithe atá ar fáil, lena n‐áirítear na féidearthachtaí athshannadh a dhéanamh
 Níl aon fhéidearthachtaí eile ann maidir le corrlaigh a ath-imlonnú ná a úsáid ná maidir le hionstraim speisialta sa CAI reatha. Dá bhrí sin, déantar an méid breise ráthaíochta a mhaoiniú laistigh de theorainneacha an togra ón gCoimisiún le haghaidh uasteorainn mhéadaithe ar an CAI reatha.
 1.6.Fad an togra/tionscnaimh agus an tionchar airgeadais a mheastar a bheidh aige
 X tréimhse theoranta
 –◻
 i bhfeidhm ón 31/12/2020
 X Tionchar airgeadais go dtí 2021 a áireamh, ag tagairt don tréimhse inar féidir comhaontuithe ráthaíochta a thabhairt i gcrích leis na contrapháirtithe incháilithe.
 ◻ tréimhse neamhtheoranta
 –Cuirfear chun feidhme é le linn na tréimhse tosaigh BBBB go BBBB,
 –agus cuirfear ag feidhmiú go hiomlán ina dhiaidh sin é.
 1.7.Modhanna bainistíochta atá beartaithe
 5
 X Bainistíocht dhíreach a dhéanann an Coimisiún chun ciste ráthaíochta CEFI a bhainistiú.
 –◻ ina ranna, lena n‐áirítear an chuid sin den fhoireann atá i dtoscaireachtaí an Aontais;
 –◻
 trí na gníomhaireachtaí feidhmiúcháin;
 ◻ Bainistíocht atá comhroinnte leis na Ballstáit
 X Bainistíocht indíreach trí chúraimí a bhaineann le cur chun feidhme an bhuiséid a shannadh (i gcás na Saoráidí agus na ráthaíochtaí a fhaigheann tacaíocht ó ráthaíocht CEFI):
 –◻ tríú tíortha nó na comhlachtaí a d’ainmnigh siad;
 –X eagraíochtaí idirnáisiúnta agus a ngníomhaireachtaí
 –X BEI agus an Ciste Eorpach Infheistíochta;
 –◻ comhlachtaí dá dtagraítear in Airteagal 70 agus Airteagal 71 den Rialachán Airgeadais;
 –X comhlachtaí dlí phoiblí;
 –X comhlachtaí arna rialú ag dlí príobháideach Ballstáit agus a sholáthraíonn ráthaíochtaí leordhóthanacha airgeadais de mhaolú ar Airteagal 58(1)(c) (vii) de Rialachán (AE) Uimh. 966/2012;
 –X comhlachtaí arna rialú ag dlí príobháideach Ballstáit, a gcuirtear de chúram orthu comhpháirtíochtaí príobháideacha poiblí a chur chun feidhme, agus a sholáthraíonn ráthaíochtaí leordhóthanacha airgeadais;
 –X comhlachtaí arna rialú ag dlí príobháideach tíre comhpháirtíochta agus a sholáthraíonn ráthaíochtaí leordhóthanacha airgeadais de mhaolú ar Airteagal 58(1)(c) (vii) de Rialachán (AE) Uimh. 966/2012;
 –X comhlachtaí arna rialú ag an dlí príobháideach agus a bhfuil misean seirbhíse poiblí acu sa mhéid go gcuireann siad ráthaíochtaí leordhóthanacha airgeadais ar fáil;
 –I gcás ina sonraítear níos mó ná modh bainistíochta amháin, tabhair sonraí sa roinn “Nótaí” le do thoil.
 Nótaí
 Is é an Coimisiún a chuirfidh soláthar agus bainistiú Chiste Ráthaíocht CEFI chun feidhme go díreach, ach is trí bhainistíocht indíreach a dhéanfar na hionstraimí a chumhdaítear leis an Ráthaíocht a chur chun feidhme.
 2.BEARTA BAINISTÍOCHTA
 Tá feidhm mutatis mutandis ag na bearta a luaitear sa ráiteas airgeadais reachtach a ghabhann le togra 2017 ón gCoimisiún le haghaidh Rialachán CEFI (COM (2016) 586 final).
 3.AN TIONCHAR AIRGEADAIS A MHEASTAR A BHEIDH AG AN TOGRA/TIONSCNAMH
 3.1.Ceannteidil an chreata airgeadais ilbhliantúil agus na línte buiséid ar a n‐imreofar tionchar
 ·Línte buiséid atá ann cheana
 In ord cheannteidil agus línte buiséid an chreata airgeadais ilbhliantúil.
 Ceannteideal an chreata airgeadais ilbhliantúil
 Líne buiséid
 Saghas
 caiteachas
 Ranníocaíocht
 LD/LN
 6
 .
 ó thíortha de chuid CSTE
 7
 ó thíortha is iarrthóirí
 8
 ó thríú tíortha
 de réir bhrí Airteagal 21(2)(b) den Rialachán Airgeadais
 4
 01 03 08
 LD
 TÁ
 TÁ
 TÁ
 NÍL
 ·Línte nua buiséid atá á n‐iarraidh
 In ord cheannteidil agus línte buiséid an chreata airgeadais ilbhliantúil.
 Ceannteideal an chreata airgeadais ilbhliantúil
 Líne buiséid
 Saghas
 caiteachais
 Ranníocaíocht
 Uimhir
 LD/LN.
 ó thíortha de chuid CSTE
 ó thíortha is iarrthóirí
 ó thríú tíortha
 de réir bhrí Airteagal 21(2)(b) den Rialachán Airgeadais
 4
 01 01 04 01
 LN
 NÍL
 NÍL
 NÍL
 NÍL
 3.2.An tionchar airgeadais a mheastar a bheidh ag an togra ar leithreasuithe
 3.2.1.Achoimre ar an tionchar a mheastar a bheidh aige ar leithreasuithe faoi chomhair oibríochtaí
 –◻
 Ní éilíonn an togra/tionscnamh go n‐úsáidfear leithreasuithe faoi chomhair oibríochtaí
 –Éilíonn an togra/tionscnamh go n‐úsáidfear leithreasuithe faoi chomhair oibríochtaí mar a mhínítear thíos:
 EUR milliúin (go dtí an tríú deachúil)
 Ceannteideal an chreata airgeadais
 ilbhliantúil
 IV
 CEFI
 2020
 IOMLÁN
 Caiteachas oibríochtúil
 01 03 08
 Gealltanais
 (1)
 1 039,000
 1 039,000
 Íocaíochtaí
 (2)
 1 039, 000
 1 039,000
 Leithreasuithe de chineál riaracháin arna maoiniú as imchlúdach na gclár sonrach
 9
 01 01 04 01
 10
 Gealltanais = Íocaíochtaí
 (3)
 1,000
 1,000
 Iomlán leithreasuithe faoi Cheannteideal 4
 Gealltanais
 =(1)+(3)
 1 040,000
 1 040,000
 Íocaíochtaí
 =(2)+(3)
 1,000
 1 040,000
 Ceannteideal an chreata airgeadais
 ilbhliantúil
 5
 “Caiteachas riaracháin”
 EUR milliúin (go dtí an tríú deachúil)
 2020
 IOMLÁN
 Coimisiún
 • Acmhainní daonna
 11
 • Caiteachas riaracháin eile
 IOMLÁN AN COIMISIÚN
 Leithreasuithe
 IOMLÁN leithreasuithe
 faoi CHEANNTEIDEAL 5
 den chreat airgeadais ilbhliantúil
 (Iomlán gealltanas = Iomlán íocaíochtaí)
 EUR milliúin (go dtí an tríú deachúil)
 2020
 IOMLÁN
 IOMLÁN leithreasuithe
 faoi CHEANNTEIDIL 1 go 5
 den chreat airgeadais ilbhliantúil
 Gealltanais
 1 040,000
 1 040,00
 Íocaíochtaí
 1 040,000
 1 040,000
 3.2.2.Achoimre ar an tionchar a mheastar a bheidh aige ar leithreasuithe de chineál riaracháin
 –◻
 Ní éilíonn an togra/tionscnamh go n‐úsáidfear leithreasuithe de chineál riaracháin
 –X
 Éilíonn an togra/tionscnamh go n‐úsáidfear leithreasuithe de chineál riaracháin mar a mhínítear thíos:
 –EUR milliúin (go dtí an tríú deachúil)
 2020
 IOMLÁN
 –
 CEANNTEIDEAL 5
 den chreat airgeadais ilbhliantúil
 Acmhainní daonna
 Caiteachas riaracháin eile
 Fo-iomlán CHEANNTEIDEAL 5
 den chreat airgeadais ilbhliantúil
 Lasmuigh de CHEANNTEIDEAL 5
 12
 of the multiannual financial framework
 Acmhainní daonna
 Caiteachas eile
 de chineál riaracháin
 1,00
 Fo-iomlán
 lasmuigh de CHEANNTEIDEAL 5
 den chreat airgeadais ilbhliantúil
 1,00
 IOMLÁN
 1,00
 Na leithreasuithe is gá le haghaidh acmhainní daonna agus caiteachas eile de chineál riaracháin, cumhdófar iad leis na leithreasuithe sin san Ard-Stiúrthóireacht atá sannta cheana do bhainistíocht an bhirt agus/nó atá athshannta laistigh den Ard-Stiúrthóireacht, mar aon le haon leithdháileadh breise a d’fhéadfaí a thabhairt don Ard-Stiúrthóireacht atá i mbun bainistíochta faoi chuimsiú an nós imeachta maidir le leithdháileadh bliantúil i bhfianaise na srianta buiséadacha.
 3.2.2.1.Na hacmhainní daonna a mheastar a bheidh riachtanach
 –Ní éilíonn an togra/tionscnamh go n‐úsáidfear acmhainní daonna.
 –X
 Éilíonn an togra/tionscnamh go n‐úsáidfear acmhainní daonna mar a mhínítear thíos:
 –Sloinnfear an meastachán in aonaid de choibhéis lánaimseartha
 2020
 • Poist don phlean bunaíochta (oifigigh agus foireann shealadach)
 XX 01 01 01 (Ceanncheathrú agus Oifigí Ionadaíocht an Choimisiúin)
 XX 01 01 02 (Toscaireachtaí)
 XX 01 05 01/11/21 (Taighde indíreach)
 10 01 05 01/11 (Taighde díreach)
 •Foireann sheachtrach (i gcoibhéis lánaimseartha: FTE)
 13
 XX 01 02 01 (AC, END, INT ón “imchlúdach iomlánaíoch”)
 14
 XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT agus JPD sna toscaireachtaí)
 01 01 04 01
 15
 - sa cheanncheathrú
 - i dtoscaireachtaí
 XX 01 05 02/12/22 (CA, SNE, INT – Taighde indíreach)
 10 01 05 02/12 (CA, INT, SNE – Taighde díreach)
 Eile:
 IOMLÁN
 Is é XX an réimse beartais nó an teideal buiséid lena mbaineann.
 Soláthrófar na hacmhainní daonna is gá le baill foirne ón Ard-Stiúrthóireacht a bhfuil bainistíocht an bhirt faoina gcúram cheana agus/nó ar athshannadh a gcúraimí laistigh den Ard-Stiúrthóireacht, mar aon le haon leithdháileadh breise a d’fhéadfaí a thabhairt don Ard-Stiúrthóireacht atá i mbun bainistíochta faoi chuimsiú an nós imeachta maidir le leithdháileadh bliantúil i bhfianaise na srianta buiséadacha.
 Cur síos ar na cúraimí a bheidh le déanamh:
 Oifigigh agus pearsanra sealadach
 Bainistiú oibríochtúil agus airgeadais an Chiste Eorpaigh um Fhorbairt Inbhuanaithe chomh maith le cumarsáid agus infheictheacht
 Pearsanra seachtrach
 Bainistiú oibríochtúil agus airgeadais an Chiste Eorpaigh um Fhorbairt Inbhuanaithe chomh maith le cumarsáid agus infheictheacht
 3.2.3.Comhoiriúnacht don chreat airgeadais ilbhliantúil reatha
 I gcás an togra/tionscnaimh seo:
 –is féidir é a mhaoiniú ina iomláine trí athshannadh laistigh den cheannteideal ábhartha den Chreat Airgeadais Ilbhliantúil (CAI).
 –◻
 is gá an corrlach gan leithdháileadh faoin gceannteideal ábhartha de CAI a úsáid agus/nó na hionstraimí speisialta a shainítear sa Rialachán maidir le CAI a úsáid.
 Mínigh an méid a bhfuil gá leis, agus sonraigh na ceannteidil agus na línte buiséid lena mbaineann, na méideanna comhfhreagracha agus na hionstraimí atá beartaithe a úsáid.
 –X
 is gá athbhreithniú ar CAI.
 Déantar an cistiú breise a mhaoiniú laistigh den togra ón gCoimisiún le haghaidh athbhreithniú ar an CAI reatha.
 3.2.4.Ranníocaíochtaí ó thríú páirtithe
 I gcás an togra/tionscnaimh seo:
 –X
 ní dhéantar foráil maidir le cómhaoiniú le tríú páirtithe
 –◻
 déantar foráil maidir leis an gcómhaoiniú le tríú páirtithe atá réamh-mheasta thíos:
 Leithreasuithe in EUR milliúin (go dtí an tríú deachúil)
 Bliain
 N
 16
 Bliain
 N+1
 Bliain
 N+2
 Bliain
 N+3
 Iontráil na blianta ar fad a theastaíonn le fad an tionchair a thaispeáint (féach pointe 1.6)
 Iomlán
 Sonraigh an comhlacht cómhaoinithe
 IOMLÁN leithreasuithe cómhaoinithe
 3.3.An tionchar a mheastar a bheidh ar ioncam
 –X
 Ní bheidh tionchar airgeadais ar bith ag an togra ar ioncam.
 –◻
 Beidh an tionchar airgeadais seo a leanas ag an togra/tionscnamh:
 –◻
 ar acmhainní dílse
 –◻
 ar ioncam eile
 –- má tá an t-ioncam sannta do línte caiteachais, sonraigh sin ◻
 EUR milliúin (go dtí an tríú deachúil)
 Líne buiséid ioncaim:
 Leithreasuithe atá ar fáil don bhliain airgeadais reatha
 Tionchar an togra/tionscnaimh
 17
 Bliain
 N
 Bliain
 N+1
 Bliain
 N+2
 Bliain
 N+3
 Iontráil na blianta ar fad a theastaíonn le fad an tionchair a thaispeáint (féach pointe 1.6)
 Airteagal .............
 I gcás ioncam ilghnéitheach atá ‘sannta’, sonraigh na línte buiséid a n‐imrítear tionchar orthu.
 Aon rud eile (e.g. an modh nó an fhoirmle a úsáideadh chun an tionchar ar ioncam a ríomh nó aon fhaisnéis eile).
 (1)
 Rialachán (AE) Uimh. 231/2014 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Márta 2014 lena mbunaítear Ionstraim um Chúnamh Réamhaontachais (ICR II) (IO L 77, 15.3.2014, lch. 11).
 (2)
 Rialachán (AE) Uimh. 231/2014 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Márta 2014 lena mbunaítear Ionstraim um Chúnamh Réamhaontachais (ICR II) (IO L 77, 15.3.2014, lch. 11).
 (3)
 Rialachán (AE) 2017/1601 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 26 Meán Fómhair 2017 lena mbunaítear an Ciste Eorpach um Fhorbairt Inbhuanaithe (CEFI), Ráthaíocht CEFI agus Ciste Ráthaíocht CEFI (IO L 249, 27.9.2017, lch. 1).
 (4)
 Mar a thagraítear dó in Airteagal 58(2)(a) nó (b) den Rialachán Airgeadais.
 (5)
 Is féidir mionsonraí ar na modhanna bainistíochta agus tagairtí don Rialachán Airgeadais a fheiceáil ar shuíomh gréasáin Ard-Stiúrthóireacht an Bhuiséid:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (6)
 LD = Leithreasuithe difreáilte / LN = Leithreasuithe neamhdhifreáilte.
 (7)
 CSTE: Comhlachas Saorthrádála na hEorpa.
 (8)
 Tíortha is iarrthóirí agus, nuair is iomchuí, tíortha ó na Balcáin Thiar a d’fhéadfadh a bheith ina n‐iarrthóirí.
 (9)
 Cúnamh agus caiteachas teicniúil agus/nó riaracháin ar mhaithe le cláir agus/nó bearta de chuid AE (seanlínte “BA”) a chur chun feidhme, taighde indíreach, taighde díreach.
 (10)
 Meastar go mbeidh gá le EUR 1,5 milliún mar leithreasuithe riaracháin in 2021, rud a mhaoineofar as na línte comharbais buiséid riaracháin, agus a geallfar faoi na línte céanna, – faoin Ionstraim um Chomharsanacht, Forbairt agus Comhar Idirnáisiúnta de ghnáth chomh maith leis an Ionstraim um Chúnamh Réamhaontachais III, mar atáthar a mholadh faoi láthair.
 (11)
 Meastar go mbeidh gá le 0,8 milliún in 2021, rud a mhaoineofar faoi bhuiséad 2021.
 (12)
 Cúnamh agus caiteachas teicniúil agus/nó riaracháin ar mhaithe le cláir agus/nó bearta de chuid AE (seanlínte “BA”) a chur chun feidhme, taighde indíreach, taighde díreach.
 (13)
 AC = Ball foirne ar conradh; AL = Ball foirne áitiúil; END = Saineolaí náisiúnta ar iasacht; INT= Ball foirne gníomhaireachta; JPD = Saineolaithe sóisearacha i dtoscaireachtaí.
 (14)
 Meastar go ndéanfar 10 ngníomhaire ar conradh sa cheanncheathrú a mhaoiniú faoin gclúdach foriomlán in 2021.
 (15)
 Fo-uasteorainn d’fhoireann sheachtrach arna cumhdach ag leithreasuithe faoi chomhair oibríochtaí (na seanlínte “BA”). Meastar go ndéanfar 10 ngníomhaire ar conradh i dtoscaireachtaí a mhaoiniú in 2021 faoi na línte comharbais buiséid riaracháin, – faoin Ionstraim um Chomharsanacht, Forbairt agus Comhar Idirnáisiúnta de ghnáth chomh maith leis an Ionstraim um Chúnamh Réamhaontachais III, mar atáthar a mholadh faoi láthair.
 (16)
 Is í bliain N an bhliain a chuirfear tús le cur chun feidhme an togra/tionscnaimh. Is gá an chéad bhliain cur chun feidhme a mheastar a bheidh ann a chur in ionad “N” (mar shampla: 2021). Is gá an rud céanna a dhéanamh i gcás na mblianta eile.
 (17)
 A fhad a bhaineann le hacmhainní dílse traidisiúnta (dleachtanna talmhaíochta, tobhaigh siúcra), ní mór na méideanna a luaitear a bheith ina nglanmhéideanna, i.e. méideanna comhlána agus 20 % de na costais bhailiúcháin a bheith bainte astu.