text:
vsz - Munkajog
 Nyitólap > A jogász válaszol > Munkajog
 MUNKAVÉGZÉS HELYE – KIKÜLDETÉS
 Tisztelt Balczer Balázs Úr!
 Az előző levelemhez kapcsolódóan két hónapra rá a mellékelt Munkaszerződés módosítást kaptam. Amivel kapcsolatban már a 4-es pont sem felel meg a valóságnak, amint látszik itt is vasút hülyeségit tagolják.
 Ezzel kapcsolatban annyi kérdésem lenne hogy, mivel ezen szerződésben az áll hogy H..................................... működési területe és F........................ állomás irányadó telephely K....................... állomás. Ezt én úgy értelmezem hogy H........................... területén bárhová F.................. és K................. szól ahová állomási tolatásvezető szükségeltetik, magyarul bárhová tehetnek állomási tolatásvezetőnek. Munkaszerződés viszont a bérezésről nem szól, ha jól tudom akkor rosszabul nem járhatunk. De az a legnagyobb kérdés amire senki nem tud választ adni, hogy ha elfogadjuk akkor K................... állomás 30% műszakpótlék vagy F................................. 40% műszakpótlék jár plusz ha jól tudom utazás térítés. Mivel K................... állomás van feltüntetve telephelynek.
 Módosítás a szerződésen 2016. augusztus 15.-vel módosították egyoldalúan, amit én szeptember 1.-jén átvettem további tanulmányozásra, ..... -n az egyik munkatársamtól aki szintén kiküldetésben van velem együtt, akinek viszont szeptember 15-től írták ugyan ezt a szerződés módosítást.
 Mit tehetnénk annak érdekében hogy megtudjuk hogyan kedvezőbb e szerződés számunkra, mivel hamar lefog járni a 15 nap az átvételtől. Mi történhet ha ezt a szerződést ilyen formában nem fogadjuk el.
 Tisztelt ........................!
 Átolvasva a munkaszerződés-módosítást, úgy gondolom, hogy a cél elsősorban az, hogy önt a munkavégzési helyen (területen) a munkáltató szabadabban mozgathassa, ennek pótlékvonzata nélkül.
 Ha jól értem a szavait, akkor K........-n, illetőleg F...................-n olyan a munkaidő beosztása, mely eleve pótlékfizetéssel jár együtt, ha ezeken a telephelyeken végez munkát. Ez – korábbi tapasztalataim alapján- minden bizonnyal önt is megilletné, ha ezen telephelyek valamelyikén dolgozna.
 Ugyanakkor azt gondolom, hogy az irányadó munkavégzési hely kiterjesztése a bér rendezése nélkül nem történhet meg. Tehát mindenképpen javaslom, hogy béremelési javaslatot tegyen, illetve, hogy kérjen írásban választ a két irányadó telephelyen végzett munka pótlékairól.
 Hangsúlyozom, hogy egyoldalú munkaszerződés-módosítás nem létezik, a módosítás tehát csak az ön egyetértésével léphet hatályba.
 Ha nem fogadja el a munkaszerződés-módosítást, a következő történhet:
 a munkáltató kijelenti, hogy a munkájára ilyenformán már nem tart igényt, és felmondással megszűnteti a jogviszonyt. Ez nem valószínű. (Különös tekintettel arra, hogy ez esetben végkielégítés- és felmondási idő biztosítási kötelezettsége is felmerülne a munkáltatónak.) Hangsúlyozom, a szerződési javaslat el nem fogadása nem jogellenes cselekmény a munkavállaló részéről!
 VEZÉNYLÉS MÓDOSÍTÁSA
 Azzal a kérdéssel fordulnék Önhöz, hogy e hónap ,azaz július 5.-én nappal a vezénylőm telefonon értesített arról, hogy a következő éjszakai szolgálatomat 6/7 ami X.......... -n lett volna ne X..........-re hanem 6.-án nappal Y......................-n jelentkezem szolgálatra. Ennek előzménye annyi volt, hogy 1.-jén főnökasszonyom értesített arról, hogy a csomóponti főnökúr kért tőle két nevet azzal az indokkal, hogy kirendelésbe kell két név. Kicsit furcsállottam, hogy erről a mai napig nem kaptam semmi írásban semmilyen papírt. Azt szeretném kérni Öntől, hogy ebben az esetben ez így szabályos volt-e a munkáltató részéről irányomba?
 Érdekességképpen mikor jelentkeztem másnap Y..........................-n kicsit megdorgáltak, azért hogy nem 6:40-kor jelentkeztem, holott sajnos nekem a vezénylőm azt is elfelejtette közölni, hogy hány órára és egyáltalán kit keressek. Sőt az ottani főnök úr is csodálkozott, hogy mit keresek én ott, mert igaz, hogy szóltak neki, egyszer valakik jönnek, de nem közölték vele hogy mikor.
 Hát ennyi lenne a történet. Előre is köszönöm a segítségét.
 Tisztelettel: ..................
 Sajnos, csak most értem vissza a szabadságomról, ezért a válaszomat csak most tudom megadni. Röviden válaszolva: Nem, a munkáltató eljárása álláspontom szerint nem volt szabályszerű. Ennek oka az, hogy
 1) a vezénylést indokolt írásban kiadni, a bizonyíthatóság érdekében,
 2) a munkavállaló kérheti is az írásbeli utasítás adását,
 3) a bizonylatolás és elszámolás miatt indokolt és szükséges is az írásbeliség
 Végső soron az ilyen eljárással a munkáltató azt kockáztatja, hogy a munkavállaló nem kell, hogy eleget tegyen a vezénylésnek. (Erre persze természetesen nem bíztatok senkit.)
 A 6:40 –es érkezésre vonatkozó dorgálás előtt is értetlenül állok, mivel a munkáltató felelősséget csak kimutatható utasítás alapján érvényesíthet.
 Azt javaslom, hogy ha máskor is előfordul ilyen eset, mindenképpen kérje a munkáltatót, hogy írásban adja meg az utasítását.
 VEZÉNYLÉS - MÉLTÁNYOS MÉRLEGELÉS
 A nevem ..............., szolgálati helyem: ............M a tagkártyám azonosítója: .....................
 A kérdésem az, hogy nyújtott nappalos műszak esetén van-e valamilyen előírás a szolgálatba vezénylés rendjéről (tehát hogy mely napokon, milyen rendszer szerint kell szolgálatba járni), vagy az teljes egészében a főnök, a vezénylő és esetleg a dolgozók belátására van bízva?
 Tisztelt .....................!
 A pontos válaszhoz kérem, hogy adja meg, hogy munkaidőkeretben dolgozik –e, (feltételezem, hogy igen) illetőleg, hogy a munkaszerződése/munkaköri leírása tartalmaz –e a kérdésre vonatkozóan rendelkezéseket.
 Az Mt. főszabálya szerint a munkaidőt a munkáltató osztja be. Tehát, az a személy, aki a vezényléssel van megbízva. Ilyenformán az ön esetében a vezénylő által megállapított beosztás lesz az irányadó. Ugyanakkor, a vezénylés nem lehet önkényes, annak a munkaviszonyra vonatkozó szabályoknak (tehát a KSZ-nek és a helyi függeléknek) meg kell felelnie.)
 A KSZ úgy rendelkezik, hogy a munkaidőkeret esetén a tárgyhónapot megelőző hónap 25 –ig ki kell adni a beosztást. Ettől eltérhet a munkáltató egyoldalúan is, de ez esetben átvezénylési díj illeti meg a munkavállalót (2850 Ft) Ilyen módosítás három szolgálatot érinthet.
 Megjegyzem, hogy a KSZ 27§ szerint az állandó nappalosok munkaideje minden munkanapra egyenlő – kivéve a hét utolsó munkanapját, mert a munkáltató dönthet úgy, hogy e napon a munkaidő rövidebb.
 Kérem, hogy küldje meg a fenti adatokat – esetleg a kérdését is konkretizálva – hogy pontosabb választ adhassak.
 Üdvözlettel: Balczer Balázs
 VEZÉNYLÉS - MÉLTÁNYOS MÉRLEGELÉS - folytatás
 Tisztelt Balczer úr!
 Köszönöm a választ. A vezénylést időben megkapjuk, a vezénylő a szabadság és a pihenők elosztásánál messzemenőkig figyelembe veszi a késéreinket, erre egy szavam sem lehet. A gondom más jellegű.
 Tavaly tavasszal kerültem Z........................-ba áthelyezéssel. Korábban nyújtott nappalos beosztásban, minden másnap dolgoztam. Amikor Z..........-be kerületm akkor állt fel ott a "service center", engem is oda osztottak be. Hárman alkotunk egy csapatot, ketten járunk váltva, a harmadik személy egyéb feladatai mellett közbeváltó is. Olyan beosztást terveztek, hogy két nap szolgálat, utána pedig két szabadnap. Akkor bejelentettem, hogy ezt nem szeretném, de a másik két kolega kérésére az került bevezetésre. Korábban más, részben fizikai munkakört láttam el, most tiszta szellemi, számítógép előtti munkát látok el. ....... évesen nehezen ment az átállás, a sokszor 12 órás, szinte folyamatos munka nagyon kimerít és utána még jön a hazautazás. Bár a kollektív szerződésben előírt pihenőidő megvan, a 4 órás kelés akkor is korai, főleg ha ez egy fárasztó munkanapot követő hajnalon van. Próbáltam egyezkedni a közvetlen munkatársaimmal, hogy legalább időnként járhassunk másnaponta, de mereven elzárkóztak, utána beszéltem a vezénylővel és a kirendeltségvezetővel is, de ők is nemet mondtak, mivel én vagyok úgymond kisebbségben. Ebben az ügyben szeretnék tanácsot kérni, ami jogszerű is és nem kerülök összetűzésbe a munkatársaimmal.
 Üdvözlettel: .....................
 Tisztelt .......................!
 Annak alapján, amit leírt, egyelőre a következő érvet tudom megfogalmazni:
 Az Mt. 97§ alapján a munkáltató a munkaidőt az egészséges és biztonságos munkavégzés követelményére tekintettel osztja be. Ennek alapján, ha az ön munkaidő-beosztása az egészségét veszélyezteti, és a biztonságos munkavégzés követelményével is ellentétes a vezénylése, akkor a munkáltató intézkedése érdemben támadható.
 Másrészről, a munkáltatónak a méltányos mérlegelés alapján kell eljárnia. Ez annyit jelent, hogy a teljesítés módjának egyoldalú meghatározása a munkavállalónak aránytalan sérelmet nem okozhat, mivel a munkáltató a munkavállaló érdekeit a méltányos mérlegelés alapján köteles figyelembe venni. (Mt. 6§ (3) bek.)
 A kérdésem az, hogy mi az ön munkaköre? Illetőleg, ha meg tudja küldeni a munkaszerződését és munkaköri leírását, akkor kérem, hogy küldje meg nekem. A helyi függelék is korlátozhatja a munkaidő-beosztás szabályait. Például ha az ön munkakörére vonatozóan létezik kötelező vezénylési előírás a helyi függelékben, akkor attól a munkáltató nem térhet el.
 Annyit kérdezek még, hogy milyen munkaidő-beosztás mellett dolgozik? Fordás? Állandó nappalos?
 VEZÉNYLÉS - MÉLTÁNYOS MÉRLEGELÉS - folytatás 2
 Azt azért túlzásnak tartom, hogy az egészségem veszélyben lenne. Előkerestem a munkaköri leírásomat, csatolom. Munkaszerződést nem találtam, csak egy módosítást, amit Z................-be helyezésem után kötöttünk. A munkaköröm ........................., ami gyakorlatilag nagyrészt egy számítógép előtt végzett munkát jelent. Nyújtott nappalos beosztásban dolgozok 6 órától 18 óráig. Budai útról járok be (ez D................... mellett van), az utazással töltött idő egy irányba kb. másfél óra. A kollektív szerződésnek a kifüggesztett példánya konkrétan nem szabályozza a munkaidő beosztását, csupán így határozza meg: "nyújtott állandó nappalos, (A-B) műszakos munkarend".
 Áttekintettem az ön által elmondottak alapján ismételten a Kollektív Szerződést. Ennek 34§ f) pontja, valamint a 25§ 4. b) pontja szerint az állandó nyújtott nappalos munkarendben foglalkoztatottak esetén a munkaidőt jogszerűen oszthatják be az által elmondottaknak megfelelően.
 A javaslatom az, hogy kezdeményezze, hogy más munkarendben foglalkoztassák. Véleményem szerint az állandó nappalos munkarend kérése lehetséges lenne, arra hivatkozással, hogy pl.
 a munkaidő beosztása eredményeképpen a munkára képes állapotának megőrzése egyre nehezebb kihívást jelent, különös tekintettel arra, hogy
 közeli hozzátartozóját kénytelen ápolni, (
 olyan körülmény állt be a személyes és családi körülményeiben, hogy a továbbiakban aránytalan terhet jelentene a jelenlegi beosztás alkalmazása.
 Természetesen, a fenti hivatkozások közül kizárólag az alkalmazható, aminek a ténybeli alapja fennáll.
 Kérdés az is, hogy a helyi függelék engedi –ez állandó nappalos munkarend alkalmazását az ön munkakörében, illetve hogy nem tiltja –e azt.
 DIMENZIÓ NÉLKÜLI MUNKAKÖR FOGALMA
 Azt szeretném kérdezni hogy mit jelent a munkaköri besorolásnál az hogy Dimenzió nélkül imilyen jogokat ad a dolgozó részére és milyen kötelezettségeket ró a dolgozóra.
 Tisztelettel .....................
 Utóirat: mert eddig a besorolást készítő sem tudott választ adni.
 A kérdésére a válaszom a következő: A dimenzió nélküli munkakörök jellemzője az, hogy az ilyen feladatkörben foglalkoztatottak teljesítményét a munkáltató nem mennyiségi, hanem minőségi jellemzőkkel méri. (pl. pénzügyi, vagy létszámjellemzőkkel) Például, ha valaki 100 fő munkáltatói jogkörgyakorlója, akkor ez lesz a munkaköre dimenziója, ha valakinek az éves előírt árbevétele 1 Milliárd Forint, akkor ez is dimenzióként értékelhető.
 Az, ha valakinek nincs a munkaköréhez dimenzió rendelve, nem azt jelenti, hogy alacsonyabb a felelőssége, hanem csak annyit, hogy a teljesítményét elsősorban nem számszerűsített tényezők alapján mérik.
 A felelősség kapcsán annyit tudok mondani, hogy önmagában a dimenzió nem jelöl ki jogot és kötelezettséget, csak annyit jelent, hogy egyes munkavállalók számszerűsíthető körülmények között dolgoznak.
 Ha további kérdése van, keressen nyugodtan!
 (TAGUNK AZ ÜGY HÁTTERÉT TELEFONON ISMERTETTE, MINDAZONÁLTAL AZ ÍRÁSBAN ÖSSZEFOGLALT VÁLASZ A KÉRDÉS MÉLYEBB ISMERETE NÉLKÜL IS HASZNOS LEHET)
 Tisztelt Jogtanácsos Úr!
 Múltkori beszélgetésünk után lezajlott a vizsgálat.
 Csatolva küldöm a jegyzőkönyvek példányait szívesen meghallgatnám szakmai véleményét.
 Ráadásként egy kollégám fegyelmi határozatát,tisztelettel kérném a szíves véleményét róla is,mivel gyakran rendelnek be engem is (eddig még nem mondtam nemet) és meglepett a keménysége.
 Tisztelettel és üdvözlettel: ...........
 Tagkártya azonosító:..............
 Tisztelt .............. Úr!
 Köszönettel megkaptam a határozatot. Az ön esetében az a véleményem, hogy az ön által a vizsgálat során előadottak jó hivatkozások voltak, de tény az is, hogy objektíve a kötelezettség megszegése megtörtént, tehát a munkáltató alkalmazhatott intézkedést. Nem osztom ugyanakkor a munkáltató álláspontját a tekintetben, hogy a vizsga megszerzésének elmulasztása a munka megtagadásának minősülne.
 Tény, hogy az utasítás alapján a vizsgázónak több lehetősége is van a sikeres beszámolásra, ezért egy bukás a vizsgán nem vétség. Más megítélés alá esik a vizsga megtagadása, ez már értelmezhető az együttműködési kötelezettség megsértéseként. Bár tény, hogy e tekintetben az oktatások esetleges elégtelensége árnyalja a képet. A helyzetet jól jellemzi a munkáltató rendkívül kompromisszumos döntése, mivel a legenyhébb intézkedést alkalmazta, azt is felfüggesztve. Ez utal arra, hogy a munkáltató egy szigorúbb döntést – aminek meghozatalára meg lett volna lehetősége, ha a tényállás egyértelmű- nem mert megkockáztatni.
 Véleményem szerint az ügyben nem érdemes pert indítani, mert tartok attól, hogy a) a bíróság helyben hagyná a munkáltató határozatát, b) a helyzet eszkalálódna, amit álláspontom szerint érdemes elkerülni.
 ........................ ügyében az álláspontom a következő: Az átvezénylés jogalapja ez esetben biztosított, mivel a munkáltató kikötötte, hogy rendkívüli munkaidőben történik meg a beosztás módosítása. Ilyenformán álláspontom szerint a KSZ 29§ rendelkezése nem alkalmazható, hiszen a rendkívüli munkavégzés elrendelésével a munkáltató áthidalta (a bérpótlék-fizetés terhe mellett) az átvezénylésre vonatkozó rendelkezéseket. Ugyanakkor tény, hogy az oktatás megtartásával a munkáltató előre számolhatott, tehát beoszthatta volna a kolléga munkaidejét úgy, hogy az oktatáson részt vehessen rendes munkaidőben is. Ráadásul az oktatás – minden bizonnyal – nem vizsgához volt kötve, tehát arra, feltételezem, más időben is sor kerülhetett volna. Ilyenformán az álláspontom az, hogy a munkáltató, bár formálisan jogszerűen járt el, az eljárása felveti a méltányos mérlegelés törvényi szabályának megsértését. (Az Mt 6§ szerint a munkáltató a teljesítés módját meghatározhatja egyoldalúan, de ennek során figyelemmel kell lennie a munkavállaló méltányos érdekeire is.) Felmerülhet a rendeltetésellenes joggyakorlás kérdése is. Azt gondolom, hogy ez az eset akkor lenne egyértelmű, ha kollégánk egy olyan okot jelölt volna meg, mely egyértelműen utal az érdekének megkérdőjelezhetetlenségére. (pl. szülőjét vitte kezelése, a gyereket orvoshoz, stb.) Egy előre eltervezett szobafestés is jelenthet mérlegelendő méltányos érdeket, az eset összes körülményétől függően. (pl. a festőt nem tudta beengedni, instruálni, a mester csak aznapra adott időpontot, a kalákában végzett munkához több ember kellett, és az ismerősökkel-barátokkal csak aznapra sikerült időpontot egyeztetni, az ingatlant a következő héten készült eladni és a szerződésben vállalta a festést, stb.)
 Így ....................... esetében a jogi megítélés kettős, a körülményektől függően. Hasonlóan az ön esetéhez, nem javaslom a per kezdeményezését, a szankció enyhe jellege miatt, de főként azért, mert a tapasztalatom az, hogy a munkáltató később talál okot a munkavállalóval szembeni fellépésre.
 Ha további kérdésük van, keressenek nyugodtan.
 Vizsgára kötelezés
 F........R.............. vagyok H.....................ből. Tagsági ig.sz.:...................
 Sürgős segítségre lenne szükségem az alábbi ügy kapcsán.
 Indult egy ......... tanfolyam Z................-en, melyre a főnökség beiskolázott.
 A szerződés szerint 2012 október 2 - 2013 május 12 a tanfolyam kezdete és a vége.(Vizsgákkal együtt) A tanfolyamot elvégeztem(ük) de az iskolából körlevélben értesítettek minden csomópontot hogy nem javasolják a vizsgára bocsájtást a felkészítésre hivatkozva. Nekem nincs érettségi bizonyítványom. Erről Irtunk 4 felmentési kérelmet,(mert érettségi köteles a vizsga) de választ, engedményt nem kaptunk vissza. Ennek ellenére 2013 március 20-án elküldtek vizsgázni. Az írásbeli dolgozat nem sikerül. Visszaérkeztem a H..........-i állomásra. Megkerestem a vezetőséget és közöltem velük: Sajnos az írásbeli nem jött össze,pótvizsga kb két hét múlva lesz.
 Mire azt a választ kaptam: "nem nekem , számomra a tanfolyam véget ért,készüljek a különbözeti vizsgára".
 A különbözeti vizsga sikerült. Kb. április 2 körül irtunk egy felmentési kérelmet a tanfolyami díj visszafizetése végett. Beleirtunk minden fontos információt ami számomra hasznos lehet.pl:A csomóponti főnök döntése végett nem mehetek pótvizsgára, Az érettségi bizonyítvány hiányáról szóló felmentési kérelmeket.
 Engedély nélküli vizsgára bocsájtást, A tanfolyam ideje alatt felhalmozódott anyagi nehézségeket.
 Eltelt egy hónap és semmi válasz. Majd kb. 2 hete megkerestek az irodáról és közölték: kijött a csekk.990000ft Melyet ki kell fizetni. Most az a variáció áll fent hogy ha köteleznek a vizsgára és nem sikerül akkor nekem kell kifizetni mert nem teljesítettem a szerződésben foglaltakat,Ha nem megyek el, akkor is nekem kell. A vizsga kb. 2013 június körül lenne.
 Mivel tanulnom nem kellet és két hónap eltelt azóta én csak felejtettem, ezért biztos vagyok benne hogy a vizsga nem sikerülne! (A többi osztálytársam akik azóta is készültek folyamatosan nekik sem sikerült a pótvizsga.) 15 főből a mai napig 4 embernek sikerült, pedig már a pótvizsgán is túl vannak.
 A kollégákkal megbeszéltem ezt a felállást mert számomra és családomra nézve hatalmas érvágás lenne svájci frankos hitelünk mellet a plusz 99e ft-t.
 Azt tanácsolták keressem fel az érdekvédelmi-s kollégát majd ö segít nekem ,mert nagyon úgy fest a dolog hogy rám akarják húzni amit ők (vezetőség) elrontottak. Meg is kerestem ......................-t. .Elmeséltem a történetemet, minden papíromat átadtam neki, ami hiányzott azt bekérte. Mondván "sok sebből vérzik ez az eset" pl:"érettségi már régóta kötelező"
 De sajnos érdemleges választ még a mai napig sem kaptam tőle.
 Kérdéseim a következők : Kötelezhetnek -e a vizsgára szerződési időn túl?Engedély nélkül mehettem e volna vizsgázni? Jogos e a pénz visszafizetési követelés a fentiek ismeretében? Nemet mondhatok e ha vizsgára akarnak küldeni?Milyen esélyeim vannak ez ügyel kapcsolatban a túlélésre? Szeretném kérni mielőbbi válaszát,mert a családommal már nehezen viseljük ezt a bizonytalanságot.
 Köszönettel egy szebb jövő reményében.
 Először is, a feltett kérdéseire igen-nemes választ adok:
 Kötelezhetnek -e a vizsgára szerződési időn túl? Nem. (Azért nem, mert eredetileg sem is vizsgázhatott volna.)
 Engedély nélkül mehettem e volna vizsgázni? Nem.
 Jogos e a pénz visszafizetési követelés a fentiek ismeretében? Nem. (A lenti érvelésem alapján)
 Nemet mondhatok e ha vizsgára akarnak küldeni? Igen. (Ennek az a feltétele, hogy a vizsgakötelezettséget és feltételeket jogszabály írja elő. Ugyanis, ha a jogszabály írja elő a kötelezettséget, akkor –érettségi hiányában- jogszabályba ütközne az utasítás teljesítése. Az pedig az Mt 54§ szerint megtagadható: „A munkavállaló megtagadhatja az utasítás teljesítését, ha annak végrehajtása munkaviszonyra vonatkozó szabályba ütközik, vagy a munkavállaló életét, testi épségét vagy egészségét közvetlenül és súlyosan veszélyeztetné.”
 Milyen esélyeim vannak ez ügyel kapcsolatban a túlélésre? Erősek, de ehhez látnom kell a papírokat.
 A helyzetet a következőképpen látom, az ön által leírtak alapján:
 Ha a vizsga (és ezzel a szerződés) teljesítésének feltétele az érettségi megléte, akkor ennek hiányában a teljesítés lehetetlen. (Jogi lehetetlenülés.) A Ptk 227§ (2) bekezdése alapján a lehetetlen szolgáltatásra irányuló szerződés semmis.
 Ha semmis a szerződés, akkor érvénytelen. A Ptk 234. § (1) bekezdés szerint a semmis szerződés érvénytelenségére - ha a törvény kivételt nem tesz - bárki határidő nélkül hivatkozhat. A semmisség megállapításához külön eljárásra nincs szükség.
 Az érvénytelen szerződésnek az a következménye, hogy a szerződéskötés előtt fennállott helyzetet kell visszaállítani a Ptk 237§ (1) bek szerint.
 Továbbá: A munkáltatónak tudnia kellett, hogy a vizsga feltétele az érettségi. Felróhatóan cselekedett a munkáltató, amikor ezt a körülményt nem vizsgálta. A Ptk 4§ (4) bekezdés szerint saját felróható magatartására előnyök szerzése végett senki sem hivatkozhat.
 Fontos, hogy a pótvizsga lehetőségének nem biztosítása szintén a munkáltató felróható magatartása.
 Egyébként, ha kötelezik vizsgára, akkor kérjen méltányos felkészülési időt.
 Összegezve, nem reménytelen az ügy, de kérem, hogy a leírtakat tekintse előzetes állásfoglalásnak, a konkrét papírok ismeretében tudok csak teljes biztonsággal nyilatkozni.
 Azt javaslom, hogy holnap kérje a munkáltatótól az Mt 22§ alapján, hogy foglalja írásba a nyilatkozatát, amit a vizsgára vonatkozóan mond. (22. § (1) A jognyilatkozatot - ha munkaviszonyra vonatkozó szabály vagy a felek megállapodása eltérően nem rendelkezik - alaki kötöttség nélkül lehet megtenni. A munkavállaló kérésére a munkáltatónak a jognyilatkozatát akkor is írásba kell foglalnia, ha az egyébként nem kötelező.)
 Másrészről, a tanfolyami díj megfizetése és a tanfolyami és vizsgakötelezettség teljesítése két különböző dolog.
 Ha holnap beszélnek önnel, ne válaszoljon azonnal, kérjen gondolkodási időt, másrészt kérje, hogy írásban adja ki a munkáltató a nyilatkozatot.
 Ha a 99 eFt-t mégis követeli a munkáltató, akkor azt a megfelelő időben kezelni fogjuk.
 Kérem, tájékoztasson a fejleményekről.
 VÉGREHAJTÁS ALÓL MENTES BÉRRÉSZ - MENNYI MARADHAT MEG A BÉRBŐL?
 Először is köszönöm az előző válaszát, mostani kérdésem az lenne, hogy 4 órás minimálbéres munkabérből, ami k.b. bruttó 59e Ft nettó k.b. 38eFt, több tartozás esetében a végrehajtó mennyit vonhat le? Egy jogászos oldalon a következőket olvastam: " Mentes a végrehajtás alól az öregségi nyugdíj legalacsonyabb összegének megfelelő rész, vagyis a levonásmentes munkabérrész, ami jelenleg 28 500 forint. Ez alól kivétel a gyermektartásdíj és szüléssel járó költség érvényesítése"" Nálunk van gyermektartásdíj fizetése, levonása és több bank felé is tartozás. Mi marad a nettó 38e-ből?
 A végrehajtási szabályok szerint több letiltás esetén, illetve tartásdíjfizetés esetén a munkabér 50%-a elvonható. Ha ön gyermektartásdíj fizetésére is kötelezett, akkor nem érvényesül a levonásmentes munkabérrészre vonatkozó szabály, tehát a végrehajtó gyermektartásdíj jogcímén levonhat akkora összeget, hogy a levonás után 28 500 Ft-nál kevesebb maradjon a számláján.
 Az ön által említett példánál maradva: a nettó 38 eFt –ból akár a fele is elvonható tartásdíj jogcímén, függetlenül attól, hogy megmarad –e a számlán a minimál-nyugdíj mértéke vagy sem. Tehát a számlán -50% elvonást feltételezve- 19 eFt marad. A levonási sorrend elsőként a tartásdíjra terjed ki, a banki követelések sokadikak a sorban, így a tartásdíj megfizetése után a végrehajtó már a béréből további levonást nem érvényesíthet. (Feltéve, hogy a tartásdíj mértéke akkora, hogy levonás után a 28 500 Ft sem marad meg.)
 Családi adókedvezmény munkáltatói téves számítása
 Családi adókedvezménnyel kapcsolatban szeretnék érdeklődni. 2 éve dolgozok a vasútnál és Vsz tag vagyok.
 Két gyermekünk van , én vettem igénybe az cs. adókedvezményt. A probléma az hogy a nejem munkáltatója is jóváírta pedig a nyilatkozat jól lett kitöltve. Ezt a feleségem munkáltatója is elismerte. Viszont nekik a számítógépben két gyermek szerepel és az ő rendszerük valahogyan tévesen számolt. Kérdésem hogy milyen lehetőség van arra hogy minnél kevesebb teher jusson ebből ránk mivel nem érezzük magunkat hibásnak azon kívül hogy nem vettük észre hogy a nejemnek jóvá lett írva a kedvezmény. Nejemnek időközben lejárt a szerződése jelenleg munkanélküli. Így még nehezebb lenne számunkra visszafizetni az összeget.
 A kérdésére röviden válaszolva:
 1) A téves adóbevallás vonatkozásában:
 Önnek semmilyen mértékű többletkötelezettsége nem merülhet fel a munkáltató hibás eljárása folytán, hiszen önök vétlenek voltak az adónyilatkozat leadása kapcsán, ezért az esetleges adóhatósági szankciók megosztásának nincs helye.
 Minden többletet, esetleges elmarasztalást a munkáltató visel.
 2) A kifizetett többlet vonatkozásában:
 Ha a munkáltató vissza akarja követelni a többletet, akkor ezt az Mt szabályai szerint teheti. Megítélésem szerint a jelen esetben jogalap nélkül kifizetett munkabérről van szó. A jogalap nélkül kifizetett munkabért a munkáltató 60 napon belül visszakövetelheti, ha a többlet kifizetésének alaptalanságát a munkavállalónak fel kellett ismernie, vagy ő maga idézte elő. Nyilvánvaló, hogy nem ön idézte elő a téves kifizetést, az pedig, hogy az alaptalanságot fel kellett-e ismernie, mindig egyedi kérdés. Itt, a hatályos adójogi szabályok alapján 20 eFt adókedvezményről beszélünk. Ha a számlája forgalma alapján eltérések minden hónapban voltak, akkor kimondható, hogy a kifizetés alaptalanságát önnek nem kellett felismernie.
 Az elgondolkodtatott, hogy a hibát a munkáltató szóban, vagy írásban ismerte el? Ha írásos okirat van, könnyebb az igény érvényesítése. Kérem, hogy erre vonatkozóan tájékoztasson.
 Hogyan –és a kifizetéstől számítottan mikor- derült ki, hogy alaptalan volt a kifizetés?
 A munkáltató már megkísérelte az összeget visszatéríttetni?
 A kérdések megválaszolása tovább pontosít a válaszon, ezért azok megválaszolása is szükséges.
 Az eddigiek alapján úgy látom, hogy a védhető az önök igénye, de biztosat a válaszok megadása után mondok.
 Munkaviszony jogfolytonossága
 .. éve vagyok a MÁV alkalmazásában, úgy mond egy lépést sem tettem a vasúttól.
 .....- ben kezdtem a MÁV ..........-nál.
 19....-19.... január 14.-ig a MÁV .................-nál voltam alkalmazásban. Azért eddig, mert a MÁV játszott a jogszabályokkal és az .................-ból szervezett MÁV XY Kft.-t.
 A Kft.-nél 20.... április 30.-val felmondtak és 20... 05. 01.-én visszakerültem a vasúthoz. Az akkori ügyvezetővel megegyeztem, hogy az áthelyezéssel mehetek el. Azonban a kettőnk közötti megromlott munkaviszony miatt váltottam és a munkaügyes közölte hogy a főnök nem akar elengedni, ha menni akarsz csak kilépéssel, mehetsz vissza a Vasúthoz, mivel jogilag nem lehet visszamenni.
 2013.-ban szembesültem azzal a ténnyel, hogy nekem a vasútnál nem ...... évem van.
 Kérdésem: A 100% MÁV tulajdonú Kft nem MÁV? Ha a vasút szervez, akkor az kötelező a munkavállalóra, ha fordítva az nem?
 Ön szerint, ha elmegyek bíróságra a jogviszonyom rendezése érdekében milyen esélyem lesz.
 Várom mielőbbi válaszát és köszönöm, ha időt szán fenti kérdéseim megválaszolására.
 Szakszervezeti azonosítóm: ..................
 Az egyik feltett kérdésére a válasz: A 100% MÁV tulajdonú vállalkozás sajnos nem minősül a MÁV-nak. Ennek oka az, hogy önálló személyiséggel rendelkezik mind az anya, mind a leányvállalat. Természetesen van lehetőség arra, hogy külön megállapodás alapján az egyik vállalkozás átvegye a másik vállalkozástól a munkavállalókat, jogfolytonosnak ismerve el a korábbi munkáltatónál fennállt jogviszonyt, azonban ez nem automatikus.
 Ha a korábbi munkáltató nem jogutódlással szűnt meg, akkor csak a fent említett megállapodás alapján lehetséges a jogfolytonosság biztosítása.
 Mivel arra, hogy jogfolytonosnak ismerje el –erre vonatkozó törvényi kötelezettség hiányában- a munkáltató korábbi munkaviszonyt, nem lehet a munkáltatót kötelezni, a per borítékolhatóan a munkáltató nyertességét hozná. A megadott információk alapján lebeszélem önt a perről.
 Összefoglalva: Munkajogi jogutódlás kétféle van:
 1) Jogszabályon alapuló (pl. vállalkozások beolvadása esetén) –ebben az esetben automatikusan jogfolytonos a korábbi munkáltatóval a munkaviszony
 2)Megállapodáson alapuló (amikor átveszi az egyik vállalkozás a másiktól a munkavállalókat) –ebben az esetben
 jogfolytonosságról akkor lehet beszélni, ha a munkáltatók a megállapodásban így döntenek.
 Ahhoz, hogy ennél biztosabbat mondjak, látnom kell a papírokat, különösen a munkahelyváltások papírjait. Ezért kérem, hogy küldje el azokat nekem szkennelten, ha részletes választ szeretne.
 Munkabér kifizetése készpénzben, bankszámla kiadhatósága
 Üdvözlöm Jogtanácsos Úr!
 Tagsági számom: .................
 Két kérdéssel fordulok önhöz.
 A minap hallottam, hogy a cégnél (természetesen MÁV) lehet a fizetést készpénzben kérni, illetve egész pontosan van is, aki úgy kapja.
 Érdeklődnék, hogy amennyiben lehet, mi a folyamata, kinél kell kezdeményezni?
 A Bankszámlaszámot, amire a fizetésem utalják (az nem az én bankszámlaszámom, hanem a fiamé) kiadhatja –e a cég harmadik félnek?
 1) A készpénzes fizetés természetesen kérhető, ezt a lehetőséget a korábbi és az új Mt. is biztosítja. Azt tanácsolom, hogy írásban keresse meg a humánpartnerét, és igényelje a bér készpénzben történő kifizetését.
 2) A bankszámla kiadása: A kérdés, hogy ki az a harmadik fél. Ha peres ügye van, akkor a munkáltatónak kötelessége a megkereső szervnek kiadnia a számlaszámot. Ha a Szolgáltató Központnak adta át a számlaszámot, akkor ez szintén jogszerű, mert a munkáltató a bérfizetési kötelezettségét csak így tudja teljesíteni. Más esetekben a számlaszám kiadása az öntől kapott felhatalmazás hiányában jogszerűtlen. Ha inkasszótól tart, akkor azt javaslom, hogy mihamarabb kérje a fizetést más számlára vagy készpénzben, a későbbi felesleges jogviták elkerülése érdekében. (A végrehajtók is hibáznak –így a legbiztonságosabb a külön bankszámla vagy a készpénzes fizetés-igénylés, a fiát megillető pénz védelme érdekében.)
 Ha további kérdése van, keressen.
 Azonos munkáért egyenlő bér fizetésének kötelezettsége
 Kollégámmal ugyanaz a munkakörünk, ugyanaz a munkakör megnevezése és besorolása, majdnem ugyanannyi a szolgálati időnk (az enyém 4 évvel több), de a bérünk között majd 40.000 Ft különbség van az Ő javára. Erről ugyan mikor az új munkakörbe bekerültünk nem volt tudomásom. Persze mindig van egy „jóakaró” aki megsúgja, hogy ki mennyiért dolgozik. Ekkor még nekem nem volt meg a diplomám, így hát ezzel magyaráztam a bérkülönbséget. Mikor a diplomámat bemutattam –MÁV-val kötött tanulmányi szerződés kötelezett a főiskola elvégzésére-, kértem a fizetésem rendezését. Két kört futottam, egyszer teljes elutasításban részesültem, másodszor megemelték 20 000 Ft-tal a bérem, így alakult ki a 40 e Ft különbség. Munkáltatói jogkör gyakorlóm teljes mértékben támogatja a fizetésemelésemet, de a MÁV Humán szervezete elutasítja.
 Mit tehetnék azért, hogy az egyenlő munkáért egyenlő bérezés elve nálam érvényesüljön?
 Kérdésére az alábbi választ adom:
 Az ön által kifejtettek valóban okot adhatnak a jogvitára, de csak akkor, ha teljesül az, hogy a kollégája és ön azonos helyzetben vannak. Ha ugyanis minden tekintetben azonosnak mondható az önök helyzete –tehát a munkakörük, végzettségük, tapasztalatuk, az eddigi munkavégzésük elismerése, azonos földrajzi területen végeznek munkát, stb. - akkor lehetséges az egyenlő bánásmód megsértésére alapítottan eljárást indítani.
 Ha viszont van releváns különbség –pl. ha önnel szemben a munkáltató hátrányos jogkövetkezményt alkalmazott, vagy a kollégáját korábban a munkavégzése miatt többször is kitüntették, stb.- akkor az egyenlő bánásmód megsértésére pert alapítani, ha nem is lehetetlen, de –legalábbis- nehéz lesz. Kérdésem, hogy a kollégája nem került –e más, magasabb besorolású munkakörből a jelenlegi munkakörébe, és nem e miatt lett magasabb a bér? Ha igen, akkor –a bírói gyakorlat szerint- nem történt meg a jogsértés.
 A bíróság elsőként azt fogja vizsgálni, hogy azonos –e a helyzetük.
 Ha megállapítható, hogy a lényeges feltételek azonosak, akkor a bérkülönbség már alapot adhat az egyenlő bánásmód megsértésének megállapítására. Ha ez megtörténik, akkor a hatóság számos szankciót alkalmazhat, így példáulelrendelheti a jogsértő állapot megszüntetését, vagy 6 millió Ft –ig terjedőbírságot szabhat ki. Természetesen ezen eljárás keretében mód van a munkabér- különbségek kiegyenlítésére –tehát az ön bérének ésszerű felemelésére.
 Azt javaslom, hogy először gondolja végig a kollégája és az ön körülményeit! Ha nem talál lényeges eltérést a körülményekben, akkor bízhat az ügy kedvező kimenetelében. Ezek után írásban szükséges megkeresnie a MÁV Humán szervezetét, azzal, hogy a jelentős bérkülönbségek miatt, - amennyiben nem történik meg a jogsértő helyzet orvoslása- eljárást fog indítani az Egyenlő Bánásmód Hatóságnál.
 A végleges álláspontom kialakításához szükségem van az ön és a kollégája körülményeinek összehasonlására, ezért ezt -ha részletesebb választ szeretne- küldje meg nekem.
 Fizetés készpénzben - folytatás
 Megérkezett a válasz a MÁV-tól a készpénzes kifizetési kérelmemre,a következő válasszal. Az érvényben lévő "a MÁV Zrt. határozatlan időtartamra szóló kollektív szerződése (egységes szerkezetben a 2013. január 1. napjától hatályos módosításokkal)" 59.§ előírja a munkabér kifizetésével kapcsolatos rendelkezéseket, mely szerint:
 "A munkavállaló részére járó munkabért havonta utólag egy ízben, a tárgyhót követő 10.napig kell átutalni a munkavállaló által előzetesen megadott pénzintézeti számlájára oly módon, hogy a munkavállaló a munkabérével legkésőbb a megjelölt napon rendelkezhessen."
 Tisztelettel kérem segítsen, hogy mégis tudjam a fizetésem megmaradt részét készpénzben megkapni.
 Ha a munkaszerződése tartalmazza a bérfizetés módját, akkor ettől valóban munkaszerződés-módosítással lehet csak eltérni. Tehát a felek erre vonatkozó megegyezése szükséges ez esetben.
 A munkáltató által leírtakból nekem az következik, hogy a munkáltató elzárkózik a módosítástól. Azonban a munkavállalót nem lehet kötelezni arra, hogy a fizetési számláját fenntartsa, tehát megítélésem szerint nem rendeltetésszerű az joggyakorlás, ha a munkaszerződés –egyébként változtatható, sőt, a körülmények változása esetén változtatandó- szövegét használja fel a munkáltató az igény megtagadására.
 Éjszakai munkavégzés utáni készenlét
 Tisztelt jogtanácsos úr azzal a kérdéssel fordulok önhöz, hogy mivel állandó nappalos munkaidő beosztásba vagyok , de sokszor éjszakázunk, pld. 11 órás ( 19:15-06:15 ) éjszakai munkavégzés után készenlét elkezdhető e azonnal 06:15-kor vagy nem.
 Az Mt rendelkezései szerint
 a napi munka befejezése és a következő napi munkakezdés között legalább tizenegy óra egybefüggő pihenőidőt kell biztosítani
 a munkavállaló beosztás szerinti napi munkaideje legfeljebb tizenkét óra.
 E két rendelkezés alapján Ön számára a 11 órás munkavégzése után legfeljebb 1 óra időtartamban rendelhető el készenlét.
 Ha ugyanis a készenlét alatt elrendelnének önnek munkavégzést, akkor kizárólag 1 órát dolgozhatna, ezt meghaladó tartamban már ellentétes lenne a munkáltató intézkedése az Mt idézett szabályával.
 Kérdés emellett, hogy egyáltalán van –e értelme készenlétet elrendelni így, mivel a készenlét alatt ön dönti el, hogy hol tartózkodik. Tehát, ha otthon tölti el ezt az egy órát, akkor mire visszamenne a munkáltató telephelyre, már a készenlétből tetemes idő elfogyna, így a munkáltató csak az 1 órából fennmaradó rövid időtartamban kötelezhetné önt munkára.
 Ismert a „munkáltató telephelyén eltöltött készenlét” gyakorlata is előttem. Ez azonban tartalmilag –inkább- ügyelet. Egyebekben mindegy, hogy a rendelkezésre állás milyen jogcímen történik, 11 óra munkavégzés után legfeljebb 1 óra időtartamban végezhető munka.
 Az állandó nappalos beosztásban végzett éjszakai munkáról: A nappalos munkarendben foglalkoztatottak éjszakai beosztása jogszerű, de a munkáltatónak a bérpótlékokat meg kell fizetnie!
 Kötelezhető-e a munkavállaló a megváltozott telephelyre történő bejárásra?
 Feleségem munkahelyének telephelye 200 km-re költözött. Kötelezhetik-e arra, hogy a munkaidő felét (minden héten 2, illetve 3 napot - hetente váltva) a 200 km-re fekvő munkahelyén töltse, ha a szállását fizetik? Három kiskorú gyermeket nevelünk (4, 10, illetve 12 évesek). A 10 éves középsúlyos értelmi fogyatékos. Köteles ezt elfogadni, vagy kérheti, hogy mondjanak fel neki? Nyolc év munkaviszonnyal rendelkezik a vállalatnál, ha ő mondana fel, akkor elveszítené a végkielégítést. Van mód arra, hogy kérhesse, a vállalat maga mondjon fel, úgy, hogy a végkielégítésről se kelljen lemondania? Mivel én állandó délelőttös műszakban dolgozom (5.40-14.00), ezért a gyermekek reggeli ellátása eddig a feleségemre hárult. Mivel a középső gyermek betegsége miatt kis létszámú kisegítő iskolába jár, ezért a reggeli ügyelet sem megoldott úgy, mint az egy nagy létszámú, nagyobb, normál általános iskolában.
 A kérdésére az alábbi választ adom:
 Ha a felesége munkaszerződésében a munkavégzés helye meg van határozva (tehát konkrét telephely van megadva) akkor a munkavégzési hely módosítása kizárólag munkaszerződés-módosítás útján lehetséges. Ha a felesége nem fogadja el a telephely váltását –amire egyébként nem lehet kötelezni- akkor a munkáltató kénytelen lesz felmondani. (Tehát nem azonnali hatállyal felmondani, azaz kirúgni, hanem –a régi terminológia szerint – rendes felmondással megszűntetni a jogviszonyát. Ez pedig természetszerűen hozza a végkielégítést a felmondási idő /felmentési idő alkalmazásának kötelezettségét.
 Ha a munkaszerződésében benne van a mostani telephelye, akkor a munkáltató javaslatát a szálláshely fizetésére egy kompromisszumos javaslatnak lehet tekinteni, utasításnak nem. Az más kérdés, hogy a munkáltató foglalkoztathatja munkaszerződéstől eltérően a munkavállalót átmenetileg, korlátok között. De az ön által elmondottak alapján e jogkörnek a gyakorlására is szűk mozgástere van a munkáltatónak: Az Mt 53§ (3) alapján a munkavállaló hozzájárulása nélkül nem kötelezhető más helységben végzendő munkára a) a várandóssága megállapításától gyermeke hároméves koráig, b) gyermeke tizenhat éves koráig, ha gyermekét egyedül neveli, valamint c) hozzátartozójának tartós, személyes gondozása esetén, továbbá, ha d) a rehabilitációs szakértői szerv legalább ötven százalékos mértékű egészségkárosodását megállapította. Az önök esetében a c) és d) pont alkalmazása felmerülhet.
 Álláspontom szerint, ha a munkáltató más módon is meg tudja oldani a munkaszervezési kérdéseket (azaz az adott telephelyen tovább tudja foglalkoztatni a feleségét) akkor az áthelyezéssel kapcsolatos jogosultságát a munkáltató rendeltetésellenesen is használja.
 A javaslatom az, hogy írják meg a munkáltatónak a körülményeiket, és írásban kérjék, hogy az érintett telephelyen tovább foglalkoztassák a feleségét. Ha ezt nem tudják megoldani ÉS a munkaszerződése is a konkrét telephelyet jelöli ki, a munkáltató csak felmondás útján szűntetheti meg a jogviszonyt.
 Szabadság kiadása - szabadság munkáltató általi módosítása
 Azzal a kérdéssel fordulok önökhöz, hogy lehet e esetleg kártérítést követelni a munkáltatómtól ha nem hajlandó kiadni az éves rendes szabadságom (létszám hiányra hivatkozva). A nyaralásom pedig már hónapok óta be van fizetve.
 A törvény ismeri a kérdéses problémát, és az Mt 123§ (7) Bekezdésben rendezi azt: „A munkavállalónak a kiadás időpontjának módosításával vagy a megszakítással összefüggésben felmerült kárát és költségeit a munkáltató köteles megtéríteni.”
 A javaslatom az, hogy jelezze a munkáltatónak, hogy a nyaralása már lekötésre és kifizetésre került, és írja meg, hogy milyen összegű költség fog felmerülni, ha ön az utat kénytelen lemondani.
 Javaslom, hogy –amennyiben a munkáltató nem hajlandó eltekinteni az időpont módosításától – hogy keresse meg az utazási irodát, hogy milyen módon mondhatná le az utat. (Ez a károsult ún. kárenyhítési kötelezettsége miatt fontos, mivel a törvény megköveteli a károsulttól, hogy a kár mértékét maga is mérsékelje.)
 Munkaidő-beosztás és a helyi függelék kapcsolata
 Tisztelt dr Balczer Balázs jogtanácsos úr!
 ....................................ként dolgozok ...................... csomóponton ............... állomáson. Munkarendem 24/72 órás, készenléti jellegű, amiben 23:00-3:00 között szolgálatmegszakítás van. A hétköznapi szolgálatok döntő részében ez a szolgálatmegszakítás elmarad, mivel szerintem MT és KSZ ellenesen a menetirány szóban kiszól hogy egy vasúttársaság kedvezőbb technológiai folyamata érdekében kiszolgáló tehervonatpárt közlekedtessek le. Se időjárási viszony, se rendkívüli esemény ezt nem indokolná a rendkívüli munkavégzést. Így viszont sértem a KSZ helyi függelékét, és rendszeresen így már folyamatos munkavégzésként 24 óra 10 perces a szolgálatom.
 Szerintem ez így embertelen, mivel munkám nagyfokú figyelmet kíván, állomásomon ugyanis foglaltság ellenőrzés nélküli SH berendezés van.
 Szerintem nem várható el hogy egy dolgozó a 16. óra munkavégzés után ugyanolyan szellemi fitten dolgozzon mint aki most jött meg a szolgálatba. Az így elrendelt rendkívüli munkavégzést a munkáltató nem hajlandó szabadidővel ellentételezni. Mivel én figyelmetlenség miatt nem akarok egy esetleges esemény miatt bíróságra járni kérném tanácsát.
 Milyen címen tudom megtagadni a rendkívüli munkavégzést, illetve hogy lehetne érvényt szerezni a KSZ helyi függelékének?
 Tisztelt .................. Úr!
 Amennyiben a munkáltató és a szakszervezet közötti megállapodás alapján osztott munkaidő került bevezetésre,úgy álláspontom szerint a munkáltató csak akkor jár el jogszerűen, ha az ön munkaidejét a helyi függelék előírásainak megfelelően osztja be. A helyi függelék ugyanis munkaviszonyra vonatkozó szabálynak minősül, s mint ilyen, az Mt. 54§ (2) bekezdés hatálya alá esik: e szerint a munkavállaló megtagadhatja az utasítás teljesítését, ha annak végrehajtása munkaviszonyra vonatkozó szabályba ütközik.
 Felmerül továbbá a munkáltatói utasítás semmissége is, mivel az Mt 27§ szerint az utasítás (és a megállapodás is) semmis, ha az munkaviszonyra vonatkozó szabályba ütközik.
 További érv a munkáltató eljárásának helytelenségére a munkaidő olyan beosztása, mely az egészséges és biztonságos munkavégzés feltételeinek nem felel meg. Erre az Mt. 97§ (1) bekezdése kötelezi a munkáltatót. Az ön által leírtak alapján e követelmény teljesítése is számon kérhető a munkáltatótól. Megjegyzem, egy munkaügyi ellenőrzés is várhatóan a munkáltató jogsértését állapítaná meg.
 Tehát összefoglalva: a munkaviszonyra vonatkozó szabályba ütköző gyakorlat miatt felmerül mind a semmisség, mind a megtagadás lehetősége is. Ezen felól a munkaidő-beosztásra vonatkozó előírások is sérülnek, mely munkajogi jogvita és hatósági ellenőrzés alapja lehet.
 A helyi függelék előírásai alapján egyértelmű a számomra, hogy az ön számára kizárólag osztott munkaidőben lehetne munkaidőt beosztani. A HF egyértelmű szabályától a munkáltató nem térhet el egyoldalúan akként, hogy önnek a rendkívüli munkavégzés után járó díjazást nem fizeti meg. (Megjegyzem, hogy az állandó jellegű eltérés –még bérpótlék-fizetés mellett sem- biztos, hogy megállja a jogszerűség próbáját, tekintettel az egészséges és biztonságos munkavégzés szabályainak megfelelő munkaidő-beosztás követelményére.) A KSZ 33§ 7. pont rendelkezése rendkívüli munkavégzésnek minősíti a munkamentes időszakra elrendelt munkát, melyet bérpótlékkal köteles a munkáltató díjazni.
 Ennél fogva, ha önnek a munkáltató nem fizette meg a rendkívüli munkavégzés bérpótlékát, úgy KSZ és HF ellenesen járt el.
 Az álláspontom a következő:
 1) Indokolt felhívni a munkáltató figyelmét a rendeltetésszerű joggyakorlásnak megfelelő eljárásra, és a KSZ/HF betartására, az irányadó jogkövetkezményekre vonatkozó figyelmeztetés mellett.
 2) A munkáltatót érdemes felhívni továbbá a KSZ 33§ 7) pont szerinti rendkívüli munkavégzés után fizetendő bér megfizetésének kötelezettségére is.
 Azt, hogy mit lépjünk, önnek kell eldöntenie, tehát, hogy a felszólítás csak a jogszerű munkaidő-beosztásra terjedjen ki, vagy a visszamenőleges bérpótlék –fizetésre is. Amennyiben visszamenőlegesen követeli a rendkívüli munka díjazását, úgy szükségem lesz a munkaszerződésére, az utolsó hat hónap bérpapírjaira (a távolléti díjszámítás miatt) továbbá azon esetekre (órákra) melyekben a munkáltató a munkamentes időszakra munkát rendelt el –ez utóbbit akár három évre visszamenőlegesen is lehet érvényesíteni.
 A munkavállaló egészségi állapotára alapított felmondás és végkielégítés
 Egy pár szóval szeretném vázolni a mostani helyzetünket. Az ............................ (vállalkozás neve) megvásárolta a ...................(vállalkozás neve) -től a ..... %-os tulajdonrészét, mi tulajdonképpen Járműjavítással foglakozunk üzemünkben.20.... óta új igazgatónk van és folyamatosan átalakítások történnek főleg a vezetők váltják le vagy pótolják vagy nem tehát osztályok szűnnek meg és pontosan egy 34 éve szakszervezeti tagunkkal történik most egy folyamat amiben tanácsát szeretném kérni mit tehetünk ? Az említett kolléganő mindig .......... -ként ( munkakör) dolgozott most az osztály ahol dolgozott, vezető nélkül maradt tehát a kolléganő sem maradhat az osztályon mi költséghelynek hívjuk hiszen onnét minden embert átcsoportosítottak egy másik helyre.
 Meglévő feladata 70 ember idejének a vezetése és a bérelszámoló felé adatok közlése ez a HR szerint nem tölti ki a munkaidejét. Most plusz feladattal akarják megbízni az anyagátvételnél kellene segítenie. Ez fizikai megterhelést jelent számára dobozokat emelgetni mely árúval van tele számlákat kivenni beszkennelni és a megfelelő helyre továbbítani. Úgy érzi ezt a mostani lábműtéte és gerincsérve mellett nem tudja vállalni. Hr-el egyeztetnek( azt nem irtam ...............-ban született tehát védett korban van) Az egyeztetés most azt jelenti hogy kolléganőm nem vállalta el a felajánlott feladatot. Azt hiszem mintha a munkaköri leírásunkban szerepelne hogy negyven napig ha főnökünk megbíz vele a munkaköri leirásban nem szereplő feladatokat is el kell látnunk. Szeretném tanácsát kérni ha a felajánlott többlet feladatot nem látja el akkor érzésem szerint végkielégítést kell fizetni ? el kell hogy küldjék vagy mi a munkáltatói kötelezettség .A kolléganőnek határozatlan idejű szerződése van.
 VSZ kártyaszámom.....................
 Az ön által feltett kérdésre az alábbi választ adom:
 Igen, helyesen látja, az egészségi állapotra alapított felmondás (a korábbi rendes felmondás) olyan munkaviszony-megszűntető jogcím, mely végkielégítés-fizetési kötelezettséget von maga után.
 Ha nem tudja ellátni a feladatát egészségügyi okra alapítottan, úgy azt javaslom, hogy írásban (dokumentáltan, tehát átadás –átvétel, vagy e-mail mellett) tájékoztassa orvosi szakvéleménnyel ellátottan a hölgy a munkáltatói jogkörgyakorlót arról, hogy az adott feladat ellátására egészségügyi okból nem képes. Az Mt 6§ (3) bekezdése szerint a munkáltató a munkavállaló érdekeit a méltányos mérlegelés alapján köteles figyelembe venni, a teljesítés módjának egyoldalú meghatározása a munkavállalónak aránytalan sérelmet nem okozhat. Emellett, ha a nyilvánvaló orvosi alkalmatlanság ellenére rendeli el a munkáltató a munkaszerződéstől eltérő foglalkoztatást, felmerülhet a rendeltetésellenes joggyakorlás tilalmának esete is.
 Azt javaslom, hogy a kolleginája tájékoztassa a munkáltatót arról, hogy a feladatot egészségügyi okból nem képes ellátni, kísérőszövegként pedig az alábbiakat javaslom: „Tisztelt .....................! A részemre elrendelt .............. feladatok ellátását egészségügyi okokból nem tudom ellátni. Lábam és gerincem sajnos, jelentős egészségkárosodást szenvedett, mely lehetetlenné teszi az elrendelt munkaköri feladatok ellátását. Mint Ön is tudja, lábamat 201........ –ban műtötték, s bár a beavatkozás sikeres volt, terhelnem tilos azt. Gerincem egészsége sérv miatt rendült meg, emelnem nem szabad. Az emeléssel, hajolással együtt járó feladatok az egészségemet közvetlenül és súlyosan veszélyeztetnék. Arra kérem Önt, hogy a méltányos mérlegelés szabálya alapján a ................................. feladatok helyett legyen szíves a számomra más munkaköri feladatokat meghatározni. Természetesen elfogadom, hogy a munkáltató a feladatkörömet bővíteni kívánja, de súlyos betegségem miatt arra kérem, hogy állapotomnak megfelelő feladatokat meghatározni szíveskedjék. Állításom igazolására ezúton csatolom lábam és gerincem állapotát igazoló orvosi szakvéleményeket. A továbbiakban is készséggel állok rendelkezésére. Megértését ezúton is megköszönve, tisztelettel......................”
 Fontos, hogy előzetesen, írásban jelezze, hogy miért nem tudja ellátni a feladatot. A munkáltató ugyanis valóban meghatározhat más munkaköri feladatot a munkavállalónak (helyettesítés, átirányítás –új terminológiával: munkaszerződéstől eltérő foglalkoztatás- útján) tehát a munkavállaló az ilyen feladatot köteles teljesíteni. Ha nem teszi, akkor vétkes kötelezettségszegést követ el, kivéve, ha a megtagadásra volt jogszerű oka. (Ha ok nélkül tagadja meg az utasítást, azonnali hatállyal is megszűntethető lesz a jogviszonya.) Az Mt 54§ (2) bekezdés szerint a munkavállaló megtagadhatja az utasítás teljesítését, ha annak végrehajtása munkaviszonyra vonatkozó szabályba ütközik, vagy a munkavállaló életét, testi épségét vagy egészségét közvetlenül és súlyosan veszélyeztetné.
 A munkáltató kötelezettségéről: Ha létezik olyan megállapodás, melyben munkakör-felajánlási kötelezettség szerepel, akkor a munkáltató azt köteles megtenni. Ha nincs, - és a kollegina nem részesül rehabilitációs járadékban - akkor a munkáltató rendes felmondással szűntetheti meg a jogviszonyt, azonban ezt jelentős végkielégítés és távolléti díjfizetési kötelezettség mellett teheti meg.
 Ha további kérdésük van, keressenek.
 Műszakpótlék elszámolása
 Tisztelt dr. Balczer Balázs!
 Forduló szolgálatos vagyok, a 30% műszakpótlék meg jár minden ledolgozott órámra, viszont most 2 hetente járok fel ......-re oktatásra, 2 napra(2* 7.4). Az úton töltött idő+ kiküldetés el van számolva, viszont a 7.4-re nincs a 30 %.
 Egyik bérpapíron láttam, hogy másnál viszont el van számolva a +30% ezekre a napokra is.
 Szeretném megkérdezni, hogy ezekre a napokra is jár e a 30%
 Bérpapírom mellékletként csatolva.
 Üdvözlettel: .....
 Tisztelt ....................!
 Az ön által leírtak alapján úgy látom, hogy a KSZ 47§ 2. pont szerinti, „ténylegesen teljesített munkaidőre járó” 30% műszakpótlék megfizetésének elmaradását kifogásolja.
 A KSZ 47§ szerint a pótlék a megszakítás nélküli (fordulós) munkarendben foglalkoztatott munkavállalókat illeti meg. Feltételezem, hogy az ön munkarendjét a munkáltató nem változtatta meg azokra a napokra, amikor oktatáson vett részt. Ilyenformán ön a kérdéses napokon is fordulós munkarendben dolgozott. Álláspontom szerint irreleváns, hogy történetesen a feladatellátás nappal, 8 –tól 15:24 –ig valósult meg, az ön munkarendje változatlanul fordulós, tehát önt a 30 % pótlék ezekre a napokra is megilleti.
 Munkáltató téves tájékoztatása miatti felmerült károk
 Tisztelt Balczer Balázs!
 Röviden: 2015 novemberében tudomásomra jutott / interneten olvastam /, hogy apák is igényelhetik a gyed melletti munkavégzést. Telefonon beszéltem a humán szolgáltatóval és mondták járni fog nekem a támogatás. Be is adtam a papírokat a humán szolgáltatónak. El is fogadták a papírokat, de csak már 6 hómapra visszamenőleg kapnám meg a támogatást és ezért a feleségemnek 6 hónapra visszamenőleg le kellett mondani a Kormányhivatalban a Gyest neki. El is intéztem mindent, ahogy mondták. Rá 1-1,5 hét múlva felhívnak a munkahelyről és közlik velem, hogy nem jár a támogatás, mert a gyerek 1-2 éves korig jár és akire én venném fel ő már 3 éves. Így mindent csinálhattam vissza. Amikor kérdeztem miért nem mondták már amikor a papírokat adtam be, hogy nem jár nekem, vagy amikor miért nem szóltak, hogy járt volna a támogatás a gyerek 1 éves korától - erre nem tudott választ adni és evvel le volt zárva. Körülbelül ennyi lenne a történet.
 Tisztelt .............!
 Először is, elnézését kérem, a leterheltségem folytán sajnos, csak most jutottam oda, hogy a kérdését áttekintsem.
 Kétségtelen, hogy önmagában a kifizetőhely határozata helytálló, azt érdemben vitatni nem lehet. (Az EBtv. a gyerek 2. éves koráig biztosítja a lehetőséget.)
 Az viszont valóban jogi relevanciával bír, hogy ön egy téves munkáltatói tájékoztatás miatt tette meg a lépést, mely utóbb kedvezőtlen eredménnyel zárult.
 Amennyiben a lépés folytán önt kár érte, úgy értelmezhető a kártérítési igény érvényesítésének kérdése.
 Álláspontom szerint (mivel ön nem mint munkavállaló, hanem mint ügyfél kapott téves tájékoztatást) a polgári jogi kártérítés szabályai szerint követelheti a kárai megtérítését. Véleménye szerint a Ptk- 6:587. § szerinti „Utaló magatartás” szabályai szerint lehetséges a kár megtérítése: „A bíróság a kárnak egészben vagy részben való megtérítésére kötelezheti azt, akinek szándékos magatartása más jóhiszemű személyt alapos okkal olyan magatartásra indított, amelyből őt önhibáján kívül károsodás érte.”
 Ha önt kár érte, és igazolható, hogy e kárt kizárólag a Szolgáltató téves tájékoztatása okozta, akkor az ön esetében felmerülhet az utaló magatartás szabályára alapított kártérítési igény érvényesítése.
 DE: Fontos, hogy a kárt teljes körűen bizonyítani tudja, tehát mind az összegét mind a jogcímét igazolnia szükséges. Ennél jelentősebb probléma, hogy sajnos nincs bizonyíték az SZk tájékoztatásának tartalmára és hogy ilyen tájékoztatás történt. (Ezen felül még felmerülhet az szolgáltató védekezése is: Álláspontom szerint jogvita esetén azzal érvelnének, hogy a hatályos jogszabályokat minden állampolgárnak ismernie kell, ezért a kárt kizárólag a károsult okozta magának.)
 A meglátásom az, hogy ha igényt szeretne érvényesíteni a humánszolgáltatóval szemben, akkor az első lépés mindenképpen az kell, hogy legyen, hogy írásos bizonyítékot szerez a félretájékoztatásról. Erre jó megoldás az lehet, ha ír a szolgáltatónak, melyben beszámol az esetéről, és magyarázatot kér a téves tájékoztatásra. Amennyiben erre a kérdésre válsz érkezik, melyben a szolgáltató nem tagadja a félretájékoztatást, az esetleges kártérítési igény érvényesíthetősége közelebb kerül. (De –nem győzöm hangsúlyozni- az esetleges pernyertesség mindig kétesélyes.)
 Egyenlő munkáért egyenlő bért elve
 május 30.-i nappal .......... -n a .................... (munkakör megnevezése anonimitási okokból törölve) munkakör megszűnt,így átkerültem ............... városba ugyanazon munkakörben. A korábbi munkavégzési helyemen ................................ (munkakör megnevezése anonimitási okokból törölve) I besorolású bért kaptam. Az új munkavégzési helyen ,mint kiemelt állomáson,........................ (munkakör megnevezése anonimitási okokból törölve) II kategóriában dolgoznak és azt a bért kapják a munkavállalók.
 A bérkülönbség,havi kb. 10 000 forint.
 2014 május óta ígérgetik,hogy megkapom a besorolási bért,de azóta semmi változás nem történt,ugyanazon bért kapom,amit korábban. Többször kértem a besorolásom megváltoztatását. Szeretném,ha visszamenőleg a bérkülönbséget kifizetnék az elvégzett munkámért.
 Ebben szeretném kérni a segítségét!?
 Az ön által leírtak alapján arra következtetek, hogy az új munkahelyén a végzendő munkaköri feladatai eltérnek a korábbi feladatoktól, és jelenleg a korábbi feladataihoz mérten nagyobb felelősség mellett, nehezebb munkát lát el.
 Mivel Ön a magasabb bérezésű kollégái által végzett feladatokat látja el, önt az Mt 12§ alapján illeti meg a díjazás. Így –a munka díjazásával kapcsolatos egyenlő bánásmód követelményére tekintettel- önt ugyanaz a bér illeti meg, mint kollégáit.
 Munkavállaló lehallgatása, személyhez fűződő jogok védelme
 Tisztelt Dr Balczer Balázs Úr!
 A ..............-nél dolgozom,és a lehalgatásról, ami nállunk üzenet rögzítőre megy,amit ugye bár csak balaset esetén szoktak vissza halgatni.Most viszont a főnökeink egyenként beülnek a lehalgató szobába,és erre hivatkozva osztogatnak ,írásbeli,és fegyelmiket, mert hogy nekik a területi igazgatóság adott erre engedéjt.Szerintünk viszont ez vissza élés. Kérem segítsen tisztán látni. Ez törvényes vagy sem.
 UI: Megtisztelő válaszát előre is köszönöm!
 Az ön esetében a személyiségi jogok védelme és a személyes adatok kezelésének jogszerűsége merül fel kérdésként.
 Tudnia kell, hogy az Mt. lehetővé teszi az személyhez fűződő jogok korlátozását, de csak a törvény rendelkezéseinek tiszteletben tartása mellett. A törvény 9§ (2) bekezdése alapján kizárólag akkor korlátozható az ön személyhez fűződő joga, ha a korlátozás a munkaviszony rendeltetésével közvetlenül összefüggő okból feltétlenül szükséges és a cél elérésével arányos. Ez a következőket jelenti a gyakorlatban: Ha ön például forgalmi szolgálattevőként dolgozik, akkor a beszélgetések rögzítése és felhasználásra abban az esetben jogszerű, ha esetleges baleset körülményeit akarja a munkáltató, illetve a hatóság utóbb megállapítani. Az ilyen célú rögzítés és megfigyelés ugyanis feltétlenül szükséges a körülmények megállapításához. De abban az esetben, ha az így rögzített anyagokat a munkáltató arra a célra használja fel, hogy az elhangzottak rutinszerű visszahallgatása alapján fegyelmit adjon, ellentétes az Mt –vel.
 Az ön által leírtak alapján aggályos az is, hogy a munkáltató a területi igazgatóság engedélyére hivatkozik, mivel ez számomra azt jelenti, hogy önöket előzetesen nem tájékoztatták arról, hogy milyen módon, milyen feltételek mellett és meddig figyelik meg. Ez pedig önmagában sérti a Munka törvénykönyvét. Emellett a munkáltatónak tájékoztatnia kellene önöket arról is, hogy az önök személyes adatait (a hangfelvétel is adat) kezelik.
 Kérdés továbbá, hogy a hangfelvételeket meddig tartja meg a munkáltató. Készletre gyűjteni személyes adatokat ugyanis az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény szerint jogellenes, mert a célhoz kötöttség elve sérül.
 Azt is tudnia kell, hogy a hangfelvételek készítése az önök engedélyén, vagy jogszabályon alapulhat.
 Önök a 2011. évi CXII. törvény 21§ alapján tiltakozhatnak az adatkezelés ellen, illetőleg kérhetik Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság eljárását is.
 Napi pihenőidő hossza
 Tisztelt dr. Balczer Balázs jogtanácsos úr!
 Szeretnék egy újabb kérdést feltenni Önnek:
 munkám során havi rendszerességgel előfordul, hogy éjszakai műszak után (dolgozok: 19:00-07:15-ig) visszarendelnek éjszakára (szintén: 19:00-07:15-ig)
 Kérdésem, hogy szabályos-e így, mert nagyon elfáraszt, hogy hazaérve éppen 9 órám van otthon, amiből jó ha 8 órát alvással tudok tölteni
 tagkártyám száma:
 A kérdésére a következő választ adom:
 A napi pihenőidő mértéke valóban 11 óra főszabály szerint, mely 8 órára csökkenthető, ha kolléga osztott munkaidőben/ megszakítás nélküli munkarendben /a több műszakos munkarendben / idényjellegűt tevékenység keretében, vagy készenléti jellegű munkakörben dolgozik.
 A jogkérdés kettős:
 az első kérdés az, hogy az utazási idő pihenőidőnek minősül-e,
 a második, hogy az Mt egyéb előírásainak megfelel –e a munkáltató gyakorlata.
 Az első kérdésre a válasz az,hogy igen, sajnos a törvény a mellett foglal állást, hogy az utazási idő is pihenőidőnek tekintendő. Az Mt ugyanis a munka befejezésétől számítja a pihenőidőt, és nincs tekintettel az utazás hosszára.
 A második kérdésre vonatkozóan viszont a válasz nem egyértelmű: az Mt 97§ szerint a munkáltató az egészséges és biztonságos munkavégzés követelményére tekintettel osztja be a munkaidőt. Tehát, ha a munkaidő konkrét beosztásáról bizonyítható, hogy az nem egészséges és biztonságos, úgy a munkáltató eljárása nem felel meg az Mt szabályainak.
 Összefoglalva: Ha az ön munkaköre nem készenléti jellegű (vagy a 104§ (2) szerinti) , akkor önt 11 óra pihenőidő illeti meg. A 11 órának a munka vége és a másnapi munkakezdés között kell meglennie, tehát az utazási idő is beszámít a pihenőidőbe.
 Ha ön megkapja a 11 (vagy 8) óra napi pihenőidőt, akkor a munkáltató szabályosan járt el, ebben az esetben az eljárást azon a jogcímen lehet támadni, hogy nem felel meg a munkaidő beosztása az egészséges és biztonságos munkavégzésre vonatkozó előírásoknak.
 Szakszervezet jogai és a munkaköri leírás tartalma
 Kérdésem a következő: munkaköri leírásom változott .Főnököm mikor átadta nekem, hogy olvassam át és írjam alá, kértem, hogy szeretném megmutatni a szakszervezeti bizalminknak, mire Ő azt felelte, hogy ehhez nekik semmi közük.
 Úgy gondolom, hogy a szakszervezet éppen azért van, hogy az érdekeimet védje és mivel nekem nincsen nagy tapasztalatom az ilyen esetekben, így szerettem volna a segítségüket kérni.
 A szakszervezet Mt-ben biztosított joga, hogy a munkavállalók érdekeit képviselje, a 272§ egyértelmű rendelkezése alapján. Így hatáskörrel rendelkezik az olyan ügyekben, melyben a munkavállaló jognyilatkozatot tesz. A szakszervezet ezen jogosultsága nem elvitatható. Megjegyzem, az Mt 6§ -ban foglalt rendeltetésszerű joggyakorlás és a kölcsönös együttműködési kötelezettség elvének megfelelően a munkáltató nem írhatja elő önnek, hogy ön azonnal írja alá a munkakörit, tehát aláírás előtt elviheti, megnézheti, értelmezheti. Ugyanezen okból a munkáltató nem tagadhatja meg az együttműködést a szakszervezettel.
 Mondja ezt el a főnökének.
 Munkavédelmi képviselő választása különös tekintettel a póttagokra
 Az alábbi problémáim megoldásához kérném tanácsát.
 ............... Forgalmi csomóponton Munkavédelmi képviselő és Üzemi tanács választás van. Az első körben megtartott választásra 5 fő üzemi tanácstag és 5 fő munkavédelmi képviselő választása lett kihírdetve. Ez a választás szerint csak egy fő érte el az üzemi tanácsba kerüléshez szükséges szavazati arányt. Itt tiszta sor, második fordulót kell tartani.
 A munkavédelmi képviselő választáson 4 fő érte el a 30%-ot, de ebből egy mindjárt le is mondott, mert közben elfogadták áthelyezését lakhelyéhez lényegesen közelebb eső csomópontra. Így három fő maradt. Én, mint a választási bizottság elnöke kifüggesztettem a második forduló megtartásáról hozott bizottsági döntésnek megfelelően mindent, valamint a csomópont vezetőjének nyomtatott formában átadtam minden szükséges dokumentumot. A dokumentumok leadásának délutánján felhívott a Csomóponti Főnök, s megkérdezte, hogy a munkavédelmi képviselő választás miért nem eredményes. Szerinte, ha egy fő meg van választva, akkor már eredményes a választás, mivel a munkavédelmi szabályzat 50 fő fölött írja elő munkavédelmi képviselő választását, s nem írja elő, hogy annak az üzemi tanács létszámával egyezőnek kell lennie, csak azt, hogy az üzemi tanácstag választás szabályai vonatkoznak az MV képviselők választására is.
 Nekem az az érdekem, hogy a második fordulót eredményre vigyem úgy, hogy Székesfehérvár átépítését elkezdték, hogy nyári utas- és vonatforgalom van, hogy folyamatos létszámhiány van ................................-on( Még ezzel kapcsolatban is van kérdésem), valamint a nyári szabadságolások is megkezdődtek.
 Tehát a kérdés, érvényesnek fogadhatom-e el az előző fordulóban elért eredményt,és a munkavédelmi bizottságunkat megalakíthatja-e ez a három fő, vagy a jelöltállító szakszervezeteknek az álláspontját kövessem, hogy 5 főre írta ki a választást a bizottság, s csak akkor érvényes, ha 5 ember eredményesen szerepel ezen a választáson, tehát meg kell tartsam a második fordulót is a maradék két helyre.
 Legkésőbb, 16-án ki kell függesszem, ha változik valami a második fordulóra, magyarán nem lesz MV képviselő választásból második forduló, valamint a főnököm felvetésére is választ szeretnék adni mielőbb.
 Mivel a munkavédelmi képviselőre egészében az üzemi tanácsi választásra vonatkozó szabályok irányadóak. Ennek alapján, az Mt 246§ szerint az érvényes szavazatok 30% -át megszerzett jelölt tag, a 20% -t megszerzett jelölt póttag lesz.
 Az Mt 255§ szerint, ha beáll az Mt 238§ -ban rögzített azon körülmény, hogy a tag nem az adott telephelyen dolgozik, az ő jogviszonya a törvény erejénél fogva megszűnik. Ekkor az ő helyére a póttag lép.
 Eredménytelennek csak akkor minősíthető a választás, ha a leadott szavazatok 30%-át nem kapták meg a jelöltek.
 Viszont: A korábban kollégám útján szóban adott tájékoztatást annyiban felülvizsgálom, hogy az első fordulóban 20%-ot megszerzett szavazatot elérőkre is ki kell írni a választást. (Az Mt. rendelkezése alapján a 30%-ot elérteket lehet tagnak tekinteni. Ha nincsenek megválasztva érvényesen tagok, akkor a póttagok sem kerülhetnek megválasztásra, tehát csak érvényesen, teljes létszámmal megalakult szervezet esetén beszélhetünk póttagokról.
 Ezért a választás során egy újabb fordulót kell tartani, melyet mindenkire ki kell írni, aki a 30% -ot nem érte el.
 A maradék két helyre szükséges kiírni a választást.
 Nyelvvizsga kötelezettség és diploma kiadásának megtagadásával okozott károk
 isztelt Dr. Balczer Balász Úr!
 Az alábbi eset értelmezésében, kérnék Öntől tanácsot.
 2014. június 16-án államvizsgáztam a .................... Egyetem .......-i karán.
 2010-ben nyertem felvételt az intézménybe, de az nem iratkoztam be, családi okok miatt halasztottam egy évet. 2011 szeptemberében történt a beiratkozásom, ekkor kezdtem meg tanulmányaimat is.
 A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 107. (1) úgy rendelkezik, hogy „Ha az oklevél illetve bizonyítvány megszerzésének az előfeltétele az általános nyelvvizsga megléte, a követelmény teljesítése alól mentesülnek azok a hallgatók, akik tanulmányaik első évfolyamon történő megkezdésének évében legalább a negyvenedik életévüket betöltik.”.
 Én betöltöttem a 40. életévemet 2011 ............ .......-én, tehát több, mint fél évvel azelőtt, hogy a tanulmányaimat megkezdtem volna az iskolában.
 Az intézmény szervezeti és működési szabályzatának 5/C mellékletének - amely a tanulmányi és vizsgaszabályokat foglalja magába - 7. oldalán található 10. § (%) bekezdésében az található, hogy „A hallgatói jogviszony a felvételről, vagy az átvételről szóló döntés alapján, az Egyetemre történő beiratkozással jön létre.”.
 Én 2010-ben nem iratkoztam be az intézménybe, ez csak 2011-ben történt meg.
 Ráadásul ebben a dokumentumban következetesen külön értelmezik a „tanulói jogviszony” és a „tanulmányok” kifejezéseket.
 A tegnapi nap folyamán értesültem arról, hogy az intézmény nem akarja kiadni a diplomámat, mivel az ő álláspontjuk szerint nem mentesülök a nyelvvizsga kötelezettség alól.
 Ez az eljárás rám nézve kimondottan hátrányos lenne, mivel tanulmányi szerződésem van a munkáltatóval, amelyben vállaltam, hogy 2014. ............-ig teljesítem tanulmányi kötelezettségeim és bemutatom az erről szóló oklevelet.
 Amennyiben ez nem valósul meg, anyagi és erkölcsi veszteség érhet, mivel a munkáltató vissza fogja vonni tőlem az általa kifizetett tandíj, illetve a tanulmányok miatti távollétek, tanulmányi szabadságok napjaira eső munkaidő összegét is.
 Továbbmenően ez a folyamat abban csúcsosodhat ki, hogy elvesztem jelenlegi beosztásom, mivel ezt feltételhiányosan töltöm be, a diplomával igazolt felsőfokú végzettség előírás a munkakörhöz.
 A fentiekben leírtak alapján véleményem szerint az intézmény jogellenesen tartaná vissza a diplomámat!
 Az ön által leírt problémát a következőképpen látom:
 Az intézmény a tanulmányok megkezdését és a hallgatói jogviszony kezdetét azonos fogalomként kezeli, emellett annak a ténynek az értékelését is elmulasztja, hogy az ön beiratkozása 2011. évben történt meg.
 Az álláspontom az, hogy a törvény 107§ -ban foglaltak irányadóak önre is, mivel a tanulmányait a negyvenedik életéve betöltése után kezdte meg, függetlenül attól, hogy az intézménybe egy évvel korábban nyert felvételt.
 A törvény maga is megkülönbözteti a hallgatói jogviszony keletkezését a tanulmányok megkezdésétől. Sőt, a 45 § (1) bek. rendelkezése szerint kérésre a hallgatói jogviszony szünetel. Ez esetben tehát a hallgatói státusból fakadó kötelezettségek –így a tanulmányok megkezdésének kötelezettsége- nem állnak be.
 További érvem az, hogy a jogalkotói cél kétséget kizáróan az volt, hogy azokat, akik életkoruk alapján - és munkaterheik miatt - kevesebb időt tudnak a nyelvtanulásra fordítani a tanulás és munka mellett, mentesüljenek a nyelvvizsga-kötelezettségtől. Tehát a tanulmányok folytatása az, ami megadja a mentesülésre a felhatalmazást, és nem a puszta hallgatói jogviszony.
 Azt javaslom, hogy a törvény 57. § (1) bekezdése szerinti –és az SzMSz-ben is szabályozott- jogorvoslat jogát vegye igénybe.
 Javaslom továbbá, hogy jelezze az intézménynek, hogy amennyiben önnek az intézmény téves jogértelmezése miatt költsége keletkezik, úgy azt kártérítési igényként fogja az intézménnyel szemben érvényesíteni.
 Kiemelten fontos még, hogy jelezze a problémát írásban a munkáltatónak, vázolva a kialakult jogi helyzetet, ill. másolatot adjon le sikeres vizsgákat igazolandó.
 Utazási költségtérítéssel kapcsolatban szeretném a válaszát kérni.
 Munkaköröm a ............ Kollektív Szerződése szerint telephelyen kívüli munkavégzésnek van besorolva. A munkakörömből adódóan hetente több nap végzek munkát külső szolgálati helyeken. Ahhoz, hogy oda eljussak, először a vasuti pályaudvarra kell kijutnom, amit csak helyi járattal (villamossal) tudok megtenni. A kérdésem az lenne, hogy köteles-e a munkáltatóm kifizetni a felmerült utazási költségemet, vagy az engem terhel-e, mivel a lakóhelyem és a pályaudvar ugyanabban a városban van.
 Az ön által megküldött anyagokat áttekintve a következő az álláspontom:
 A munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítésről szóló 39/2010. (II. 26.) Korm. rendelet 2§ -a szerint a munkába járás a közigazgatási határon kívülről a lakóhely/tartózkodási hely, valamint a munkavégzés helye között munkavégzési célból történő helyközi (távolsági) utazással, illetve átutazás céljából helyi közösségi közlekedéssel megvalósuló napi munkába járás és hazautazás.
 Ennek alapján a munkáltatónak költségtérítést kell fizetnie azoknak a munkavállalóinak, akiknek a lakóhelye és a munkavégzési helye nem azonos helységben van. A rendelet egyértelmű szabálya alapján a térítés mindenkit megillet, feltéve, hogy eltérő helyen él és dolgozik.
 Fontos, hogy a rendelkezés munkavégzési helyet említ, tehát azt a helyet, ahol a feladatot ténylegesen ellátják.
 Úgy gondolom, hogy az ön esetében is fennállhat a költségtérítési igény, mivel a lakóhelye és a munkavégzési helye más helységben van. Természetesen ez a költségtérítési igény azokon a napokon áll fenn, amiken más helységben dolgozik. Azokon a napokon, amikor a lakóhelyéről a városában levő munkahelyre megy, nem jár térítés.
 Ezt az álláspontot az Mt 51§ (2) is alátámasztja: A munkáltató köteles a munkavállalónak azt a költségét megtéríteni, amely a munkaviszony teljesítésével indokoltan merült fel. Utalok még a hivatkozott rendelet 2§ b) pontjára is, miszerint a napi munkába járás: a lakóhely vagy a tartózkodási hely és a munkavégzés helye közötti napi, valamint a munkarendtől függő gyakoriságú rendszeres vagy esetenkénti oda- és visszautazás;
 Összefoglalva: Egy próbát megér az érintett napokon történő utazást megtéríttetni. Ilyen módon a jegy árának legalább 86% -a követelhető.
 Vasúti menetkedvezmény nyugdíjas munkavállaló esetén
 Azzal a kérdéssel fordulunk Önnhöz, hogy a férjem aki 20 évet dolgozott a MÁV-nál sajnos egészségi állapota miatt rokkant nyugdíjas lett ebben az évben. A tagsági kártya száma a következő:................
 Azt az információt kaptuk, hogy neki megmarad az arcképes igazolványa az enyémmel ellentétben.
 Tehát azt szeretnénk tudni, hogy az én arcképse igazolványomat akkor teljesen visszavonják, vagy van arra esély, hogy ez is megmaradjon?
 Elöljáróban annyit kérek, hogy a kártyaszámot ellenőrizze, mert a megadott számhoz nem tartozik név a nyilvántartásunkban.
 A kérdésére válaszolva, ha a férje a MÁV-tól megy nyugdíjba, akkor ő a menetkedvezményi szabályozás 2§ (1) a) pont alapján jogosult, mert a kedvezmény a kedvezményezett vasúti társaság munkavállalóját, nyugdíjasát illeti meg.
 Ugyanezen 2§ (1) bek szerint jogosult továbbá a g) pont szerint az az a), b), d) és e) pontokban felsorolt személyek igényjogosult hozzátartozója is, tehát a nyugdíjassal közös háztartásban élő házastárs is.
 Így, az ön által elmondottak alapján ön is jogosult a kedvezményre.
 Munkaviszony megszűnése-dokumentumok kiadása
 Azzal a kérdéssel szeretnék fordulni önhöz, hogy múlthónap 7. én voltam benn felmondani a munkahelyemen elméletileg közös megegyezéssel 45 nap felmondási idő helyett 47 napot kell letöltenem így is mert húsvétra esett volna a 45. nap. Most április 22. én megyek lekörözni felhívtam a humánost aki azt közölte velem ,hogy nem adja ki azonnal a munkakönyvemet és az egészségügyi kis könyvemet csak 5 nap múlva. Létezik ilyen én tudomásom szerint az utolsó munkanapon ki kell adnia a munkáltatónak.
 Nem egyértelmű nekem, hogy milyen jogcímen szűnt meg az ön jogviszonya, és hogy milyen tartalmú okiratot kapott a megszűnésről.
 Ha a munkaviszonya felmondással szűnt meg, akkor utolsó munkában töltött naptól számított ötödik munkanapon kell, hogy megkapja a dokumentumait.
 Ha közös megegyezéssel szűnt meg, akkor az 5 napos határidő a munkaviszony megszűnésétől számít. (Tehát április 22 –ét követő 5. munkanapon)
 Tehát, ha felmondással szűnt meg a munkaviszonya és nem kellett bejárnia dolgozni, akkor az utolsó munkában töltött naptól számított 5 munkanapon meg kellett volna kapnia a dokumentumait. Ha így volt, akkor mondja meg a humánszervezetnél dolgozónak, hogy az Mt 80§ (2) bekezdése alapján az utolsó munkában töltött napot követő 5. napon jár önnek a dokumentáció és nem a munkaviszony megszűnését követő 5 munkanapon. Ha a munkáltató ezt a szabályt nem tartja be, akkor a felmondás eleve jogellenes lesz, és e miatt ön pert indíthat.
 Az ön által leírtak alapján azt feltételezem, hogy a munkáltató mondott fel önnek, öt évet meghaladó tartamú munkaviszonya után, ezért lett 45 nap a felmondási idő. Ebben az esetben önt a munkavégzés felére fel kellett, hogy mentse a munkáltató, tehát április első hetétől ön mentesült a munkavégzési kötelezettsége alól. Így álláspontom szerint már múlt héten meg kellett volna, hogy kapja a papírjait.
 Szabadság hozzátartozó halála esetén
 Tisztelt dr. Balczer Balázs Úr!
 Kérdésem: A lányom az .....-nál dolgozik ....-ben. Rendkivüli szabadság jár e neki a 2.nap a nagymama temetésére,mivel a munkáltató szerint nem jár.
 Kérem, hogy legközelebb adja meg tagkártya azonosítóját, mert a nélkül nem tudunk válaszolni.
 A kérdésére vonatkozóan azért a választ megadom, mert gyorsan megadható:
 Mt 55. § (1) A munkavállaló mentesül rendelkezésre állási és munkavégzési kötelezettségének teljesítése alól
 § (3) A munkavállalót távolléti díj illeti meg
 b) az 55. (1) bekezdés c)-g) pontban és 55. § (2) bekezdésben meghatározott esetben,
 Tehát jár a szabadság, ami fizetett lesz.
 Munkavégzés MÁV-ÉVEK program alatt
 A MÁV-ÉVEK Programban való részvétel időtartama alatt milyen feltételekkel létesíthető mellékfoglalkozás?
 A kérdésére válaszolva: Mivel önt a megállapodás alapján nagy valószínűséggel a munkáltatója a munkavégzési kötelezettsége alól egészében felmenti, végezhet munkát a program alatt. Ehhez természetesen be kell, hogy tartsa a társaságnál alkalmazott összeférhetetlenségi szabályokat.
 Munkáltató tájékoztatási kötelezettsége integráció kapcsán
 ha munkáltató csak így változik mint most a Gépész/ Trakció a START-ba be integrálódott
 csak munkáltató jogkör gyakorló, amiről az értesítés megkapva
 a munkakör változott de erről új munkakörit még nem kaptunk mit ír a törvény van erre valami határidő , illetve amivel nyugtatnak addig felelősségre nem vonhatnak stb
 Mi erről a véleménye, ez milyen formában szabályos.
 Amúgy az új munkaköri bér kategóriával járna.
 Nem az én esetem eddig külsős felvigyázó volt , de ahová telephely kihelyezték ott nincs ilyen munkakör mivel felvigyázó munkakör létezik ez a két kategória nem egyforma.
 Igaz START az egyik is és a másik is JBK-nál van külsős felvigyázó, TVSZK-nál pedig felvigyázó munkakör , a feladat sem ugyanaz.
 Elég furcsa..... állítólag a humán intézi , de meddig és mikor ?
 A munkaköri leírásra vonatkozó tájékoztatási kötelezettség az Mt 46§ -ban szerepel. Ennek megfelelően a munkaviszony kezdetétől számított 15 napon belül írásban tájékoztatni a munkavállalót a munkaköri feladatairól. Az Mt 58 § szerint a módosításra is irányadóak a kötésre vonatkozó rendelkezések. Egyebekben a 38§ külön is nevesíti ezt a kötelezettséget jogutódlás esetén.
 A kollégák követeljék a munkáltatótól az írásbeli tájékoztatást.
 A felelősségről: Az a tény, hogy a nincs munkaköri leírás, azt jelenti, hogy a munkavállaló a jelenleg hatályos munkaköri leírása szerint dolgozik. A munkaszerződés megkötése során a feleknek két dologban kell megállapodnia: Bérben és a munkakörben. Ezért, ha a munkaköri feladatok hivatalosan nem változnak meg, a korábbi leírásban foglaltak az irányadók a változásig.
 Amennyiben a kolléga alapbére változik, akkor ahhoz hozzá kell járulnia. (Tehát, a bércsökkentés nem automatikus, ahhoz közös megegyezéses módosítás kell. Ha a kolléga nem fogadja el, akkor vagy marad minden a régiben, vagy a munkáltató megszűntetheti a jogviszonyt –átszervezésre hivatkozva, felmondás útján, tehát végkielégítés fizetése mellett.)
 Tanulmányi szerződéses kötelezettségek alóli mentesülés
 Tisztelt Jogitanács!
 F. Z. vagyok MÁV Zrt munkavállalója 18 éve.Tagkártya számom ....................
 Van nekem a Munkáltatóval kötött tanulmányi szerződésem ami oklevél hiányában nem teljesítettem, ezért beszéltem a humánnal és született egy Tanulmányi szerződés módosítás, melyben a képzési költségek visszafizetéséről rendelkeznek. Nem értek vele egyet, de elfogadtam és aláírtam. Amint megcsinálom a nyelvvizsgámat, kiadják az oklevelet és nem kell tovább fizetnem.
 A szervezeti változás következtében kaptam decemberben egy munkaszerződés-módosítást is aminek a második pontja a következő: "A Felek kölcsönösen kijelentik, hogy a munkaviszonnyal kapcsolatban korábban kötött minden eddigi megállapodásukat és azok módosításait- jelen munkaszerződés-módosítás érvénybe lépésének napjától-hatályon kívül helyezik. A köztük fenálló jogviszonyt ................. év február hó 5. napjától kizárólag jelen munkaszerződés módosítás szabályozza."
 A kérdésem az, hogy a tanulmányi szerződés tekinthető-e "munkaviszonnyal kapcsolatban korábban kötött megállapodás"-nak. Mivelhogy a tanulmányi szerződés beleszól a fizetésembe és a MÁV-nál kötelezően eltöltendő időbe is, én annak gondolom, de lehet, hogy jogilag nem az. Viszont ha az, akkor a MÁV Humánja öngólt lőtt, mert nem kéne visszafizetnem a tandíjat.
 Tisztelt ......................!
 Az álláspontom az, hogy a tanulmányi szerződés is munkaviszonnyal kapcsolatosan létrejött megállapodás, tekintettel az Mt 229§ rendelkezéseire. A tanulmányi szerződést is a munkaviszonyra tekintettel kötik a felek.
 Ennek alapján tekintheti úgy, hogy a tanulmányi szerződés módosítását is hatályon kívül helyezték a felek. Természetesen a munkáltató álláspontja más lesz, és azt fogja állítani, hogy a tanulmányi szerződés nem esik a kérdéses körbe. Erre ön mondhatja majd azt, hogy tekintettel arra, hogy csak egy nyelvvizsga hiányzik, és hogy a felek korábban is úgy állapodtak meg, hogy a visszafizetési kötelezettség megszűnik a nyelvvizsga letételével –ha jól értettem, amit leírt- okkal következtethetett arra, hogy a majdnem teljesített képzésre tekintettel a munkáltató a további követeléséről lemondott, akár nagylelkűségből, akár az adminisztráció könnyítése, akár arra tekintettel, hogy a képzés lényegében teljesült.
 A munkáltató a saját tévedésre ez esetben nem hivatkozhat, mivel a jogban való tévedés nem teszi a megállapodást érvénytelenné. Végső soron a munkáltató pert indíthat ön ellen. Ha perre kerülne sor, az eddigi információim alapján önnek számottevő esélye lenne a pernyertességre.
 A személyes véleményemmel még kiegészítem a leírtakat, döntse el, hogy megfontolja –e: Kétségtelen, hogy önnek jogi szempontból az álláspontja erős, és eséllyel küzdene meg a munkáltatóval egy vita során. Ettől függetlenül azt javaslom, hogy a megállapodásra törekedjen és kössön kölcsönös kompromisszumot.
 Ha sikerrel is jár ebben az ügyben, a munkáltatónak meg lesznek az eszközei arra, hogy megtorolja a veszteségét. A tapasztalatom az, hogy a hosszú távú együttműködés záloga a kölcsönös engedmények tétele, mely végső soron mindkét félnek kedvez. Most ön nehezen támadható pozícióban van, ebből a státuszból ön gyakorolhat egyfajta nagylelkűséget a munkáltató irányába, és rendezheti az ügyet egy mindkét fél számára vállalható kompromisszummal. (Pl.: Habár önnek semmilyen kötelezettsége nincsen, vállalja, hogy 2017.02.01-ig megszerzi a nyelvvizsgát, és ha ez nem történik meg, akkor áll be a visszafizetési kötelezettség. Így önnek nem kell fizetnie, a munkáltató érzékenysége sem sérül, és a munkáltató baklövése sem derül ki.)
 Egyenlő munkáért egyenlő bér elve-áthelyezés
 2014.január 1.-i nappal Miskolcon a ................ munkakör megszűnt,így átkerültem Budapestre ugyanazon munkakörben.
 Miskolcon tolatásvezetői I besorolású bért kaptam.
 Budapesten,mint kiemelt állomás,............. II kategóriában dolgoznak és azt a bért kapják a munkavállalók.
 2014 februárja óta ígérgetik,hogy megkapom a besorolási bért,de azóta semmi változás nem történt,ugyanazon bért kapom,amit Miskolcon.
 Többször kértem a besorolásom megváltoztatását.
 Szeretném, ha visszamenőleg a bérkülönbséget kifizetnék az elvégzett munkámért.
 Tisztelt ................!
 Ha szeretné, hogy a Vasutasok Szakszervezete intézze az ügyét, küldje meg munkaszerződését, az áthelyezésre vonatkozó dokumentumokat, a bérrendezésre tett lépéseit és a munkáltatói jogkörgyakorlója elérhetőségeit.
 Kedves Balczer Balázs!
 Munkaszerződésem nagyon régen kaphattam,mert meg sem találtam(19....................... i nappal kezdődően dolgozom a MÁV-nál.)
 Az áthelyezésemre vonatkozó dokumentumok nem léteznek(szóban tájékoztattak,hogy ..............-től Budapestre kell átjárnom munkába).
 Azóta Budapesten teljesítek szolgálatot,de a mai napig miskolci besorolással dolgozom.
 Többször voltam a humán partnernél,az állomásfőnöknél is,és mindig azt a választ kaptam,hogy MAJD INTÉZKEDNEK,ami a mai napig nem történt meg.
 Sem átirányítási juttatást,sem mint kiemelt állomás szerinti bérezést nem kapok az elvégzett munkámért.
 A szolnoki állomásfőnök elérhetősége is csak vasúti telefont adtak ki,másik számot nem tudok!
 Munkáltatói jogkörgyakorlóm elérhetőségét sem ismerem,de a neve .....................
 Szeretném, a Vasutasok Szakszervezete segítségét kérni ebben az ügyben!
 ÜGY MEGOLDÁSA:
 1) Tisztelt ................!
 Megkezdjük az ügyet a munkáltatónál, de ehhez kérem, hogy küldje el nekem adatait. (Születési idő, hely, édesanyja neve, személyi igazolvány szám, taj)
 Balczer Balázs
 2) Tisztelt ...............!
 Ezúton küldöm a mai napon beérkezett választ az ügyében. A file-ban jó hírt csatoltam az e-mailhez.
 Kérem, hogy majd értesítsen a fejleményekről.
 Minimálbér-garantált bérminimum
 Először is a háttere a dolognak: 2010-ban jöttem vissza a vasútra dolgozni. Amit egy kocsirendező tanfolyammal kezdtem és el is végeztem. 2013 februárja óta pedig telepi rendezőként dolgozom, a ..................... telephelyen. Mindezt feltűnően alacsony bérért. Ez évben én úgy tájékozódtam, hogy a bruttó minimálbér 122 ezer forint, míg a nettó 105 ezer. Mivel van műszak pótlék, az még erre jön rá. Ezzel szemben én 111500 forintos alapot kapok és 95 ezer körül nettó fizetést. Ebben a műszakpótlék már benne van.
 A kérdés tehát az, hogy ez így szabályos, törvényes? Abban az esetben, ha nem, mit lehet tenni?
 Türelmüket és segítségüket előre is köszönöm!
 A feltett kérdésre a következő választ adom. A lenti válaszok általános jellegűek.
 1) Elsőként egy kisebb értelmezési problémát szükséges eloszlatnom:
 2015 –ben a 122 000 Ft a garantált bérminimum bruttó mértéke, míg a minimálbér bruttója 105 000 Ft.
 A 105 eFt minimálbér nettója 68 775Ft, a 122 eFt garantált bérminimum nettója pedig 79 910 Ft.
 2) A kérdés elsőként az, hogy ön a garantált bérminimum hatálya alá esik –e. ................. munkakörre vonatkozó információim alapján a munkakörben dolgozók többsége ........................... FEOR számmal rendelkezik. Ez általánosságban azt jelenti, hogy a munkakör betöltése 8 általános iskolát, továbbá a speciális tanfolyam ellátását igényli. Ebben az esetben az ön által betöltött munkakör ellátása nem igényel középfokú végzettséget. Így viszont a garantált bérminimum szabálya sem alkalmazható. Ha az ön munkaköre nem igényel középfokú végzettséget, úgy a munkáltató –e tekintetben- jogszerűen jár el. Ha bővebb választ szeretne, küldje meg munkaszerződését és munkaköri leírását.
 Részletes válaszhoz szükséges, hogy a munkaköri leírását és a munkaszerződését megküldje. Ha a munkaköri leírása és FEOR –száma alapján ön garantált bérminimumra jogosult, akkor a munkáltató felé a szükséges jogi lépéseket megteszem.
 Szemüveg használata és orvosi alkalmasság
 Tisztelt Jogász úr,
 Munka jogi ügybe szeretnék segítséget kérni. A kérdéshez kell egy kis előzmény történet.. Én a ......... ZRT. -nél dolgozom jelen pillanatban még. Amikor 20.... - ben felvettek ........... munkakörbe, akkor már tudta a munkáltató, hogy színtévesztő vagyok, de vezér igazgatósági engedéllyel alkalmas vagyok a munkakör betöltésére. Egészen a tavalyi évig nem is volt semmi probléma, amikor is EU kötelezettségre a forgalommal kapcsolatos munkakör betöltéséhez elő nem írták az NKH nàl a forgalmi vizsga megszerzését. Ennél a forgalmi vizsgánál viszont kizáró ok a színtévesztés. Tehát: .............. lehetek színtévesztőként, de forgalmi vizsga nélkül nem végezhetem a munkámat és annak megszerzése színtévesztő embernek nem lehetséges. Nagyon sajnálom hogy 10 éven át több tanfolyam és szakmai vizsga után ellehetetlenítik a munka végzésem. Van e lehetőség valamilyen megállapodásra, hogy nem csak egyszerűen alkalmatlannak minősítsenek és egyszerűen elküldjenek a cégtől? Vagy esetleg valamilyen kártérítésre? Vagy egyáltalán mit lehet ilyenkor csinálni? Kihez forduljak segítségért? Vagy egyszerűen keressek másik munkahelyet? Köszönöm előre is a segítséget
 Tisztelt .................!
 Ahhoz, hogy érdemben válaszolni tudjak, arra kérem, hogy tájékoztasson
 az ön által betöltött munkakörről, tehát arról, hogy pontosan milyen területen dolgozik .....................ként,
 pontosan milyen vizsgakötelezettséggel tartozik, (Pályahálózat üzemeltetésével kapcsolatos alapképzés vagy már időszakos vizsga?)
 mikor lesz orvosi vizsgálata,
 pontosan hány éve áll fenn jogviszonya a munkáltatóval?
 A leírtak alapján úgy vélem, hogy ön minden bizonnyal .............................munkakörben (III. csoport) dolgozik. A forgalommal összefüggő munkakörök esetében minden csoportra irányadó a biztos színérzés követelménye, ezért valóban szükséges előre felkészülni az esetleges jogvitára.
 A 203/2009. (IX. 18.) Korm. rendelet 25§ (4) bek. alapján van lehetőség arra is, hogy látásjavító eszköz használata mellett az alkalmasságot megszerezze. A színtévesztésre alkalmazott korrekciós szemüveggel a biztos színérzés követelménye teljesíthető lehet.
 Egyelőre ne a munkaviszony megszűnésére készüljön, ha eljönne az ideje, akkor azzal a kérdéssel is foglalkozunk.
 Kérem, hogy a feltett kérdésekre a válaszokat küldje meg nekem.
 Terhesség-próbaidő-betegállomány
 Feleségemet előző munkahelyéről próbaidő alatt felmondással elküldték indoklás nélkül. Időközben kiderült, hogy várandós (jelenleg a 3 hónapban van). Most munkahelyet keresünk neki. Azzal a kéréssel fordulok Önhöz, hogy szíveskedjen az alábbi kérdéseimet megvizsgálni és megválaszolni:
 Ha egy munkahelyre felveszik, a szerződéskötés pillanatában köteles-e közölni a terhesség tényét? Emiatt általában nem szokták felvenni a hölgyeket.
 Ha a próbaidő alatt a terhesség 6. hónapjába lép, továbbra is indoklás nélkül felmondhatnak neki? Úgy tudom, a 6. hónaptól nem lehet kirúgni terhes nőket, csak különleges indokkal (fegyelmi vétség pl.)
 Ha – ne történjen így, de – veszélyeztet terhes lesz és az orvos betegállományba veszi, akkor fel tudnak neki mondani indoklás nélkül a próbaidő alatt? A környezetemben van egy-két olyan hölgy aki veszélyeztetett terhes, feleségemnek vannak néha egészségügyi problémái (allergia, stb..), tartok attól, hogy az orvosa esetleg valamilyen probléma miatt kiírhatja. Ha ez megtörténik, szeretném azt tudni, hogyan érintheti az állását.
 Tisztelt ..............!
 Sajnos, még pénteken is küzdöttem a betegséggel, ezért csak most válaszolok:
 Kérdéseire az alábbi válaszokat adom:
 Sajnos, a várandósságra akkor hivatkozhat felmondási védelem céljából az anyuka, ha ezt a tényt előre közli a munkáltatóval, az Mt 65§ (5) bek alapján. (Megjegyzem, ez ügyben már az Országgyűlésnek módosítania kellett volna, mivel a szabály tarthatatlanságát korábban elismerte.) Ugyanakkor fontos, hogy olyan szabály nincsen, hogy a munkaviszony kezdetekor kellene ezt közölni a munkáltatóval. Az elvárás csak annyi, hogy a munkavállaló közölje a tényt a munkáltatóval a felmondás közlését megelőzően.
 A 6 hónapos szabály az emberi reprodukciós eljárásra irányadó, tehát ha felesége emberi reprodukciós eljárásban vesz részt, védettnek minősül az eljárás megkezdésétől számított 6 hónapig. De a próbaidő ténye felülírja az Mt szabályait. E szerint a próbaidő alatt azonnali hatállyal fel lehet mondani a munkavállalónak, indoklás nélkül. A próbaidő alatt a felmondási védelmek sajnos, nem élnek.
 Sajnos, a veszélyeztetett terhességre is irányadó mindez, a próbaidő alatt nincs indoklási kötelezettség, a felek bármelyike indok nélkül megszűntetheti a jogviszonyt.
 A próbaidő intézménye sajnos nem kedvez a kismamáknak, okosabbat nem tudok tanácsolni, mint azt, hogy a próbaidő alatt ne szóljon a várandósságról, csak miután az letelt. A próbaidő az a jogi kézigránát, ami nincs tekintettel sem a munkáltató, sem a munkavállaló körülményeire.
 Megjegyzem, a teljesség okán, hogy a próbaidő alatti azonnali hatályú felmondásra is irányadóak az Mt alapelvi szabályai, mint például a rendeltetésszerű joggyakorlás, általában elvárható magatartás előírása, ezekre esetleges jogvita esetén lehet hivatkozni –azaz a munkáltatót megijeszteni- de az ilyen érvelések ereje mindig kétesélyes.
 Ha kérdésük van, keressenek nyugodtan.
 Felmondás oka-elfogadás jelentősége
 Alulírott ................. azzal a kéréssel fordulok Önhöz, hogy segítségét és tanácsát kérjem munkaügyi felmondásom ügyében.
 2015...................- én kaptam kézhez a munkáltatómtól a felmondást, az előzetes tájékoztatás nélkül.
 Azon a napon adta át a tájékoztatót és a felmondást is. Hirtelen zavaromban aláírtam a felmondásomat.
 Jogi tanácsát szeretném kérni, hogy előzetes tájékoztatás nélkül rögtön a felmondást adták kézhez, semmilyen más munkalehetőséget nem ajánlottak föl.
 Van-e esélyem jogi útra terelni az ügyet?
 Mellékletben küldöm a kézhez kapott papírokat.
 Segítségét előre is köszönöm, várom szíves tájékoztatását.
 1) Azon ne bánkódjon, hogy aláírta a felmondást, az elfogadás nélkül is hatályosul, ezért ha nem írja alá, akkor legfeljebb 1-2 napot nyerhetett volna, amíg a posta megérkezik önhöz.
 2) Az indoklás alapján úgy látom, hogy a munkáltató átszervezésre hivatkozik. Ez viszont olyan körülmény, amit a bíróság nem vizsgálhat az irányadó joggyakorlat alapján. Az átszervezés mint indok mindig jogszerűnek minősül. Az más kérdés, hogy ha nem történik meg valóságban, úgy az már jogellenes.
 3) Sajnos, ha az átszervezés ténylegesen megtörtént, a felmondás indoka nem támadható. Ami vitatható, az, hogy a felmondásban foglalt adatok (számadatok) helytállóak –e.
 Így, elsőre az ön által adott információk alapján úgy látom, hogy a munkáltató nem járt el jogellenesen. Ha az átszervezés megtörtént, érvényesen a nyilatkozatot nem lehet támadni.
 Nyugdíjas munkavállaló végkielégítése
 Alulírott,.................... az alábbi kérdéssel fordulok Önökhöz. Vsz tagsági szám: ...........
 1974.............-től, 2015...........-ig /több mint 40 évig/ dolgoztam a MÁV-nál, A MÁV Zrt felmondott,mert elértem a jelenlegi jogszabályban részemre előírt 62 év és 183 napot,ez rendben is van. Viszont közölték, hogy csak a munkatörvénykönyv szerinti 90 nap felmondási időn kívül a KSz szerinti végkielégítésből nem illet meg semmi. A kezdetektől szakszervezeti tag vagyok, több mint 40 éve. 1993-tól a kezdetektől rész vettem az Üzemi tanácsban 2014-ig, 21 éven át. Elfogadtam,hogy megszűnt a törzsgárda nem kaptam meg a 20 évest csak 19 évem volt, elfogattam, hogy lemaradtam a 25 éves jubileumról, mert csak 24 éves munkaviszonyom volt, de nem tudom elfogadni, hogy a végkielégítésből is kimaradjak. Mondom ezt azért is, mert néhány hónapja megkérdeztem a Humánosokat és akkor megnyugtattak, hogy a nyugdíjba vonulónak is jár. Várom válaszukat!
 Tisztelettel:..............
 A „sajnos” szóval kell kezdenem. A Munka Törvénykönyve 77§ (5) bekezdése alapján nem jár végkielégítés a munkavállalónak, ha a felmondás közlésének vagy a munkáltató jogutód nélküli megszűnésének időpontjában nyugdíjasnak minősül. (Azaz a nyugdíjkorhatárt elérte és a szükséges szolgálati idővel is rendelkezik.)
 Ezért úgy gondolom, hogy önt, mivel a felmondás közlésekor nyugdíjas volt, sajnos nem illeti meg a törvény szerint végkielégítés. (Akkor illetné meg, ha a közlés időpontjában nem lett volna nyugdíjra jogosult.)
 A humánszolgálatnál azt gondolom, korábban téves tájékoztatást adtak Önnek a jogszabályokat illetően.
 Sajnálom a dolgot, de az kis megnyugvást adhat önnek, hogy a munkáltató jogszerűen járt el.
 Távolléti díj számítása, közlekedési költségtérítés
 2015..............-tól tanulmányi szerződéssel tanfolyamra járok.A szerződésem azt tartalmazza,hogy "...távolléti díja 110 %-ának megfizetése mellett". Csomóponti főnököm meghagyott vezető váltókezelőnek,jelenleg az alapom 137000 ft. Emelés előtt 133000 ft volt.Ezt a posztot ..............óta töltöttem be (január 20-ig) ,előtte 124000 ft volt az alapom.Tudom,hogy távolléti díjként számolják a szabadságot,egy orvosi vizsgálatot...Mivel keveseltem a kapott fizetésemet,(sokkal rosszabbul keresek azóta,mint amikor dolgoztam) így megnéztem,hogy egy napra járó szabadságomra,vagy akár a decemberi orvosi vizsgálatomra mennyit is fizettek.Tapasztaltam,hogy nem aszerint számoltak el.Jeleztem vezénylőnek,humánosnak a problémámat,akik kérték a módosítást.Visszamenőlegesen a január 20-ig (232 órára) kaptam 12000 ft-ot. :-o Szeretném megkérdezni,hogy most nekem hogyan kellene fizetést kapnom? Az alapomra a 10 %-ot,vagy ezt a 6 hónapos átlagolást a pótlékokkal együtt...? És az reális,hogy a közlekedési költségtérítést a bruttóhoz rakják,magyarul adózok utána? Minek kérek akkor áfás számlát?!
 Köszönöm segítőkész válaszát.
 Elöljáróban arra kérem, hogy küldje meg a tanulmányi szerződését szkennelten, hogy a végleges választ meg tudjam adni. Addig válaszomat tekintse előzetes tájékoztatásnak.
 Ha a tanulmányi szerződés előírja, hogy a távollét tartamára a távolléti díj 110% -a jár, úgy –hacsak a megállapodás nem ír elő mást- az önt egyébként megillető távolléti díj 10 % -kal növelt összegét kell, hogy megkapja. Ha ön a távolléti díjszámítás szabályai szerint jogosult a pótlékokkal növelt távolléti díjra, akkor annak mértékét a tanulmányi szerződés alapján növelten kell, hogy megkapja.
 A távolléti díját tehát egyrészt az alapbér kell, hogy adja, illetve a bérpótlékai átlaga a távollétet megelőző 6 hónapban. (Műszakpótlék/éjszakai pótlék esetében a munkaidejének 30%-át az irányadó időszakban olyan időpontban kell végeznie, ami pótlékra jogosít, ügyelet és készenlét esetében pedig legalább 96 órát kell ügyeletben/készenlétben töltenie, hogy beszámítson a távolléti díjba.) Az így képzett díjat kell 10% -kal a munkáltatónak megemelnie.
 Az utazási költségtérítésről: a munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítésről 39/2010. (II. 26.) Korm. rendelet 3§ (2) bekezdése szerint a költségtérítés - elszámolás ellenében- legalább 86%-a a fizetett ellenértéknek. Tehát, ha a munkáltató utazási költségtérítésre kötelezett, akkor a jegy/bérlet értékének minimum 86% -át kell térítenie. Ha tehát a munkáltató önnek a számla ellenében a bérlet árának 86%-át megfizette nettó értéken, akkor helytálló módon járt el. Ha nem, akkor érdemes a kérdésnek utána járni.
 A tanulmányi szerződését átvizsgálva a távolléti díj kapcsán az alábbi a véleményem:
 Nekem az derül ki a szerződésből –és az ön által korábban leírtakból- hogy a tanulmányi idő egészében ön nem végez munkát. (Mivel nappali képzésen folyik az oktatása.) Ennek alapján az ön távolléte kezdő napja (2015.01.20.) az Mt szerinti esedékességi időpont, és ezen időponttól visszamenően kell, hogy a munkáltató a távoléti díjat kiszámítsa. Ha így van, és önnek nem volt munkavégzési kötelezettsége januártól, akkor ön az Mt 148-152§ szerint jogosult az alapbérén felüli pótlékok figyelembe vételével kiszámított távolléti díjra. (A megelőző 6 hónap átlaga alapján.)
 Tehát, az alapbérén felül a megelőző 6 hónap pótlékainak átlagát is meg kell, hogy kapja, 10% -kal növelt mértékben. Hogy milyen pótlék, milyen szabály alapján tartozik a számításba, az Mt mondja meg, ezeket a szabályokat a munkáltató számítása ellenőrzése céljából csatolom.
 Bízom abban, hogy az esetleges bérelmaradás a fenti szabályok alapján kiderül. Örülök, hogy a bérlettel kapcsolatos félreértések tisztázódtak.
 Ha kérdése van, keressen.
 Üdvözlettel: Balczer Balázs.
 Tisztelt ...............!
 A műszakpótlékai kielégítik az Mt 151§ (3) bek követelményeit, tehát az távolléti díjalapot képez, mivel a megelőző 6 hónapban szinte kizárólag műszakpótlékos munkaidő-beosztásban dolgozott.
 Ez annyit tesz, hogy önnek a műszakpótlék jogcímén kifizetett összegeit figyelembe kell, hogy vegye a munkáltató. A KSZ 61§ b) pontja úgy rendelkezik a távolléti díj számítása körében, hogy amennyiben a munkavállaló nem rendelkezik a távollét tartamára érvényes munkaidő beosztással a munkavállalót egy órára megillető távolléti díjat az egy órára járó alapbér és az Mt. 151.§ (1)-(4) bekezdései szerint meghatározott, egy órára járó bérpótlékok összegeként kell meghatározni.
 A számításaim alapján a KSz és az Mt rendelkezései az ön elszámolásánál nem érvényesülnek. Nem jelenik meg az adatokban a távolléti díj műszakpótlék része.
 Csatolom a számításaimat. (Ebben természetszerűen lehetnek kisebb hibák, mivel egyes számjegyek nem voltak egyértelműen olvashatók a bérlapokon.)
 Ennek alapján mindenképpen érdemes az újraszámítást kérni. Ha nem jut a dűlőre a humánpartnerrel, jelezzen és a szakszervezet levélben megkeresi őket.
 Kérem, hogy jelezzen vissza.
 Tisztelt ..........!
 Ismételten csatolom a számításokat:
 (Tehát teljesül az Mt 151§ (3) bekezdése, miszerint a műszakpótlékot akkor kell figyelembe venni, ha a munkavállaló az irányadó időszakban legalább a beosztás szerinti munkaideje harminc százalékának megfelelő tartamban műszak pótlékra jogosító időszakban végzett munkát)
 (Az irányadó időszak teljes beosztás szerinti munkaideje: 68+126+168+171+132+146= 811 óra, tehát csaknem a teljes időszak alatt pótlékra volt jogosult.)
 Távolléti díj műszakpótlék -része: 266 Ft /óra
 Az Mt 151§ (5) bek alapján bérpótlékot az egy órára járó távolléti díj kiszámításánál úgy kell figyelembe venni, hogy az irányadó időszakra kifizetett bérpótlék összegét osztani kell az irányadó időszakban, a beosztás szerinti munkaidőben teljesített órák számával. (Ez itt 215914 Ft /811 óra, mert az utolsó 6 hónapban ekkora összeget keresett műszakpótlék jogcímén, és összesen 811 órára volt beosztva munkára.)
 Ugyanakkor a 2015. márciusi bére a távolléti díjat úgy állapítja meg, hogy a 137 000 Ft alapbérét veszi alapul, ennek egy órára jutó összegét 778,4 Ft -ban állapítja meg, és ezt alkalmazza a távolléti díj számításánál. Nem látom a távolléti díjnál érvényesülni a műszakpótlék 266 Ft /óra mértékét. Pedig ez tetemes különbség, pl. a februári bérénél ez hozzávetőlegesen 15 eFt nettó összeget jelent.
 Megkaptam a választ a vezénylőmtől. Nagyon-nagyon köszönöm a segítségét és a fáradozását,úgy tűnik most már rendeződni fog a fizetésem.
 Hálás köszönettem Önnek.
 Üdvözlettel,..............
 Egyenlő munkáért egyenlő bér-előléptetés
 A VSZ honlapján olvastam az egyik problémára adott válaszát, amely az egyenlő munkáért egyenlő bért kategóriában szerepelt. Évek óta küszködök ezzel a problémával én is.
 Tanácsát szeretném kérni:
 / Jogilag ért-e megkülönböztetés illetve hátrány?
 / Tudok-e valamit a problémám megoldása érdekében tenni?
 Megpróbálom röviden vázolni a tényeket.
 A ............... logisztikai területén dolgozom .................-től.
 Az évek során megszereztem a szükséges tanfolyamokat így 19......-ben egy OKJ-s felsőfokú ............... iskolát is elvégeztem. 2011.-ben három raktár összevonásával közel ........ millió forintos készletet ( ami ma már .............mFt) kezelek, ............ fő munkáját irányítom, koordinálom,ellenőrzöm. Emellett munkaköri kötelességem a beszállító cégekkel való kapcsolattartás is,ez kb.75 cég. .............-én az akkori szolgálati vezetőm felkért ennek a munkakörnek az elvégzésére mivel az elődöm nyugdíjba vonult. Bérem ekkor ..........-Ft volt és az is maradt a megnövekedett tevékenység ellenére.
 Szolgálati vezetőmmel többször beszéltem sajnos eredménytelenül.
 Ezt követően egy pályázat kiírása után felvettek egy főt szintén .............. pozícióba és ő kapta meg az elődöm bérét úgy hogy raktára sem volt,tehát nem volt tevékenység mögötte.( ez kb..............-Ft volt)A vezetőm erre azt mondta,hogy nekem csak úgy tudta volna azt a bért megadni ha előtte kirúg. Ezt persze akkor sem hittem el,de nem tudtam vele mit kezdeni.
 Következő próbálkozásom az volt,hogy levélben kértem a Humán szervezet igazgatóját,hogy vizsgálják felül a bérem illetve végezzenek egy összehasonlítást az ugyanilyen munkakör,ugyanennyi szolgálati év és végzettség tekintetében,de ez nem következett be.
 ekkor főnököm kirúgással fenyegetett és azt mondta közel 2 év várakozás után,hogy türelmetlen vagyok.
 Mivel válasz a Humán szervezettől nem érkezett később újból kértem a bérem korrekcióját és újból elutasító válasz érkezett miszerint a munkaköri kategóriámban nem lehet több a bérem. Csak a kötelező emeléseket kaptam,de így ugyanúgy maradt a kb.40-50eFt-os különbség némely kollégámmal. Akkor az a kérdésem,hogyan lehet ennyivel több egy ugyanolyan feltételekkel rendelkező kollégának a bére? És hogy lehet az,hogy érettségi nélkül ugyanezt a munkakört több bérért látja el egy másik kolléga? A honlapon adott válaszban kitért,hogy ezeket a tényeket bizonyítani kell,de hogyan? Hiszen a bérek alakulását a Humán kezeli és elvileg egymás fizetését nem tudhatjuk. E tények ismeretében kérdezem lát-e esélyt , hogy valamilyen módon tudjam az érdekeimet érvényesíteni,mert azt gondolom,hogy .............. év szolgálati idő után egy ilyen összetett munkakört ellátni nagy felelősség és a jelenlegi bérem .....................-Ft.
 A tegnapi napon beszéltem a munkáltatói jogkört gyakorló vezetőmmel ( ő nem az előzőekben említett) és azt mondta írhatok a Humán szervezetnek,de ne reménykedjek nagyon.
 A kérdésekre sorrendben válaszolok:
 Valóban nem helytálló a felettese korábbi állítása, miszerint csak a munkaviszony megszűntetése után lett volna lehetőség önt a magasabb bérrel járó beosztásban foglalkoztatni. A munkajog nem ismer olyan szabályt, ami bármilyen módon kizárná vagy korlátozná a szervezet munkavállalóit a más munkakör betöltésében.
 Az egyenlő bér érvényesülése vonatkozásában: Az Mt 12§ szabálya egyértelmű a tekintetben, hogy az elvégzett munka természetét, minőségét, mennyiségét, a munkakörülményeket, a szükséges szakképzettséget, fizikai vagy szellemi erőfeszítést, tapasztalatot, felelősséget alapul véve, ha egyenlőnek tekinthetők a végzett munkák, úgy ennek a bérezésben is érvényesülnie kell.
 Az egyenlőséget mindig az adott csoporton belül kell vizsgálni. És itt érkezünk el az ön kérdésének központi részéhez: Amennyiben ön azonos munkát végez, és a kollégái (azonos telephelyen és munkáltatónál) azonos munkakörben vannak önnel, úgy a bérek összehasonlítására érdemben sor kerülhet.
 Tehát, ha ön és kollégája is azonos munkakört látnak el, azonos felelősség és irányítási szint mellett, akkor a bérüknek is közel azonosnak kellene lennie.
 A bizonyításról: Ha van tudomása a kollégája béréről, az már elég a munkáltatóval folytatandó tárgyalásokhoz. A bírósági eljáráshoz ez valóban nem elegendő.
 Összefoglalva: 1) Ha a fentiek teljesültek, akkor komoly esély van arra, hogy önt joghátrány érte. 2) A megoldás egyrészről a peres eljárás, másrészről a tárgyalás lehet. Az utóbbit tartom rövid- és hosszú távon is célszerűnek.
 Az ügyében a munkáltatóval lefolytatott tárgyalás vezethet eredményre. A tapasztalatom az, hogy az ilyen ügyek bíróságon ritkán hoznak sikert –mert a munkáltató gyakran tud felhozni valamilyen okot a megkülönböztetés jogszerűségére- de egy munkáltatóval lefolytatott egyeztetés hozhat változást az ügyében.
 Ha tehát teljesen azonos a munkakörük és feladatuk, úgy javaslom, hogy keresse meg szakszervezet területi képviselőjét az egyeztetés lefolytatása érdekében, illetve ha összeállítja a levelet, amit a munkáltatónak írna, szívesen átnézem és, ha szükséges kiegészítem.
 Munkába járáshoz szükséges bérlet
 A ................-nél dolgozom ..............., mint ............... és ....-ban lakom.
 A munkába járással kapcsolatban keresem fel, mivel a munkáltató úgy biztosítja a munkába járást, hogy a busszal való bejárással a jegyvétellel számlát is kell kérnem.
 (Ezzel kapcsolatban csatolom, amit a munkajog.hu oldalon találtam.)
 A buszsofőrök nem tudnak számlát kiállítani,(mert vagy nem tudnak, vagy nem akarnak) de van olyan is amelyik kerek-perec megmondja, menjek a következő busszal illetve olyan lehetetlen helyzetbe hoznak, hogy jegy nélkül elvisznek valamennyi összegért.
 Nekem van vasutas arcképes igazolványom, de vonattal nem tudok munkába járni, mert Adonyban nem minden vonat áll meg. 12 órás munkarendben dolgozom, 600-1800-ig illetve
 1800-600 -ig. Ami azt jelenti, hogy reggel a 440-es vonattal kell jönnöm, este pedig 2030-kor van vonatom. Ha pedig éjszakára jövök, a 409-es vonattal, reggel pedig 630-kor. Én közbeváltó vagyok, tehát nincs állandó vezénylésem, hanem össze-vissza járok dolgozni. Ha éjszakáról éjszakára jövök dolgozni, és a 630-as vonattal megyek haza kb.725-re érek a lakásba, így nincs meg a 8 óra pihenőidőm,- mert ......-ban a vasútállomás a várostól kb. 3 km-re van. Hozzáteszem otthon egyedül nevelem 3 kiskorú gyermekemet).
 Nem az állomáson dolgozom, hanem a ........-ban teljesítek szolgálatot ahová még az állomásról kb.4 km-t kell gyalogolnom, hogy beérjek a .......- ba.
 A buszpályaudvar pedig a ................ -től kb 5 percre van, és a buszközlekedés is jobban megoldható.
 ............. állomáson kocsivizsgálók is teljesítenek szolgálatot akik megkapják a 100%-os busz bérletet.
 Kérdésem:Én miért nem? Ez személyes diszkriminációnak számít?
 A munkáltató azt mondja, hogy a kocsivizsgálói munkakör kiemelt munkakör. Ez nincs leírva sehol sem.
 Én 20........-ben jöttem vissza GYED - ről és ez azóta húzódik. Már fordultam a Szakszervezethez is, de eddig még semmi sem történt. Ezért fordulok Önhöz, hogy kérem, segítsen ez ügyben.
 Előre is köszönöm: ...........
 A munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítésről szóló 39/2010. (II. 26.) Kormányrendelet egyértelműen a munkáltató kötelezettségévé teszi a munkavállaló munkába járásával kapcsolatos költségeinek viselését, legalább 86% térítés mellett. Az ön által leírtak alapján önt megilleti a költségtérítés. A költségtérítés minden munkavállalóra kiterjed,az általa betöltött munkakörtől függetlenül.
 Azt gondolom, hogy a kérdés lényege valójában a költségtérítés módjában van, tehát azon, hogy jegy, vagy bérlet útján szükséges a költségtérítést nyújtani.
 A rendelet ugyan nem írja elő, hogy melyik módot kell, hogy a munkáltató alkalmazza, de az ön által elmondottak alapján, Mt általános szabályai szerint a munkáltató akkor jár el jogszerűen, ha a bérlet, és nem a jegy árát téríti meg.
 1) a ........-Volán bérlet- és jegyárainak összevetése alapján úgy látom, hogy a munkáltató számára is lényegesen kedvezőbb a bérlet megvétele. Ha e tény ellenére is a napi jegyvásárlást követeli meg öntől, úgy felmerül az Mt –ben szabályozott joggal való visszaélés és a rendeltetésellenes joggyakorlás bekövetkezte.
 2) A munkáltató minden munkavállalónak köteles a térítést nyújtani, aki a költségtérítés jogszabályi feltételeinek megfelel. Ön ebbe a csoportba esik, tehát a munkáltatónak kötelezettsége minden olyan juttatást biztosítani önnek, mint amit a más munkavállalóknak is biztosít. Ellenkező esetben az indokolatlan hátrányos megkülönböztetés esete áll be. Ez pedig akár hatósági eljárás alapját is képezheti.
 Megjegyzem, hogy az Szja törvény 25§ (2) a) pont alapján nem kötelező a számlával történő elszámolás, mivel a jogszabály lehetővé teszi, hogy a költségtérítés elszámolása a jegy/bérlet leadása ellenében történjen, tehát nincs olyan előírás, hogy számla benyújtása elengedhetetlen az elszámoláshoz.
 Ha úgy dönt, hogy vitát kezdeményez a munkáltatóval, felajánlom, hogy a felszólítást a munkáltatónak a költségviselés rendezésére elkészítem. Ha így dönt, kérem, hogy írjon.