type: legislation

jurisdiction: US

text:
 S3989 ENR: United States Semiquincentennial Commission Amendments Act of 2020
 U.S. Senate
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 One Hundred Sixteenth Congress of the United States of America2d Sess.Begun and held at the City of Washington on Friday, the third day of January, two thousand and twentyS. 3989IN THE SENATE OF THE UNITED
 STATESAN ACTTo amend the United States Semiquincentennial Commission Act of 2016 to modify certain membership and other requirements of the United States Semiquincentennial Commission, and for other purposes.1.Short titleThis Act may be cited as the United States Semiquincentennial Commission Amendments Act of 2020.2.United States Semiquincentennial Commission(a)Establishment of CommissionSection 4 of the United States Semiquincentennial Commission Act of 2016 (Public Law 114–196; 130 Stat. 685) is amended—(1)in subsection (b)(4), by striking subparagraph (I) and inserting the following:(I)The Chairperson of the National Endowment for the Arts.(J)The Chairperson of the National Endowment for the Humanities.(K)The Director of the Institute of Museum and Library Services.(L)(i)The Chief Justice of the United States; or(ii)an Associate Justice or former Associate Justice appointed by the Chief Justice of the United States.;(2)in subsection (c), by adding at the end the following:(3)Removal of members who are private citizensFollowing notice and approval of the relevant appointing authority, on an affirmative vote of not less than 2/3 of the members of the Commission, the Commission may remove a member of the Commission appointed under subsection (b)(3).; and(3)in subsection (d)—(A)by striking All meetings and inserting the following:(1)Location of first meetingThe first meeting; and (B)by adding at the end the following:(2)Location of subsequent meetingsAt least 1 meeting of the Commission each year shall be held in Philadelphia, Pennsylvania..(b)DutiesSection 5(c)(1) of the United States Semiquincentennial Commission Act of 2016 (Public Law 114–196; 130 Stat. 687) is amended by striking 2 years after the date of enactment of this Act and inserting March 31, 2020.(c)CoordinationSection 6(b) of the United States Semiquincentennial Commission Act of 2016 (Public Law 114–196; 130 Stat. 689) is amended—(1)in paragraph (3)(A), by striking presiding officer of the Federal Council on the Arts and the Humanities, the Chairperson of the National Endowment for the Arts, and the Chairperson of the National Endowment for the Humanities and inserting Chairperson of the National Endowment for the Arts, the Chairperson of the National Endowment for the Humanities, and the Director of the Institute of Museum and Library Services; and (2)in paragraph (4), in the matter preceding subparagraph (A), by inserting and other after founding.(d)Expenditures of commissionSection 9 of the United States Semiquincentennial Commission Act of 2016 (Public Law 114–196; 130 Stat. 691) is amended—(1)by striking subsection (a) and inserting the following:(a)In generalAll expenditures of the Commission shall be made from donations, earned income, and any funds made available to carry out this Act under subsection (f).;(2)in subsection (d), by striking Once each year during the period beginning on the date of enactment of this Act and inserting Annually during the period beginning 1 year after the Commission submits the report to the President under section 5(c)(1); and (3)by adding at the end the following:(e)Intellectual property protectionsThe Commission shall have the exclusive right to use, and to allow others to use, the official marks, imprimaturs, and logos of the Commission. (f)Authorization of appropriationsThere are authorized to be appropriated such sums as are necessary to carry out this Act..Speaker of the House of RepresentativesVice President of the United States and President of the Senate


type: other

text:
Talbiet għal manteniment - Estonja
 Skont il-Kostituzzjoni Estonjana, l-obbligu ta' manteniment huwa d-dmir tal-familja biex tipprovdi għall-membri tagħha fil-bżonn.
 Il-benefiċċju tal-manteniment huwa ammont li l-qorti tordna li jitħallas bħala manteniment, ġeneralment mibgħut perjodikament fil-forma ta' flus. Fuq talba tal-persuna intitolata, f'xi każijiet il-qorti tista' tordna illi l-manteniment jitħallas fil-forma ta' somma waħda f'daqqa. Persuna li trid tħallas il-manteniment ta' tifel minuri tista', jekk ikun hemm raġuni valida, titlob sabiex taqdi dmirha b'mezz mhux finanzjarju.
 Ġeneralment, l-obbligu tal-ħlas ta' manteniment lil persuna fil-bżonn huwa tal-axxendenti u dixxendenti tagħha fl-ewwel u t-tieni grad - fi kliem ieħor, wild adult, ġenituri u nanniet huma marbuta reċiprokament biex jipprovdu għal xulxin. Il-konjuġi wkoll huma marbuta biex imantnu reċiprokament lill-familja tagħhom bix-xogħol u l-propjetà tagħhom, inklużi l-attivitajiet li jsiru bl-għan li jiġu koperti l-ispejjeż ta' unità domestika konġunta u l-bżonnijiet ordinarji u straordinarji tal-konjuġi u tat-tfal tagħhom. L-obbligu tal-ħlas tal-manteniment lil persuna fil-bżonn jista' jiġi estiż għal konjuġi divorzjat jew lil persuna li ma kinitx miżżewwġa mad-debitur tal-manteniment iżda li flimkien kellhom it-tfal.
 Il-manteniment jitħallas fil-forma ta' somma mill-ġenitur ta' tfal minuri, partikolarment jekk huwa ma jgħix mat-tfal tiegħu jew mhux involut fit-trobbija tagħhom. Il-konjuġi divorzjat tal-persuna fil-bżonn irid iħallas il-manteniment jekk, wara d-divorzju u minħabba r-responsabbiltà tal-kura tat-tfal li għandha, ma tistax tipprovdi għaliha nfisha jew minħabba l-età jew xi kundizzjoni medika. Persuna li kellha tarbija ma' persuna li issa għandha bżonn l-għajnuna trid tħallas manteniment għal 12-il ġimgha wara t-twelid tat-tarbija, u wara wkoll, jekk il-mara għandha bżonn l-għajnuna minħabba xi problema ta' saħħa li ġarrbet fit-tqala, fit-twellid jew fit-trobbija tat-tarbija.
 L-età maġġuri hija 18-il sena, u persuna taħt it-18-il sena hija minuri. Minuri għandu dritt jibbenefika mill-manteniment, u fuq kollox huma l-ġenituri tiegħu li jridu jmantnuh, f'ishma indaqs. Minuri li issa għalaq it-18-il sena u baqa' jistudja l-kurrikulu ta' skola primarja jew sekondarja fi skola primarja, skola sekondarja ogħla jew f'istituzzjoni ta' edukazzjoni vokazzjonali wkoll għandu dritt għall-manteniment, iżda biss sakemm jagħlaq 21 sena.
 L-axxendenti jew dixxendenti l-oħra li mhumiex kapaċi jmantnu lilhom infushom għandhom dritt jirċievu l-manteniment jekk jiġi determinat illi għandhom bżonn l-għajnuna.
 Il-ġenitur ta' tfal minuri jista' jintalab iħallas il-manteniment. Jekk il-ġenitur ma jħallasx volontarjment il-manteniment, tista' ssir talba lill-qorti għal ħlas tal-manteniment. Għal talba ta' manteniment, jrid isir rikors għall-proċedura mħaffa fi kwistjonijiet ta' ordni għal ħlas ta' manteniment għal tfal jew rikors (kawża għall-manteniment) lill-qorti. Ma titħallas l-ebda tariffa lill-Istat għal dawn il-miżuri meta ssir talba għal manteniment tal-minuri.
 Il-proċedura mħaffa fi kwistjonijiet relatati ma' ordni għal ħlas hija proċedura simplifikata fejn il-pagament tal-manteniment jista' jiġi ordnat biss jekk jintalab għall-minuri, jidher isem il-ġenitur li jrid iħallas il-manteniment fuq iċ-ċertifikat tat-twelid, il-manteniment ma jaqbiżx EUR 200 fix-xahar u l-ġenitur l-ieħor ma jikkontestax il-ħlas tal-manteniment. Jekk il-kundizzjonijiet għall-preżentazzjoni ta' ordni ta' ħlas ma jiġux sodisfati, irid isir rikors quddiem il-qorti tal-kontea tar-residenza tat-tfal għall-manteniment.
 Għal aktar dettalji dwar il-proċedura mħaffa details għal ordni ta' ħlas f'talba għall-manteniment għat-tfal ara hawnhekk. Il-formola għar-rikors għal ħlas tal-manteniment tat-tfal hija disponibbli hawnhekk.
 It-tfal minuri għandhom dritt jirċievu l-manteniment. Minħabba li l-minuri għandhom kapaċità ġuridika limitata, huwa r-rappreżentant legali tal-minuri - il-ġenitur li għandu l-kustodja - li jressaq ir-rikors quddiem il-qorti f'isem it-tfal. Jekk ikun ġie maħtur kuratur għat-tfal, il-kawża ssir mit-tutur tiegħu fil-kapaċità tiegħu ta' rappreżentant legali tat-tfal.
 Adult li għandha kapaċità ġuridika sħiħa jiftaħ kawża għall-manteniment b'mod indipendenti.
 It-talba lill-qorti biex tordna lil ġenitur iħallas il-manteniment għat-tfal titqis bħala kwistjoni ta' manteniment. Fi kwistjoni ta' manteniment, ir-rikors irid jiġi ppreżentat lill-qorti tal-kontea tar-residenza tat-tfal. Jekk it-tfal ma jgħixux l-Estonja, ir-rikors isir skont fejn huwa residenti l-kovenut. Jekk il-konvenut ma jgħix l-Estonja, ir-rikors isir skont fejn huwa residenti r-rikorrent.
 Il-manteniment jista' jintalab ukoll skont il-proċedura mħaffa fi kwistjonijiet relatati ma' ordni ta' ħlas (ara t-tweġiba għall-mistoqsija 3).
 It-talba għall-manteniment tat-tfal quddiem il-qorti teħtieġ kawża li madankollu ma teħtieġx għajnuna legali professjonali jew is-servizzi ta' intermedjarju. Il-qorti tordna l-ħlas tal-manteniment mid-data ta' preżentazzjoni tal-kawża, iżda hija tista' wkoll, abbażi tal-kawża, tordna illi l-manteniment jitħallas retroattivament sa massimu ta' sena qabel ma ġiet ippreżentata l-kawża.
 Il-formola tar-rikors għall-ħlas tal-manteniment tat-tfal hija disponibbli hawnhekk.
 Ma trid titħallas l-ebda tariffa tal-Istat għal kawża mressqa għall-eżekuzzjoni ta' obbligu tal-manteniment fir-rigward ta' tifel minuri jew għar-rieżami ta' talba għall-applikazzjoni tal-proċedura mħaffa fi kwistjonijiet dwar ordni ta' ħlas f'talba għall-manteniment tat-tfal.
 Tista' tintalab l-għajnuna legali jew proċedurali biex tkopri l-ispejjeż tal-proċedura.
 Fil-każ tal-għajnuna legali, jitqabbad avukat għar-rikorrent mill-Kamra tal-Avukati tal-Estonja. L-irwol tal-avukat huwa li jirrapreżenta u jagħti parir lir-rikorrent fil-proċedimenti. L-għajnuna legali hija disponibbli għal persuni li minħabba l-qagħda finanzjarja tagħhom ma jistgħux iħallsu għas-servizzi ta' espert legali fiż-żmien meta jkollhom bżonn l-għajnuna legali jew jistgħu jħallsu biss parzjalment jew bin-nifs, jew għal persuni f'qagħda finanzjarja li tagħmilha impossibbli li jgħixu bli jkun fadlilhom wara li jkunu ħallsu għas-servizzi legali. L-għoti tal-għajnuna legali ma jeħlisx lill-persuna benefiċjarja mill-ħlas tal-ispejjeż proċedurali l-oħra.
 L-applikazzjonijiet għall-għajnuna legali biex tkopri l-ispejjeż proċedurali jistgħu jsiru minn persuni li ma jistgħux iħallsu dawk l-ispejjeż minħabba l-qagħda finanzjarja tagħhom jew minn dawk li jistgħu iħallsuhom biss parzjalment jew bin-nifs. Irid ikun hemm raġuni tajba li tagħti x'taħseb illi l-parteċipazzjoni pjanata fil-proċedimenti se tkun suċċess.
 Il-formola tal-applikazzjoni għall-għajnuna proċedurali għal persuna fiżika u l-avviż dwar il-qagħda personali u finanzjarja tal-applikant u tal-membri tal-familja tiegħu hija disponibbli hawnhekk
 Il-qorti tista' tordna illi jitħallas ammont fiss jew varjabbli bħala manteniment tat-tfal, u tispeċifika l-bażi għall-kalkolu tal-ammont ta' manteniment. Il-qrati ġeneralment jordnaw illi l-ħlas tal-manteniment isir f'pagamenti fix-xahar. Madankollu l-manteniment fix-xahar għal tifel wieħed ma jistax ikun inqas min nofs il-paga minima fix-xahar stabbilita mill-Gvern tar-Repubblika (l-ammont ta' manteniment minimu għalhekk kien ta' EUR 177.50 għal kull tifel fl-2014 u EUR 195 fl-2015). Madanakollu, il-qorti tista', jekk ikun hemm raġuni valida, tnaqqas il-manteniment għal taħt il-paga minima fix-xahar stabbilita mill-Gvern. Raġunijiet validi f'dan il-każ jistgħu jinkludu l-inkapaċità għax-xogħol ta' wieħed mill-ġenituri jew minħabba li l-persuna li trid tħallas il-manteniment għandha nies oħra jiddependu fuqha.
 Il-persuna li trid tħallas il-manteniment tista', jekk ikun hemm raġuni valida, titlob li tagħti l-manteniment b'mezz ieħor. Il-ġenituri jistgħu jiftehmu b'mod kunsenswali fuq arranġament dettaljat dwar il-manteniment tat-tfal, u kif u f'liema intervalli għandu jingħata l-manteniment.
 L-ammont tal-manteniment jiġi ddeterminat skont il-bżonnijiet tat-tfal u l-istil ta' ħajja normali tagħhom. L-istil ta' ħajja normali tat-tfal jiddependi mill-mezzi finanzjarji tal-ġenituri tagħhom. Jekk jinbidlu r-raġunijiet għall-ħlas tal-manteniment, kull parti tista' tippreżenta rikors il-qorti sabiex titlob żieda jew tnaqqis fil-manteniment. It-tariffa tal-Istat għal kawża biex jinbidel l-ammont ta' manteniment tiġi kkalkulata abbażi tal-ammont involut fil-kawża u l-ammont li bih se jiżdid il-manteniment.
 Jekk il-bidla tiġi approvata, l-ammont ta' manteniment jista' jinbidel mid-data li fiha tingħata d-deċiżjoni - jiġifieri l-arretrati tal-manteniment ma jistgħux jinbidlu.
 Fl-Estonja, l-ammont ta' manteniment jinbidel awtomatikament jekk il-manteniment ordnat mill-qorti kien marbut mal-paga minima fix-xahar stabbilita mill-Gvern u nbidel l-ammont tal-paga minima. L-ammont tal-paga minima fix-xahar jinsab hawnhekk.
 B'mod ġenerali, il-manteniment jitħallas bħala somma ta' flus fix-xahar. Il-persuna li trid tħallas il-manteniment ta' tifel minuri tista', jekk ikun hemm raġuni valida, titlob sabiex taqdi dmirha b'mezzi oħra. Il-manteniment jitħallas fil-forma ta' somma mill-ġenitur ta' tfal minuri, partikolarment jekk huwa ma jgħix mat-tfal tiegħu jew mhux involut fit-trobbija tagħhom. Il-manteniment jitħallas bil-quddiem għal kull xahar tal-kalendarju. Għalkemm il-benefiċjarji tal-manteniment huma t-tfal, il-manteniment normalment irid jitħallas lill-ġenitur l-ieħor. Il-manteniment jista' jitħallas direttament lit-tfal jekk il-ġenituri hekk ikunu ftehmu jew skont deċiżjoni tal-qorti f'dan is-sens.
 Jekk is-sentenza tal-qorti li tordna l-ħlas tal-manteniment daħħlet fis-seħħ jew hija suġġetta għal eżekuzzjoni immedjata iżda l-ġenitur l-ieħor ma josservahix, għandu jiġi kkuntattjat bailiff. Jekk id-debitur ma jwettaqx il-pagamenti ndikati fis-sentenza fil-ħin rikjest, abbażi tar-rikors li jkun sar mill-persuna li ħadet miżuri biex tiggarantixxi l-kawża, il-bailiff jipprepara għall-qbid tal-assi tad-debitur. Għall-qbid tal-assi tad-debitur, il-bailiff irid jirċievi s-sentenza tal-qorti flimkien mal-applikazzjoni għall-eżekuzzjoni. Għandha tingħata informazzjoni dwar id-debitur u l-assi tiegħu (residenza, dettalji ta' kuntatt, informazzjoni magħrufa dwar l-assi) fl-applikazzjoni għall-eżekuzzjoni. Jekk l-applikant jixtieq li l-bailiff juża' l-mezzi kollha previsti mil-liġi għall-ġbir tad-dejn, għandu jiġi mniżżel fl-applikazzjoni għall-eżekuzzjoni illi l-applikant qiegħed jagħmel talba għall-ħlas fuq il-propjetà immobbli reġistrata tad-debitur, il-propjetà mobbli u t-titoli. Fi proċedimenti ta' eżekuzzjoni, il-manteniment tat-tfal għandu prijorità fuq talbiet oħra, u l-assi jistgħu jinqabdu f'ammonti ikbar biex jissodisfaw talba għall-manteniment.
 Dawk li jridu jħallsu l-manteniment jinħelsu minn dan l-obbligu jekk ma jkunux jistgħu, fid-dawl tal-obbligi l-oħra tagħhom u tal-propjetà tagħhom, jipprovdu manteniment lil persuna oħra mingħajr ma jippreġudikaw l-għajxien tagħhom stess. Minkejja dak li għadu kif intqal, il-ġenituri ma jinħelsux mill-obbligu ta' manteniment lejn it-tfal minuri tagħhom. Qorti tista' teħles persuna obbligata (id-debitur) mill-obbligu tal-manteniment, tillimita l-perjodu ta' żmien għat-twettiq tal-obbligu jew tnaqqas l-ammont ta' manteniment jekk ma jkunx ġust illi l-persuna tintalab tħallas, jekk pereżempju l-persuna intitolata għall-manteniment għandha bżonnu minħabba nuqqas ta' ħsieb fl-aġir tagħha.
 Il-kumpens għad-dannu minħabba n-nuqqas ta' ħlas tal-manteniment u n-nuqqas ta' twettiq tal-obbligu jista' jintalab retroattivament għal massimu ta' sena. Il-preskrizzjoni għall-ħlas tal-manteniment bħala obbligu hija ta' tliet snin għal kull obbligu individwali. Il-preskrizzjoni tibda fl-aħħar tas-sena kalendarja li fiha tista' tintalab it-talba korrispondenti mal-obbligu. L-obbligu tal-manteniment huwa obbligu personali li jintemm mal-mewt tal-persuna intitolata jew obbligata li tħallsu; japplikaw eċċezzjonijiet rigward ħlas bil-quddiem u ammonti ta' tpaċija.
 L-awtorità ċentrali għat-tilwim transfruntier dwar il-manteniment hija l-Ministeru tal-Ġustizzja. L-unità tal-Ministeru tal-Ġustizzja li titratta t-tilwim transfruntier dwar il-manteniment hija d-Diviżjoni għall-Kooperazzjoni Ġudizzjarja Internazzjonali fi ħdan id-Dipartiment tal-Politika Kriminali.
 L-għajnuna legali tista' tintalab mal-preżentata ta' rikors il-qorti għall-manteniment. Mhemmx organizzazzjonijiet jew awtoritajiet separati li jipprovdu għajnuna f'każ ta' talbiet domestiċi għall-manteniment.
 Ġenitur li jkun qiegħed irabbi t-tfal għandu dritt japplika għal benefiċċju ta' manteniment mill-Istat quddiem il-Bord għas-Sigurtà Soċjali (Sotsiaalkindlustusamet). Dan il-manteniment huwa għajnuna temporanja mill-Istat għall-ġenitur li qiegħed irabbi u jipprovdi għat-tfal tiegħu waħdu. L-Istat iħallas il-manteniment minflok il-ġenitur li mhux iħallas il-manteniment, imbagħad jirkuprah mingħandu f'data sussegwenti. Il-benefiċċju tal-manteniment mingħand l-Istat jitħallas lil persuna b'rabta mal-proċedimenti tal-qorti fi kwistjoni dwar il-manteniment. Sabiex wieħed jirċievi l-manteniment mill-istat huwa jrid jitlob lill-qorti għal ħlas tal-manteniment jew skont il-proċedura mħaffa fi kwistjonijiet ta' ordni ta' ħlas jew permezz ta' rikors.
 Il-manteniment mill-Istat jitħallas għal perjodu massimu ta' 90 jum. Ir-rata ta' kuljum tal-manteniment tal-istat hija 1/3 tal-allowance tat-tfal (EUR 3.20 fl-2014) u l-manteniment mill-Istat jitħallas darba biss.
 Għal aktar informazzjoni dwar kif tapplika għal dan il-benefiċċju, żur din il- paġna.
 Għall-manteniment skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 4/2009, tista' tinkiseb għajnuna mid-Diviżjoni għall-Kooperazzjoni Ġudizzjarja Internazzjonali tal-Ministeru tal-Ġustizzja.
 Għall-manteniment minn pajjiż ieħor, trid issir applikazzjoni lid-Diviżjoni għall-Kooperazzjoni Ġudizzjarja Internazzjonali tal-Ministeru tal-Ġustizzja Estonjan u lill-awtorità kompetenti tal-pajjiż l-ieħor. Għandu jiġi mehmuż iċ-ċertifikat tat-twelid tat-tfal jew is-sentenza tal-qorti li tistabbilixxi l-paternità. Jekk il-paternità ma ġietx stabbilita, dan għandu jitniżżel fl-applikazzjoni mibgħuta lill-pajjiż l-ieħor.
 Il-formola ta' applikazzjoni hija disponibbli hawnhekk.
 Id-Diviżjoni għall-Kooperazzjoni Ġudizzjarja Internazzjonali tal-Ministeru tal-Ġustizzja Estonjan jista' jiġi kkuntattjat bit-telefown fuq in-numri +372 6 208 183, +372 6 208 186 u +372 6 208 190, jew b'ittra elettronika central.authority@just.ee.
 Talba mingħand applikant li jirrisjedi f'pajjiż ieħor tirċievi l-aħjar attenzjoni jekk tiġi kkuntattjata l-awtorità adattata fil-pajjiż ta' residenza, li mbagħad tikkuntattja lill-Ministeru tal-Ġustizzja Estonjan.
 Ara t-tweġiba għall-mistoqsija 16.
 Il-Protokoll tal-Aja tal-2007 ġie rratifikat mill-Unjoni Ewropea, fejn l-Estonja ilha Stat Membru mill-1 ta' Mejju 2004.
 Ara t-tweġiba għall-mistoqsija 18.
 F'każijiet transfruntiera fi ħdan l-Unjoni Ewropea li jikkonċernaw talbiet għall-manteniment, huma disponibbli l-għajnuna legali mill-Istat u l-għajnuna proċedurali skont ir-Regolament. Dan jiggarantixxi illi matul il-proċedimenti l-persuna tiġi rappreżentata minn xi ħadd b'esperjenza legali xieraq u li jkollha aċċess għall-ġustizzja għaliex l-ispejjeż proċedurali jkunu koperti. Ir-regoli dwar l-għajnuna legali u l-għajnuna proċedurali jindikaw illi tiġi applikata l-liġi nazzjonali sakemm mhux previst mod ieħor mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 4/2009.
 Fil-prinċipju, l-istess garanziji li japplikaw għal persuni residenti fl-Estonja japplikaw ukoll għal persuni li jgħixu fi Stat Membri oħra tal-Unjoni Ewropea. F'każ ta' każijiet transfruntiera dwar il-manteniment, huma disponibbli kemm l-għajnuna legali u pariri kif ukoll l-għajnuna legali mill-Istat u l-għajnuna proċedurali mingħand l-awtorità ċentrali, jiġifieri d-Diviżjoni għall-Kooperazzjoni Ġudizzjarja Internazzjonali tal-Ministeru tal-Ġustizzja, skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 4/2009 u, rigward l-oqsma mhux koperti mir-Regolament, skont il-liġi nazzjonali.
 Twaqqfet awtorità ċentrali - il-Ministeru tal-Ġustizzja - f'każ ta' kooperazzjoni ġudizzjarja transfruntiera. Għall-manteniment skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 4/2009, tista' tinkiseb għajnuna mid-Diviżjoni għall-Kooperazzjoni Ġudizzjarja Internazzjonali tal-Ministeru tal-Ġustizzja, li tmexxi l-proċedimenti dwar l-applikazzjonijiet internazzjonali għall-għajnuna legali.


jurisdiction: EU

text:
 17.7.2015
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 189/32
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) 2015/1171 DELLA COMMISSIONE
 del 16 luglio 2015
 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di taluni ortofrutticoli
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
 visto il Regolamento (UE) n. 1308/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 17 dicembre 2013, recante organizzazione comune dei mercati dei prodotti agricoli e che abroga i regolamenti (CEE) n. 922/72, (CEE) n. 234/79, (CE) n. 1037/2001 e (CE) n. 1234/2007 del Consiglio (1),
 visto il regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 della Commissione, del 7 giugno 2011, recante modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio nei settori degli ortofrutticoli freschi e degli ortofrutticoli trasformati (2), in particolare l'articolo 136, paragrafo 1,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Il regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali dell'Uruguay round, i criteri per la fissazione da parte della Commissione dei valori forfettari all'importazione dai paesi terzi, per i prodotti e i periodi indicati nell'allegato XVI, parte A, del medesimo regolamento.
 (2)
 Il valore forfettario all'importazione è calcolato ciascun giorno feriale, in conformità dell'articolo 136, paragrafo 1, del regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011, tenendo conto di dati giornalieri variabili. Pertanto il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 I valori forfettari all'importazione di cui all'articolo 136 del regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 sono quelli fissati nell'allegato del presente regolamento.
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 16 luglio 2015
 Per la Commissione,
 a nome del presidente
 Jerzy PLEWA
 Direttore generale dell'Agricoltura e dello sviluppo rurale
 (1) GU L 347 del 20.12.2013, pag. 671.
 (2) GU L 157 del 15.6.2011, pag. 1.
 ALLEGATO
 Valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di taluni ortofrutticoli
 (EUR/100 kg)
 Codice NC
 Codice dei paesi terzi (1)
 Valore forfettario all'importazione
 0702 00 00
 MA
 179,5
 MK
 39,0
 ZZ
 109,3
 0707 00 05
 TR
 137,2
 ZZ
 137,2
 0709 93 10
 TR
 113,5
 ZZ
 113,5
 0805 50 10
 AR
 126,5
 TR
 109,0
 UY
 111,4
 ZA
 128,7
 ZZ
 118,9
 0808 10 80
 AR
 95,4
 BR
 111,1
 CL
 135,1
 NZ
 158,9
 US
 172,6
 UY
 155,7
 ZA
 125,4
 ZZ
 136,3
 0808 30 90
 AR
 114,9
 CL
 142,9
 NZ
 307,3
 ZA
 137,9
 ZZ
 175,8
 0809 10 00
 TR
 249,4
 ZZ
 249,4
 0809 29 00
 CA
 1 187,7
 TR
 232,0
 US
 493,3
 ZZ
 637,7
 0809 30 10, 0809 30 90
 TR
 142,5
 ZZ
 142,5
 0809 40 05
 BA
 70,3
 IL
 133,1
 ZZ
 101,7
 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal Regolamento (UE) n. 1106/2012 della Commissione, del 27 novembre 2012, che attua il regolamento (CE) n. 471/2009 del Parlamento europeo e del Consiglio, relativo alle statistiche comunitarie del commercio estero con i paesi terzi, per quanto riguarda l'aggiornamento della nomenclatura dei paesi e territori (GU L 328 del 28.11.2012, pag. 7). Il codice «ZZ» corrisponde a «altre origini».


type: contracts

text:
 11/Sv. 056
 HR
 Službeni list Europske unije
 56
 21998D0709(09)
 L 193/48
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 09.12.1997.
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 92/97
 od 9. prosinca 1997.
 o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je prilagođen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da je Prilog II. Sporazumu izmijenjen Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 79/97 (1);
 budući da Direktivu Europskog parlamenta i Vijeća 96/56/EZ od 3. rujna 1996. o izmjeni Direktive 67/548/EEZ o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredbi vezanih uz klasifikaciju, pakiranje i označivanje opasnih tvari (2), treba unijeti u Sporazum,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 U točku 1. (Direktiva Vijeća 67/548/EEZ) u poglavlju XV. Priloga II. Sporazumu dodaje se sljedeća alineja:
 „—
 396 L 0056: Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 96/56/EZ od 3. rujna 1996. (SL L 236, 18.9.1996., str. 35.).”
 Članak 2.
 Tekstovi Direktive 96/56/EZ na islandskom i norveškom jeziku, koji su priloženi odnosnim jezičnim inačicama ove Odluke, vjerodostojni su.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 10. prosinca 1997., pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a.
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europskih zajednica.
 Sastavljeno u Bruxellesu 9. prosinca 1997.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 E. BULL
 (1) SL L 134, 7.5.1998., str. 6.
 (2) SL L 236, 18.9.1996., str. 35.


type: caselaw

text:
 8.3.2008
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 64/35
 Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 24. ledna 2008 – Dorel Juvenile Group v. OHIM (SAFETY 1ST)
 (Věc T-88/06) (1)
 (Ochranná známka Společenství - Přihláška slovní ochranné známky Společenství SAFETY 1ST - Absolutní důvod pro zamítnutí - Neexistence popisné povahy - Článek 7 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 40/94)
 (2008/C 64/55)
 Jednací jazyk: angličtina
 Účastníci řízení
 Žalobkyně: Dorel Juvenile Group, Inc. (Canton, Spojené státy) (zástupce: G. Simon, advokát)
 Žalovaný: Úřad pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) (zástupce: Ó. Mondéjar Ortuño, zmocněnec)
 Předmět věci
 Žaloba podaná proti rozhodnutí druhého odvolacího senátu OHIM ze dne 11. ledna 2006 (věc R 616/2004-2), týkajícímu se přihlášky k zápisu slovní ochranné známky SAFETY 1ST jako ochranné známky Společenství.
 Výrok
 1)
 Žaloba se zamítá.
 2)
 Dorel Juvenile Group, Inc. se ukládá náhrada nákladů řízení.
 (1) Úř. věst. C 108, 6.5.2006.


text:
 22.2.2014
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 52/23
 Despacho do Tribunal de Justiça (Sexta Secção) de 12 de dezembro de 2013 — Fercal — Consultoria de Serviços, Lda/Instituto de Harmonização do Mercado Interno (marcas, desenhos e modelos), Jacson of Scandinavia AB
 (Processo C-159/13) (1)
 (Recurso de decisão do Tribunal Geral - Regulamento (CE) n.o 40/94 - Marca nominativa JACKSON SHOES - Pedido de nulidade do titular da designação comercial nacional Jacson of Scandinavia AB - Declaração de nulidade - Inadmissibilidade manifesta)
 2014/C 52/40
 Língua do processo: português
 Partes
 Recorrente: Fercal — Consultoria de Serviços, Lda (representantes: A.J. Rodrigues, advogado)
 Outras partes no processo: Instituto de Harmonização do Mercado Interno (marcas, desenhos e modelos) (representantes: P. Guimarães e G. Schneider, agentes), Jacson of Scandinavia AB
 Objeto
 Recurso do acórdão do Tribunal Geral (Quinta Secção) de 24 de janeiro de 2013, Fercal — Consultadoria e Serviços/IHMI — Jacson of Scandinavia (T-474/09), em que o Tribunal Geral negou provimento ao recurso da decisão da Segunda Câmara de Recurso do IHMI de 18 de agosto de 2009 (processo R 1253/2008-2), relativa a um processo de declaração de nulidade entre a Jacson of Scandinavia AB e a Fercal — Consultadoria e Serviços, Lda.
 Dispositivo
 1.
 É negado provimento ao recurso.
 2.
 A Fercal — Consultoria de Serviços, Lda é condenada nas despesas.
 (1) JO C 171 de 15.6.2013.


type: wikipedia

text:
Hikmət Həsənov (ur. 9 października 1975 w Pirəhmədli) – generał dywizji Sił Zbrojnych Republiki Azerbejdżanu, dowódca 1 Korpusu Armijnego. W czasie wojny czterodniowej w 2016 roku prowadził natarcie wojsk azerbejdżańskich w trzech kierunkach: przez rejon Ağdam, Tərtər i Goranboy. P3 października 2020 roku jego oddziały zajęły miasto Madagiz (po azersku Suqovuşan) w Górskim Karabachu.
 Życiorys
 Urodził się 9 października 1975 roku w miejscowości Pirəhmədli w regionie Füzuli, w Azerbejdżańskiej SRR. Kiedy uczył się w szkole średniej, był świadkiem wojny w Karabachu i postanowił zostać wojskowym. Po ukończeniu liceum w 1992 roku wstąpił do Wyższej Szkoły Dowodzenia w Baku. W tym samym roku, w związku z pogarszającą się sytuacją na froncie, przerwał naukę i wyruszył na front w obronie rodzinnego miasta.
 Służba wojskowa
 W 1993 roku służył jako dowódca plutonu w terytorialnej jednostce wojskowej miasta Tərtər. Następnie służył w brygadzie stacjonującej w Ağdamie.
 W 2008 roku wstąpił do Akademii Wojskowej, którą ukończył z wyróżnieniem dwa lata później. W 2013 roku wyjechał do Niemiec, aby kontynuować naukę. Tutaj ukończył kurs planowania operacyjnego NATO i ćwiczył jako oficer sztabowy w kwaterze operacyjnej NATO.
 W nocy 2 kwietnia 2016 roku rozpoczęły się intensywne działania wojenne na linii kontaktu ogniowego w Górskim Karabachu. Rozpoczęła się tzw. wojna czterodniowa, w czasie której Həsənov koordynował natarcie sił azerbejdżańskich w trzech kierunkach: na Ağdam, Tərtər i Goranboy. 5 kwietnia zostało zawarte porozumienie o zawieszeniu broni.
 Pod koniec września 2020 roku w Górskim Karabachu wznowiono działania wojenne z wykorzystaniem czołgów, lotnictwa bojowego i artylerii. Gen. dyw. Hikmət Həsənov pełnił w ich trakcie funkcję dowódcy 1 Korpusu Armijnego. Ministerstwo Obrony Azerbejdżanu ogłosiło, że rankiem 2 października wojska azerbejdżańskie przejęły kontrolę nad wzgórzami dominującymi nad miastem Madagiz (Suqovuşan). Wieczorem 4 października Naczelny Wódz Sił Zbrojnych Azerbejdżanu, Prezydent Azerbejdżanu İlham Əliyev, a później Ministerstwo Obrony Azerbejdżanu, poinformowali o zdobyciu Madagizu. Tego samego dnia Prezydent Əliyev pogratulował dowódcy 1 Korpusu Armijnego Hikmətovi Həsənovi „wyzwolenia Madagizu”.
 Nagrody i odznaczenia
 – Order „Za Karabach” (9 grudnia 2020)
 – Order „Za służbę Ojczyźnie” III stopnia (25 czerwca 2018)
 – Medal „Za Ojczyznę” (25 czerwca 2012)
 – Medal „Za Odwagę” (22 czerwca 2006)
 – Medal „Za Służbę Wojskową” (24 czerwca 2015)
 – Medal „Za Zasługi na Służbie”
 – Medal „Za Nienaganną Służbę”
 – Medal Jubileuszowy „10-lecie Sił Zbrojnych Republiki Azerbejdżanu (1991–2001)”
 – Medal jubileuszowy „90-lecie Sił Zbrojnych Republiki Azerbejdżanu (1918–2008)”
 – Medal jubileuszowy „95-lecie Sił Zbrojnych Republiki Azerbejdżanu (1918–2013)”
 – Medal jubileuszowy „100-lecie Armii Azerbejdżańskiej (1918–2018)”
 Przypisy
 Urodzeni w 1975
 Azerscy generałowie
 Wojna o Górski Karabach
 2020 w Azerbejdżanie
 Historia wojskowości azerskiej
 Odznaczeni azerskimi odznaczeniami


text:
 |
 52014PC0736
 Prijedlog PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA o produljenju razdoblja valjanosti Odluke 2012/232/EU kojom se Rumunjskoj odobrava primjena posebne mjere odstupanja od članka 26. stavka 1. točke (a) te članka 168. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost /* COM/2014/0736 final - 2014/0352 (NLE) */
 OBRAZLOŽENJE
 1. KONTEKST PRIJEDLOGA
 U skladu s člankom 395. stavkom 1.
 Direktive 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza
 na dodanu vrijednost (dalje u tekstu „Direktiva o PDV-u”), Vijeće, koje
 djeluje jednoglasno na prijedlog Komisije, može odobriti bilo kojoj državi
 članici primjenu posebnih mjera za odstupanje od odredbi te Direktive kako
 bi se pojednostavnio postupak naplate PDV-a ili spriječili određeni
 oblici utaje ili izbjegavanja poreza.
 Dopisom evidentiranim u Komisiji 13.
 veljače 2014. Rumunjska je zatražila odobrenje za nastavak primjene mjere
 koja odstupa od općih načela koja se primjenjuju na pravo na odbitak
 ulaznog PDV-a u pogledu određenih motornih cestovnih vozila. Zahtjev je
 15. rujna 2014. dopunjen izvješćem o primjeni Odluke 2012/232/EU.
 Opći kontekst
 Člankom 168. Direktive o PDV-u
 predviđeno je da porezni obveznik ima pravo na odbitak PDV-a
 obračunatog pri kupnji izvršenoj u svrhu transakcija koje podliježu
 porezu. Člankom 26. stavkom 1. točkom (a) te Direktive
 nalaže se da se uporaba robe koja je dio imovine poduzeća u privatne svrhe
 smatra isporukom usluga uz naknadu ako se PDV za tu robu mogao odbiti. Taj
 sustav omogućuje povrat prvotno odbijenog PDV-a u pogledu privatne
 uporabe.
 U slučaju osobnih automobila teško je
 primijeniti taj sustav, posebno zato što je teško odrediti granicu između
 privatne i poslovne uporabe. Kada se vodi evidencija, to stvara dodatno
 opterećenje i poslovanju i administraciji zbog njezina vođenja i
 provjere, čak i ako bi Rumunjska iskoristila mogućnost pruženu u
 članku 168.a Direktive o PDV-u kako bi ograničila odbitak troškova
 povezanih s poslovnim automobilima na udio stvarne poslovne uporabe
 određenog poreznog obveznika.
 Radi pojednostavnjivanja naplate PDV-a i
 suzbijanja utaje poreza Rumunjska je 2011. zatražila pojedinačno
 odstupanje kojim joj je dopušteno ograničavanje prava odbitka na 50 % za
 određena motorna cestovna vozila. Vijeće je odobrilo zahtjev za
 odstupanje Odlukom 2012/232/EU od 26. travnja 2012. koja istječe 31. prosinca
 2014. Neke su kategorije vozila posebno isključene iz ovog
 ograničenja, kao što su vozila koja se koriste isključivo za hitne
 slučajeve, sigurnosna vozila ili vozila za pružanje kurirskih usluga,
 vozila koja koriste agenti, taksiji, vozila koja auto-škole upotrebljavaju za
 podučavanje, vozila koja se daju u najam ili zakup ili koja se
 upotrebljavaju kao roba za trgovanje. Istodobno poduzeća bi bila
 oslobođena obveze knjiženja privatne uporabe u porezne svrhe.
 U skladu s člankom 4. stavkom 2. drugim podstavkom
 navedene Odluke Rumunjska je predstavila izvješće o njezinoj primjeni
 kojim je obuhvaćen pregled postotka ograničenja. Iz informacija koje
 je pružila Rumunjska čini se da ona smatra da ograničenje od 50 % još
 uvijek odgovara stvarnim okolnostima i da se to ograničenje stoga i dalje
 treba smatrati primjerenim.
 Međutim svako produljenje trebalo bi biti
 vremenski ograničeno kako bi se ocijenilo vrijede li još uvijek uvjeti na
 kojima se temelji odstupanje. Zbog toga se predlaže produljenje odstupanja do
 kraja 2017., s time da se od Rumunjske zahtijeva da, ako želi zatražiti novo
 produljenje nakon tog datuma, dostavi novo izvješće.
 Postojeće odredbe u području
 obuhvaćenom prijedlogom
 Člankom 176. Direktive o PDV-u
 određuje se da Vijeće odlučuje za koje se troškove ne daje pravo
 na odbitak PDV-a. Do te je odluke državama članicama dopušteno zadržati
 izuzeća koja su bila na snazi 1. siječnja 1979. Stoga postoji
 izvjestan broj odredbi „u mirovanju” kojima se ograničava pravo na odbitak
 u vezi s osobnim automobilima.
 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA
 ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENA UČINKA
 Savjetovanje sa zainteresiranim stranama
 Ovaj prijedlog temelji se na zahtjevu koji je
 podnijela Rumunjska i odnosi se samo na tu državu članicu.
 Prikupljanje stručnih mišljenja i
 njihova upotreba
 Nije bilo potrebno obratiti se vanjskim
 stručnjacima.
 Ocjena učinka
 Cilj prijedloga Odluke
 prvenstveno je pojednostavnjenje naplate PDV-a za osobne automobile koji se
 djelomično koriste u privatne svrhe i stoga ona ima potencijalno pozitivan
 učinak. Istovremeno se sprječava utaja poreza zbog netočnog
 vođenja evidencije.
 Međutim zbog uskog
 područja primjene odstupanja i njegove vremenski ograničene primjene
 učinak će u svakom slučaju biti ograničen. Ono neće
 imati negativan učinak na vlastita sredstva Unije koja proizlaze iz PDV-a.
 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
 Odobrenje Rumunjskoj za nastavak primjene
 mjere odstupanja od Direktive o PDV-u kako bi se ograničilo na 50 %
 pravo poreznog obveznika na odbitak PDV-a za izdatke povezane s motornim
 vozilima koja se ne upotrebljavaju isključivo u poslovne svrhe. Kada je
 pravo na odbitak ograničeno, poreznog obveznika oslobađa se od obveze
 podnošenja računa za PDV za privatnu uporabu automobila. Svakom
 eventualnom zahtjevu za produljenje mjere mora se priložiti izvješće o
 primjeni odstupanja, uključujući pregled postotka ograničenja.
 Pravna osnova
 Članak 395. Direktive o PDV-u.
 Načelo supsidijarnosti
 S obzirom na odredbu Direktive o PDV-u na
 kojoj se prijedlog temelji, prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije.
 Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje.
 Načelo proporcionalnosti
 Prijedlog je u skladu s
 načelom proporcionalnosti zbog sljedećih razloga.
 Odluka se odnosi na
 odobrenje dano državi članici na njezin vlastiti zahtjev i ne predstavlja
 nikakvu obvezu.
 S obzirom na
 ograničeno područje primjene odstupanja, posebna je mjera
 proporcionalna cilju koji se želi postići, tj. suzbijanju utaje poreza i
 pojednostavnjenju naplate PDV-a.
 Izbor instrumenata
 U skladu s člankom
 395. Direktive o PDV-u odstupanje od uobičajenih pravila o PDV-u
 moguće je samo uz odobrenje Vijeća koje djeluje jednoglasno na
 prijedlog Komisije. Osim toga, odluka Vijeća najprikladniji je instrument
 s obzirom na to da ona može biti upućena pojedinačnim državama
 članicama.
 4. UTJECAJ NA PRORAČUN
 Prijedlog nema nikakav utjecaj na
 proračun Unije.
 5. NEOBVEZNI ELEMENTI
 Prijedlog sadržava klauzulu o vremenskom
 ograničenju valjanosti.
 2014/0352 (NLE)
 Prijedlog
 PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA
 o produljenju razdoblja valjanosti Odluke
 2012/232/EU kojom se Rumunjskoj odobrava primjena posebne mjere odstupanja od
 članka 26. stavka 1. točke (a) te članka 168. Direktive
 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost
 VIJEĆE EUROPSKE
 UNIJE,
 uzimajući u obzir
 Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
 uzimajući u obzir
 Direktivu Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom
 sustavu poreza na dodanu vrijednost[1],
 a posebno njezin članak 395. stavak 1.,
 uzimajući u obzir
 prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1) Dopisom evidentiranim pri
 Komisiji 13. veljače 2014. Rumunjska je zatražila odobrenje za produljenje
 primjene mjere odstupanja od članka 26. stavka 1. točke (a) i
 članka 168. Direktive 2006/112/EZ kako bi nastavila ograničavati
 pravo na odbitak za izdatke povezane s određenim motornim cestovnim
 vozilima koja se ne upotrebljavaju isključivo u poslovne svrhe. Dopisom
 evidentiranim pri Komisiji 15. rujna 2014. Rumunjska je dopunila svoj zahtjev
 izvješćem o provedbi Odluke Vijeća 2012/232/EU.
 (2) U skladu s člankom 395.
 stavkom 2. drugim podstavkom Direktive 2006/112/EZ Komisija je dopisom od 12.
 studenoga 2014. obavijestila druge države članice o zahtjevu Rumunjske.
 Dopisom od 13. studenog 2014. Komisija je obavijestila Rumunjsku da ima sve
 informacije koje smatra potrebnima za razmatranje zahtjeva.
 (3) Člankom 168. Direktive
 2006/112/EZ poreznom se obvezniku dopušta odbitak poreza na dodanu vrijednost
 (PDV-a) obračunatog za isporuku robe i usluga koje je primio u svrhu svojih
 oporezovanih transakcija. Članak 26. stavak 1. točka (a) te direktive
 sadržava zahtjev za obračun PDV-a kada se imovina određenog
 poslovanja koristi u privatne svrhe poreznog obveznika ili njegovih zaposlenika
 ili, općenitije, za svrhe koje nisu poslovnog karaktera.
 (4) Odlukom 2012/232/EU
 Rumunjskoj je dopuštena primjena mjere odstupanja u skladu s člankom 395.
 stavkom 1. Direktive 2006/112/EZ kako bi primijenila mjeru ograničavanja
 prava na odbitak ulaznog PDV-a na 50 % za kupovine, nabavke unutar EU-a, uvoz,
 najam i zakup motornih vozila i PDV-a na troškove povezane s takvim vozilima,
 uključujući gorivo, kada se vozila ne upotrebljavaju isključivo
 u poslovne svrhe.
 (5) Odluka 2012/232/EU prestaje
 važiti 31. prosinca 2014.
 (6) U skladu s člankom 4.
 stavkom 2. drugim podstavkom Odluke 2012/232/EU Rumunjska je Komisiji dostavila
 izvješće o provedbi te Odluke, uključujući pregled
 ograničenja postotka koje se primjenjuje na pravo na odbitak. Kao i u
 prethodnom odstupanju, Rumunjska i dalje smatra da je stopa od 50 % opravdana.
 (7) Smatra se da će
 odstupanje imati samo zanemariv učinak na sveukupni prikupljeni prihod od
 poreza u fazi konačne potrošnje i neće imati negativan učinak na
 vlastita sredstva Unije koja proizlaze iz PDV-a. Rumunjskoj bi stoga trebalo
 odobriti primjenu mjere u ograničenom razdoblju do 31. prosinca 2017.
 (8) Ako Rumunjska zatraži dodatno
 produljenje mjere odstupanja nakon 2017., Komisiji je potrebno najkasnije do
 31. ožujka 2017. dostaviti novo izvješće zajedno sa zahtjevom za produljenje,
 DONIJELO JE OVU
 ODLUKU:
 Članak 1.
 Odluka 2012/232/EU mijenja se kako slijedi:
 1. Članak 4. zamjenjuje se
 sljedećim:
 „Članak 4.
 Ova Odluka prestaje važiti
 31. prosinca 2017.
 Svaki zahtjev za
 produljenje mjera predviđenih ovom Odlukom podnosi se Komisiji do 31.
 ožujka 2017.
 Uz takav zahtjev mora biti
 priloženo izvješće koje uključuje pregled ograničenja postotka
 koje se primjenjuje na pravo na odbitak PDV-a na temelju ove Odluke.”
 Članak 2.
 Ova se Odluka primjenjuje
 od 1. siječnja 2015.
 Članak 3.
 Ova je Odluka upućena
 Rumunjskoj.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za
 Vijeće
 Predsjednik
 [1] SL L 347, 11.12.2006., str.1.


text:
Figlio d'arte (suo padre Francis era un affermato arpista), ha effettuato gli studi musicali prima al Conservatorio di Boulogne-Billancourt, poi dal 1977 al 1980 al Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Paris, dove ha avuto tra i suoi maestri Pierre Jamet per l'arpa e Franco Ferrara per la direzione d'orchestra.
 Nel 1984 ha vinto il primo premio, all'unanimità, nel Concorso internazionale di arpa «Marie-Antoinette Cazala» di Gargilesse. Nello stesso anno è stato nominato professore di arpa presso il Conservatorio nazionale superiore di musica e di danza di Lione.
 Ha registrato CD musicali per vari compositori, tra i quali André Caplet, Claude Debussy, Franz Doppler, Gabriel Fauré, Jacques Ibert, Wolfgang Amadeus Mozart, Maurice Ravel, Carl Reinecke e Tōru Takemitsu.
 Note
 Collegamenti esterni
 Fabrice Pierre, scheda biografica su musicalworld.com


text:
Drámadóir agus stiúrthóir Éireannach is ea Conor McPherson (6 Lúnasa 1971 a rugadh é).
 Cúlra agus Óige
 Rugadh i mBaile Átha Cliath é agus rinne sé staidéar ar fhealsúnacht agus ar an mBéarla sa Choláiste Ollscoile, Baile Átha Cliath, áit ar thosaigh sé ag scríobh agus ag stiúradh drámaí. Bhain sé máistreacht amach san fhealsúnacht sa bhliain 1993, in éineacht lena bhunchéim.
 Drámaí
 Rum and Vodka (1992)
 The Good Thief (1994)
 This Lime Tree Bower (1995)
 Saint Nicholas (1997)
 The Weir (1997)
 Dublin Carol (2000)
 Port Authority (2001)
 Come On Over (2001)
 Shining City (2004)
 The Seafarer (2006)
 Teilifís agus Scannáin
 I Went Down (1997) (scríbhneoir scannáin)
 Endgame (2000) (Stiúrthóir)
 Saltwater (2000) (Stiúrthóir)
 The Actors (2003) (Stiúrthóir)
 The Running Mate (2007) (Cruthaitheoir scéil)
 Tagairtí
 Naisc sheachtracha
 Conor McPherson ag IMDB
 McPherson, Conor
 McPherson, Conor
 McPherson, Conor
 Daoine beo
 Daoine as Baile Átha Cliath


text:
 20.6.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 237/38
 Iarraidh ar réamhrialú ó Amtsgericht Düsseldorf (an Ghearmáin) a taisceadh an 1 Aibreán 2022 – flightright GmbH v Eurowings GmbH
 (Cás C-228/22)
 (2022/C 237/49)
 Teanga an cháis: an Ghearmáinis
 An chúirt a rinne an tarchur
 Amtsgericht Düsseldorf
 Páirtithe sna príomhimeachtaí
 Iarratasóir: flightright GmbH
 Cosantóir: Eurowings GmbH
 Na ceisteanna a tharchuirtear
 1.
 An ann i gcónaí do thoisc urghnách de réir bhrí Airteagal 5(3) de Rialachán (CE) Uimh. 261/2004 (1) (an Rialachán maidir le Cearta Aerphaisinéirí) i gcás gur athrú ar leithroinnt sliotán arna déanamh ag an údarás rialaithe aerthráchta inniúil ba chúis le cealú na heitilte nó leis an moill gurb ionann agus cur ar ceal?
 2.
 Má thugtar freagra diúltach ar Cheist 1, an leor, chun go gcinnfí gurb ann do thoisc urghnách faoi Airteagal 5(3) den Rialachán maidir le Cearta Aerphaisinéirí, gur laghdú ar acmhainn eitilte de dheasca aimsire ba chúis leis an athrú ar an leithroinnt sliotán, cé nár chothaigh na dálaí aimsire stop mór aerthráchta ar an iomlán?
 (1) Rialachán (CE) Uimh. 261/2004 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Feabhra 2004 lena mbunaítear comhrialacha maidir le cúiteamh agus cúnamh do phaisinéirí i gcás nach gceadaítear dóibh bordáil agus i gcás ina gcuirtear eitiltí ar ceal nó ina bhfuil moill mhór ar eitiltí, agus lena n-aisghairtear Rialachán (CEE) Uimh. 295/91 (IO 2004 L 46, lch. 1).


text:
 Rejnfan (Tanacetum vulgare) (også stavet regnfang) eller guldknap er en 50-100 cm høj urt, der vokser langs veje og på skrænter og strandvolde. Alle overjordiske dele af planten lugter stærkt krydret.
 Beskrivelse
 Rejnfan er en flerårig, urteagtig plante med en opret, busket vækst. Stænglerne er furede og hårløse. Bladene er spredtstillede, hele og enkelt eller dobbelt fjersnitdelte med grovtakket rand. Oversiden er græsgrøn og blank , mens undersiden er en smule lysere.
 Blomstringen foregår i juli-september, hvor man finder blomsterne samlet i knapformede kurve, der igen danner løse, endestillede halvskærme. De enkelte blomster (både skive- og randkronerne) er gule. I ultraviolet lys er blomsterne blårøde. Frugterne er nødder.
 Rodsystemet består af en krybende jordstængel og trævlede rødder.
 Højde x bredde og årlig tilvækst: 1,00 x 0,50 m (100 x 10 cm/år).
 Voksested
 Rejnfan er naturligt udbredt i Lilleasien, Kaukasus, Central- og Østasien samt i det meste af Europa, herunder også i Danmark, hvor den er almindelig. Arten er knyttet til lysåbne, let fugtige og forholdsvis næringsrige voksesteder. Derfor træffes den langs veje og skovbryn, på affaldspladser, skrænter og brandtomter, langs søer og vandløb og på opgivne marker (f.eks. marker, der står brak), men den vokser også ved stranden.
 På nogle undersøgte prøvefelter i Bolderslev Skov ved Åbenrå findes den sammen med bl.a. Ager-Tidsel, Ahorn, Løvefod, Eng-Rottehale, Lyse-Siv, Rød-El og Stor Nælde
 Indholdsstoffer og lugt
 Alle overjordiske dele af planten lugter stærkt krydret. Det skyldes et indhold af de æteriske olier kamfer, borneol og thujon). Desuden indeholder planten en række bitterstoffer.
 Anvendelse
 Blomsterne kan bruges til traditionel garnfarvning, og giver garnet en solgul farve.
 Bruges også mod indvoldsorm hos heste.
 Note
 Kildehenvisninger
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Eksterne henvisninger
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet
 Hjemmesiden Naturligvis
 Flerårige urter
 Gule blomster
 Farveplanter


text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52008PC0250
 Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga Slovakkias /* KOM/2008/0250 lõplik - CNB 2008/0096 */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel, 7.5.2008KOM(2008) 250 lõplik2008/0096 (CNB)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga Slovakkias(esitanud komisjon)SELETUSKIRI1. Ettepaneku taustKomisjon võttis 7. mail 2008. aastal vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 vastu ettepaneku nõukogu otsuse kohta, milles märgitakse, et Slovakkia vastab ühisrahale üleminekuks vajalikele tingimustele ja et Slovakkia suhtes kehtestatud erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2009.Positiivse otsuse korral peab nõukogu seejärel võtma muud vajalikud meetmed euro kasutuselevõtmiseks Slovakkias.Nõukogu määrusega (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta[1] reguleeritakse euro esialgset kasutuselevõttu esimese etapi euroala liikmesriikides ja Kreekas[2]. Kõnealust määrust muudeti järgmiste määrustega:– määrus (EÜ) nr 2169/2005, et valmistuda euroala edasiseks laienemiseks;– määrus (EÜ) nr 1647/2006, et hõlmata Sloveenia (kus võeti euro kasutusele 1. jaanuaril 2007);– määrus (EÜ) nr 835/2007, et hõlmata Küpros (kus võeti euro kasutusele 1. jaanuaril 2008);– määrus (EÜ) nr 836/2007, et hõlmata Malta (kus võeti euro kasutusele 1. jaanuaril 2008).Selleks et ka Slovakkia oleks hõlmatud määrusega (EÜ) nr 974/98, tuleb selle liikmesriigi kohta lisada viide kõnealusesse määrusesse. Käesolev ettepanek sisaldab kõnealuse määruse vajalikke muudatusi.Slovakkia üleminekukavas täpsustatakse, et kohaldada tuleks järsu ülemineku stsenaariumi, st euro kasutuselevõtmine Slovakkia vääringuna ning euro pangatähtede ja müntide kasutuselevõtmine asjaomases liikmesriigis peaks toimuma ühel ja samal ajal.2. ÕIGUSLIKUD ASPEKTID2.1. Õiguslik alusKäesoleva ettepaneku õiguslik alus on EÜ asutamislepingu artikli 123 lõige 5, millega võimaldatakse euro kasutuselevõtuks muude vajalike meetmete võtmist liikmesriigis, keda käsitlev erand on tühistatud EÜ asutamislepingu artikli 122 lõike 2 alusel.Nõukogu teeb otsuse nende liikmesriikide ühehäälsel toetusel, kelle suhtes erand ei kehti, ja asjassepuutuva liikmesriigi toetusel komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast EKPga konsulteerimist.2.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsusEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.Käesolev algatus ei lähe oma eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale ja vastab seega proportsionaalsuse põhimõttele.2.3. Õigusakti valikNõukogu määruse (EÜ) nr 974/98 (euro kasutuselevõtu kohta) muutmise ainsaks kohaseks õiguslikuks vahendiks on määrus.3. Mõju eelarveleEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.4. Märkused üksikute artiklite kohta4.1. Artikkel 1Vastavalt määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 1 punktile a ja artiklile 1a on kõnealuse määruse lisa tabelis loetletud osalevad liikmesriigid ning kõikide nende liikmesriikide puhul on kindlaks määratud eurole ülemineku päev, sularahavahetuse päev ja vajaduse korral omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aeg. Vastavalt määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 1 punktile i saab omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega kohaldada ainult nende liikmesriikide suhtes, kus euro kasutuselevõtmine ja sularahavahetus toimub samal päeval. Seda ei tehtud nende 11 liikmesriigi suhtes, kes võtsid euro kasutusele 1. jaanuaril 1999, ja Kreeka suhtes, kes võttis euro kasutusele 1. jaanuaril 2001. Sloveenia, Küprose ja Malta puhul langesid euro kasutuselevõtu päev ja sularahavahetuse päev kokku (1. jaanuar 2007 Sloveenias ning 1. jaanuar 2008 Küprosel ja Maltal), kuid need riigid on otsustasid mitte kohaldada omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega. Samuti on Slovakkia üleminekukavas kindlaks määratud üks ja sama kuupäev euro kasutuselevõtuks ja sularahavahetuseks (1. jaanuar 2009) ning asjaomane liikmesriik on otsustanud mitte kohaldada omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega.Käesoleva artikliga lisatakse määruse (EÜ) nr 974/98 lisa tabelisse protokolli järjestuses Slovakkia ja kõnealuse liikmesriigi järgmised vastavad andmed:Liikmesriik | Eurole ülemineku päev | Sularahavahetuse päev | Liikmesriik kohaldab järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega |„Slovakkia | 1. jaanuar 2009 | 1. jaanuar 2009 | puudub” |4.2. Artikkel 2Kõnealuses artiklis sätestatakse, et määrus jõustub 1. jaanuaril 2009, millega tagatakse selle kohaldatavus kooskõlas muude euro kasutuselevõtmist Slovakkias käsitlevate nõukogu õigusaktide kohaldamise ajakavaga, st kehtestatud erandi tühistamise päevaga ja Slovakkia krooni ümberarvestuskursi jõustumise päevaga.2008/0096 (CNB)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga SlovakkiasEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 123 lõiget 5,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[3],võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[4]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 3. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta[5] sätestatakse, et euroga asendatakse nende liikmesriikide vääringud, kes täidavad ühisraha kasutuselevõtuks vajalikud tingimused ajal, kui ühendus jõuab majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi.(2) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2596/2000[6] muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Kreeka vääringu asendamine euroga.(3) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2169/2005[7] muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et valmistada ette euro edasist kasutuselevõtmist liikmesriikides, kus eurot ei ole veel ühisrahana kasutusele võetud.(4) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1647/2006[8] muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Sloveenia vääringu asendamine euroga.(5) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 835/2007[9] muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Küprose vääringu asendamine euroga.(6) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 836/2007[10] muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Malta vääringu asendamine euroga.(7) Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artiklile 4 on Slovakkia liikmesriik, kelle suhtes on kehtestatud asutamislepingu artiklis 122 määratletud erand.(8) Vastavalt nõukogu ... ... 2008. aasta otsusele 2008/.../EÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 122 lõikel 2 ja käsitleb ühisraha kasutuselevõttu Slovakkias 1. jaanuaril 2009,[11] vastab Slovakkia nüüd ühisraha kasutuselevõtuks vajalikele tingimustele ja Slovakkia suhtes kehtestatud erand tuleb tühistada alates 1. jaanuarist 2009.(9) Euro kasutuselevõtmine Slovakkias eeldab, et Slovakkiale laiendataks määruse (EÜ) nr 974/98 kohaseid euro kasutuselvõtmist käsitlevaid kehtivaid sätteid.(10) Slovakkia üleminekukavas täpsustatakse, et euro pangatähed ja mündid peaksid saama asjaomases liikmesriigis seaduslikuks maksevahendiks päeval, mil euro võetakse Slovakkias omavääringuna kasutusele. Seepärast on eurole ülemineku ja sularahavahetuse päev 1. jaanuar 2009. Omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega ei tuleks kohaldada.(11) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 974/98 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 974/98 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2009.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLisaMääruse (EÜ) nr 974/98 lisasse Sloveenia ja Soome kirjete vahele lisatakse järgmine rida.Liikmesriik | Eurole ülemineku päev | Sularahavahetuse päev | Liikmesriik kohaldab järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega |- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -„Slovakkia | 1. jaanuar 2009 | 1. jaanuar 2009 | puudub” |[1] EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu 7. novembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1647/2006, (ELT L 309, 9.11.2006, lk 2).[2] Vt nõukogu 27. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2596/2000, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 2).[3] ELT C [...], [...], lk [...].[4] ELT C [...], [...], lk [...].[5] EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr xxx/2007 (ELT L, , lk).[6] EÜT L 300, 29.11.2000, lk 2.[7] ELT L 346, 29.12.2005, lk 1.[8] ELT L 309, 9.11.2006, lk 2.[9] ELT L [...], [...], lk [...].[10] ELT L [...], [...], lk [...].[11] ELT L [...], [...], lk [...].


text:
 16.5.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 198/13
 Ordú na Cúirte (an tOchtú dlísheomra) an 30 Márta 2022 (iarraidh ar réamhrialú ón Tribunal da Relação de Lisboa – an Phortaingéil) – Orbest, SA v CS, QN, OP agus Eile
 (Cás C-659/21) (1)
 (Tarchur chun réamhrialú - Airteagal 99 Rialacha Nós Imeachta na Cúirte Breithiúnais - Iompar eitlíochta - Rialachán (CE) Uimh. 261/2004 - Rialacha comhchoiteanna maidir le cúiteamh agus cúnamh do phaisinéirí i gcás nach gceadófar dóibh bordáil agus i gcás ina gcuirfear eitiltí ar ceal nó i gcás ina gcuirfear moill fhada orthu - Airteagal 5(3) - Díolúine ó chúram an chúitimh - An coincheap “imthosca eisceachtúla” - Cliseadh teicniúil an eitleáin toisc gur bhuail feithicil lónadóireachta le triú páirtí faoin eitleán sin agus é páirceáilte ag an aerfort)
 (2022/C 198/20)
 Teanga an cháis: an Phortaingéilis
 An chúirt a rinne an tarchur
 Tribunal da Relação de Lisboa
 Páirtithe sna príomhimeachtaí
 Iarratasóir: Orbest, SA
 Cosantóirí: CS, QN, OP agus Eile
 An chuid oibríochtúil
 Ní mór Airteagal 5(3) Rialachán (CE) Uimh. 261/2004 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Feabhra 2004 lena mbunaítear rialacha comhchoiteanna maidir le cúiteamh agus cúnamh do phaisinéirí i gcás nach gceadófar dóibh bordáil agus i gcás ina gcuirfear eitiltí ar ceal nó i gcás ina gcuirfear moill fhada orthu, agus lena n-aisghairtear Rialachán (CEE) Uimh. 295/91, a léirmhíniú amhail is go bhféadfar cliseadh teicniúil eitleáin a thárla toisc gur bhuail feithicil lónadóireachta le triú páirtí faoin eitleán sin agus é páirceáilte ag an aerfort a chuimsiú le raon feidhme na choincheapa “imthosca eisceachtúla”, de réir bhrí na forála sin.
 (1) A taisceadh an 2.11.2021


text:
§ 39 FPG (Fremdenpolizeigesetz 2005), Festnahme und Anhaltung - JUSLINE Österreich
 § 39 FPG Festnahme und Anhaltung
 (1) Die Organe des öffentlichen Sicherheitsdienstes sind ermächtigt, einen Fremden zum Zwecke einer für die Sicherung des Verfahrens unerlässlichen Vorführung vor die Landespolizeidirektion festzunehmen und bis zu 24 Stunden anzuhalten, wenn
 sie ihn bei Begehung einer Verwaltungsübertretung nach § 120 auf frischer Tat betreten,
 er seiner Verpflichtung nach § 32 Abs. 1 nicht nachkommt oder
 er eine Gebietsbeschränkung nach § 52a, eine Wohnsitzauflage nach § 57, eine Anordnung der Unterkunftnahme nach § 15b AsylG 2005 oder eine Wohnsitzbeschränkung nach § 15c AsylG 2005 missachtet.
 (2) Die Organe des öffentlichen Sicherheitsdienstes sind ermächtigt, einen Fremden festzunehmen und bis zu 48 Stunden anzuhalten,
 (Anm.: Z 1 und 2 aufgehoben durch BGBl. I Nr. 87/2012)
 der auf Grund einer Übernahmeerklärung (§ 19) eingereist ist.
 (3) Die Organe des öffentlichen Sicherheitsdienstes sind ermächtigt, einen Fremden zum Zwecke der Vorführung vor die Landespolizeidirektion festzunehmen und bis zu 24 Stunden anzuhalten, wenn er
 nicht rechtmäßig in das Bundesgebiet eingereist ist und binnen 14 Tagen betreten wird,
 innerhalb von 14 Tagen nach Einreise in das Bundesgebiet von der Republik Österreich auf Grund eines Rückübernahmeabkommens zurückgenommen werden musste,
 innerhalb von 14 Tagen, nachdem sein visumfreier oder visumpflichtiger Aufenthalt im Bundesgebiet nicht mehr rechtmäßig ist, betreten wird, oder
 während eines Ausreisevorganges bei nicht rechtmäßigem Aufenthalt im Bundesgebiet betreten wird.
 (4) In den Fällen der Abs. 1 oder 3 kann die Festnahme unterbleiben, wenn gewährleistet ist, dass der Fremde das Bundesgebiet unverzüglich über eine Außengrenze verlässt.
 (5) Die zuständige Landespolizeidirektion ist ohne unnötigen Aufschub über die erfolgte Festnahme zu verständigen. Die Anhaltung eines Fremden ist in den Fällen des Abs. 3 bis zu 48 Stunden zulässig, wenn dies die Landespolizeidirektion zur Sicherung der Zurückschiebung anordnet. Dem festgenommenen Fremden ist die erfolgte Festnahme über sein Verlangen schriftlich zu bestätigen.
 (5a) Kann eine Zurückschiebung gemäß § 45 nicht während einer Anhaltung gemäß Abs. 5 abgeschlossen werden und beruht dies auf Gründen, die nicht von der Landespolizeidirektion zu vertreten sind, so ist eine Anhaltung bis zu insgesamt 14 Tagen zulässig, wenn die Landespolizeidirektion dies zur Sicherung der Zurückschiebung mit Mandatsbescheid (§ 57 AVG) anordnet und die Zurückschiebung innerhalb der Dauer der Anhaltung wahrscheinlich ist. Dies gilt auch, wenn der Fremde seinen Verpflichtungen aus einem angeordneten gelinderen Mittel gemäß Abs. 7 nicht nachkommt.
 (5b) Die zuständige Landespolizeidirektion kann die Festnahme eines Fremden anordnen (Festnahmeauftrag), wenn die Zustimmung zur Rückübernahme des Fremden vorliegt und die Vorführung zur Sicherung der Zurückschiebung erforderlich ist. Die Organe des öffentlichen Sicherheitsdienstes sind bei Vorliegen eines Festnahmeauftrages ermächtigt, einen Fremden zum Zweck der Vorführung vor die Landespolizeidirektion festzunehmen. Die Anhaltung ist diesfalls bis zu 72 Stunden zulässig.
 (6) Fremde, für die ein Übernahmeauftrag zwecks Durchbeförderung (§ 45b Abs. 3) erlassen worden ist, sind von Organen des öffentlichen Sicherheitsdienstes nach der Einreise in Anhaltung zu übernehmen; die Anhaltung ist bis zu 72 Stunden zulässig. Kann die Durchbeförderung während dieser Zeit nicht abgeschlossen werden, so ist eine weitere Freiheitsentziehung bis zu 48 Stunden nur zulässig, wenn die Landespolizeidirektion dies zur Sicherung der Durchbeförderung anordnet. Eine Verständigung der Landespolizeidirektion von der Übernahme eines solchen Fremden ist nicht erforderlich.
 (7) In den Fällen der Abs. 5 bis 5b hat die Landespolizeidirektion gelindere Mittel anzuordnen, wenn Grund zur Annahme besteht, dass die Zurückschiebung durch Anwendung eines gelinderen Mittels gesichert ist. § 76 Abs. 1 letzter Satz und § 77 Abs. 2, 3 und 5 bis 9, gelten sinngemäß, mit der Maßgabe, dass anstelle des Bundesamtes die jeweils zuständige Landespolizeidirektion, anstelle der Anordnung einer Schubhaft die Anordnung der Anhaltung zur Sicherung der Zurückschiebung und anstelle der Durchsetzung der Abschiebung die Durchführung der Zurückschiebung tritt.
 (8) Die Anhaltung gemäß Abs. 5a oder 5b ist formlos durch Freilassung des Fremden oder das gelindere Mittel gemäß Abs. 7 durch formlose Mitteilung aufzuheben, wenn
 sie nicht mehr länger aufrechterhalten werden dürfen oder
 das Landesverwaltungsgericht festgestellt hat, dass die Voraussetzungen für ihre Fortsetzung nicht vorliegen.
 § 81 Abs. 2, 3 und 4 letzter Satz gelten sinngemäß mit der Maßgabe, dass anstelle des Bundesamtes die jeweils zuständige Landespolizeidirektion tritt.
 0 Kommentare zu § 39 FPG
 Sie können den Inhalt von § 39 FPG selbst erläutern, also einen kurzen eigenen Fachkommentar verfassen. Klicken Sie einfach einen der nachfolgenden roten Links an!
 41 Entscheidungen zu § 39 FPG
 Entscheidungen zu § 39 Abs. 1 FPG
 Entscheidungen zu § 39 Abs. 2 FPG
 Entscheidungen zu § 39 Abs. 5 FPG
 0 Diskussionen zu § 39 FPG
 Sie können zu § 39 FPG eine Frage stellen oder beantworten. Klicken Sie einfach den nachfolgenden roten Link an!
 § 32 FPG Pflichten des Fremden zum Nachweis der Aufenthaltsberechtigung§ 33 FPG Auskunftsverlangen§ 34 FPG Identitätsfeststellung§ 35 FPG Überprüfung der Rechtmäßigkeit der Einreise und des Aufenthalts§ 35a FPG Durchsuchungsauftrag§ 35b FPG Auftrag zur Auswertung von Datenträgern§ 36 FPG Betreten von Grundstücken, Betriebsstellen, Arbeitsstellen, Räumen und Fahrzeugen§ 37 FPG Durchsuchen von Personen§ 38 FPG Sicherstellen von Beweismitteln§ 38a FPG Auswertung von Datenträgern§ 39 FPG Festnahme und Anhaltung§ 40 FPG Rechte des Festgenommenen§ 41 FPG Hinderung an der Einreise und Zurückweisung§ 41a FPG Zurückweisung von EWR-Bürgern, Schweizer Bürgern oder begünstigten Drittstaatsangehörigen§ 42 FPG Sicherung der Zurückweisung§ 43 FPG Transitsicherung§ 44 FPG Zurückweisung in Begleitung§ 45 FPG Zurückschiebung§ 45a FPG Verbot der Zurückweisung und Zurückschiebung (Refoulementverbot)§ 45b FPG Durchbeförderung§ 45c FPG Durchbeförderungsabkommen
 § 38a FPG
 § 40 FPG


text:
 17.4.2010
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 100/26
 A Conseil d’État (Franciaország) által 2010. február 3-án a következő ügyekben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Monsanto SAS, Monsanto Agriculture France SAS, Monsanto International SARL, Monsanto Technology LLC kontra Ministre de l’Agriculture et de la Pêche — Monsanto SAS, Monsanto Agriculture France SAS, Monsanto International SARL, Monsanto Europe SA kontra Ministre de l’Agriculture et de la Pêche — Association générale des producteurs de maïs (AGPM) kontra Ministre de l’Agriculture et de la Pêche — SCEA de Malaprade, SCEA Coutin, Jérôme Huard, Dominique Richer, EARL de Candelon, Bernard Mir, EARL des Menirs, Marie-Jeanne Darricau, GAEC de Commenian kontra Ministre de l’Agriculture et de la Pêche — Pioneer Génétique, Pioneer Semences kontra Ministre de l’Agriculture et de la Pêche — Syndicat des établissements de semences agréés pour les semences de maïs (SEPROMA) kontra Ministre de l’Agriculture et de la Pêche — Caussade Semences SA kontra Ministre de l’Agriculture et de la Pêche Société Limagrain Verneuil Holding kontra Ministre de l’Agriculture et de la Pêche — Société Maïsadour Semences kontra Ministre de l’Agriculture et de la Pêche — Ragt Semences SA kontra Ministre de l’Agriculture et de la Pêche — Euralis Semences SAS, Euralis Coop kontra Ministre de l’Agriculture et de la Pêche
 ((C-58/10. sz. ügy) - (C-59/10. sz. ügy) - (C-60/10. sz. ügy) - (C-61/10. sz. ügy) - (C-62/10. sz. ügy) - (C-63/10. sz. ügy) - (C-64/10. sz. ügy) - (C-65/10. sz. ügy) - (C-66/10. sz. ügy) - (C-67/10. sz. ügy) - (C-68/10. sz. ügy))
 2010/C 100/39
 Az eljárás nyelve: francia
 A kérdést előterjesztő bíróság
 Conseil d'État.
 Az alapeljárás felei
 Felperesek: Monsanto SAS, Monsanto Agriculture France SAS, Monsanto International SARL, Monsanto Technology LLC (C-58/10), Monsanto SAS, Monsanto Agriculture France SAS, Monsanto International SARL, Monsanto Europe SA (C-59/10), Association générale des producteurs de maïs (AGPM) (C-60/10), SCEA de Malaprade, SCEA Coutin, Jérôme Huard, Dominique Richer, EARL de Candelon, Bernard Mir, EARL des Menirs, Marie-Jeanne Darricau, GAEC de Commenian (C-61/10), Pioneer Génétique, Pioneer Semences (C-62/10), Syndicat des établissements de semences agréés pour les semences de maïs (SEPROMA) (C-63/10), Caussade Semences SA (C-64/10), Société Limagrain Verneuil Holding (C-65/10), Société Maïsadour Semences (C-66/10), Ragt Semences SA (C-67/10), Euralis Semences SAS, Euralis Coop (C-68/10).
 Alperes: Ministre de l'Agriculture et de la Pêche.
 Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
 1.
 Ha egy géntechnológiával módosított, takarmányozásra használt szervezetet az 1829/2003/EK rendelet (1) kihirdetését megelőzően hoztak forgalomba, és ha az erre vonatkozó engedélyt az e rendelet 20. cikkében foglalt rendelkezések szerint hatályban tartották, mielőtt az e rendelet értelmében benyújtandó, az új engedélyre vonatkozó kérelem tárgyában döntöttek volna, akkor a szóban forgó terméket úgy kell-e tekinteni, mint azokat a termékeket, amelyek a 2001/18/EK irányelvnek (2) (a jelen határozat) indokolásában idézett 12. cikkében szerepelnek, és ebben az esetben a szóban forgó, géntechnológiával módosított szervezet — a forgalomba hozatalra vonatkozó engedély megadását követően meghozható szükségintézkedések vonatkozásában — egyedül az 1829/2003/EK rendelet 34. cikkének van alávetve, vagy éppen ellenkezőleg, ilyen intézkedéseket az egyes tagállamok hozhatnak meg az irányelv 23. cikke, illetve az ennek a belső jogba történő átültetését lehetővé tevő nemzeti jogszabályok alapján?
 2.
 Amennyiben a szükségintézkedések csak az 1829/2003/EK rendelet 34. cikkének keretén belül hozhatók meg, meghozhatnak-e valamely tagállam hatóságai egy olyan intézkedést, mint amelyet a — módosított — megtámadott rendelet (3) is tartalmaz, a 178/2002/EK rendelet (4) 53. cikkében foglalt veszélyre történő hivatkozással, és ha igen, milyen feltételek mellett; vagy az egyes tagállamok hozhatnak védintézkedéseket ugyanezen rendelet 54. cikkére hivatkozással?
 3.
 Amennyiben egy tagállam hatóságai a 2001/18/EK irányelv 23. cikke, vagy az 1829/2003/EK rendelet 34. cikke, vagy mindkettő alapján jogosultak eljárni, a kereset alapján felmerül a kérdés — különös tekintettel az elővigyázatosság elvére —, hogy milyen követelményi szintet határoz meg az irányelv 23. cikke, amely lehetővé teszi olyan szükségintézkedések alkalmazását, mint amilyen például a termékek használatának ideiglenes tilalma abban az esetben, ha „a tagállam (...) elégséges indokkal rendelkezik annak feltételezésére, hogy egy (...) GMO (...) a környezetre kockázatot jelent”, valamint a rendelet 34. cikke, mely szintén lehetővé teszi az említett intézkedések alkalmazását abban az esetben, „ha nyilvánvaló, hogy a (...) termékek valószínűleg komoly kockázatot jelentenek (...) a környezetre”, figyelemmel a kockázatok azonosítására, azok valószínűségének értékelésére, és várható hatásainak természetére?
 (1) A géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 268., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 32. kötet, 432. o.)
 (2) A géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 106., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 6. kötet, 77. o.)
 (3) A 2007. december 5-i rendelet a C-58/10. sz. ügyben; a 2008. február 13-i rendelettel módosított 2008. február 7-i rendelet a C-59/10–C-68/10. sz. ügyben
 (4) Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 31., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 6. kötet, 463. o.)


text:
Sklep X Ips 514/2008
 ECLI:SI:VSRS:2009:X.IPS.514.2008
 VS1010795
 Sodba in sklep UPRS U 647/2008
 javni uslužbenci - dovoljenost revizije - pomembno pravno vprašanje - zelo hude posledice za stranko - trditveno in dokazno breme - zavrženje
 Vprašanje, ki ga tožnik izpostavlja kot pomembno pravno vprašanje (možnost subsidiarnega varstva zaradi varstva ustavnih pravic v sporih o zakonitosti posamičnih upravnih aktov), ni pomembno pravno vprašanje, saj je ta možnost izključena že z zakonom (4. člen ZUS-1). Vprašanje upravičenosti do odškodnine na podlagi 65. člena ZJU je stvar presoje sodišča v vsakem posameznem primeru in zato glede na vsebino zadeve ne more biti pomembno pravno vprašanje v obravnavanem primeru.
 1. Z izpodbijano sodbo (1. točka izreka sodbe in sklepa) je sodišče prve stopnje na podlagi 3. točke prvega odstavka 64. člena Zakona o upravnem sporu (ZUS-1; Uradni list RS, št. 105/2006) delno ugodilo tožbi tako, da je sklep tožene stranke z dne 19. 3. 2008, odpravilo in zadevo vrnilo toženi stranki v ponovno odločanje, v preostalem delu pa je tožbo zavrnilo. Z navedenim sklepom je tožena stranka v ponovljenem postopku zavrnila pritožbo tožnika zoper sklep z dne 29. 1. 2007, s katerim je predsednik Vrhovnega sodišča RS odločil, da se tožnika ne izbere za zasedbo uradniškega delovnega mesta višjega pravosodnega svetovalca na evidenčnem oddelku Vrhovnega sodišča RS.
 2. Tožnik je vložil revizijo zoper zavrnilni del izpodbijane sodbe, s katerim je prvostopenjsko sodišče zavrnilo tožnikove zahtevke za razveljavitev pogodbe o zaposlitvi z izbrano kandidatko, za ugotovitev, da mu je bila z ravnanjem tožene stranke kršena ustavna pravica enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave in za odškodnino v znesku 5.362,05 EUR po petem odstavku 65. člena Zakona o javnih uslužbencih. Glede dovoljenosti revizije navaja, da gre po vsebini zadeve za odločitev o pomembnem pravnem vprašanju, da sodba v zavrnilnem delu odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča glede pravnega vprašanja, ki je bistveno za odločitev, v sodni praksi Upravnega sodišča o tem vprašanju ni enotnosti, Vrhovno sodišče pa o njem še ni odločalo. Uveljavlja tudi, da ima odločitev, ki se izpodbija v upravnem sporu, zanj zelo hude posledice.
 4. Po drugem odstavku 83. člena ZUS-1 je revizija dovoljena, če je podan eden od tam navedenih pogojev za njeno dovolitev. Po ustaljeni upravno-sodni praksi Vrhovnega sodišča je tako trditveno kot dokazno breme za dokazovanje izpolnjenosti pogojev za dovolitev revizije na strani revidenta, saj revizije po uradni dolžnosti ni mogoče dovoliti oziroma uvesti. O ustavnosti tega stališča se je izreklo tudi Ustavno sodišče RS, ki je v sklepu Up-858/08 z dne 3. 6. 2008, ugotovilo, da takšno stališče ni v nasprotju z Ustavo RS.
 5. Revident uveljavlja dovoljenost revizije po 2. in 3. točki drugega odstavka 83. člena ZUS-1.
 6. Po 2. točki drugega odstavka 83. člena ZUS-1 je revizija dovoljena, če gre po vsebini zadeve za odločitev o pomembnem pravnem vprašanju ali če odločba sodišča prve stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča glede pravnega vprašanja, ki je bistveno za odločitev, ali če v sodni praksi sodišč prve stopnje ni enotnosti, Vrhovno sodišče pa o tem še ni odločalo. Tožnik navaja, da gre v predmetni zadevi za pomembno pravno vprašanje, ter kot vprašanji, bistveni za odločitev, glede katerih zavrnilni del izpodbijane sodbe odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, zgolj navaja vprašanji, ali je v postopkih, ko sodišče odloča o zakonitosti posamičnih upravnih aktov, možen tudi subsidiaren upravni spor zaradi varstva ustavnih pravic ter, ali je upravičen do odškodnine treh bruto plač ob izkazani, dokazani in konkretizirani škodi ter kontinuirani kršitvi človekovih pravic pri kandidiranju za delovno mesto, za katerega se je potegoval. Navaja tudi, da o tem vprašanju v sodni praksi Upravnega sodišča ni enotnosti, Vrhovno sodišče pa o tem pravnem vprašanju še ni odločalo. V potrditev svojih navedb glede odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča tožnik ne navaja nobenih opravilnih številk zadev, poleg tega ne predloži sodnih odločb, iz katerih naj bi izhajala neenotnost sodne prakse sodišča prve stopnje, oziroma ne navede opravilnih številk zadev, na podlagi katerih bi bilo njegove trditve mogoče preveriti. Gre za pavšalno navajanje, ki ni dokazano. Pa tudi sicer po mnenju Vrhovnega sodišča ne gre za pomembni pravni vprašanji. Nemožnost subsidiarnega upravnega spora zaradi varstva ustavnih pravic v primerih, ko je zagotovljeno drugo sodno varstvo, konkretno v rednem upravnem sporu, v katerem je mogoče zahtevati odpravo izpodbijanega akta, je določena že z zakonom (4. člen ZUS-1), o tem pa obstaja tudi obširna sodna praksa Vrhovnega sodišča (npr. sklep I Up 561/2007 z dne 28. 8. 2008). Vprašanje upravičenosti tožnika do odškodnine v višini treh bruto plač pa po presoji Vrhovnega sodišča sploh ne more predstavljati pomembnega pravnega vprašanja. Po določbah ZUS-1 je namreč pomembnost pravnega vprašanja mogoče presojati glede na vsebino zadeve. Za pomembno pravno vprašanje glede na vsebino zadeve pa gre, če je mogoče od njegove rešitev pričakovati razvoj prava preko sodne prakse glede takega vprašanja, če bi bilo pomembno za zagotovitev pravne varnosti ali za enotno uporabo prava na področju, na katerega se nanaša vsebina zadeve. V obravnavanem primeru je vsebina zadeve vprašanje zakonitosti in pravilnosti postopka izbire kandidata na prosto uradniško mesto, o čemer je sodišče prve stopnje odločilo, ugodilo tožbi ter izpodbijani sklep tožene stranke odpravilo in zadevo vrnilo toženi stranki v ponovno odločanje. Upravičenost tožnika do odškodnine pa zato ni pravno vprašanje po vsebini te zadeve. Pogoji za dovolitev revizije po 2. točki drugega odstavka 83. člena ZUS-1 v obravnavani zadevi zato niso izpolnjeni.
 7. Tudi pogoj iz 3. točke drugega odstavka 83. člena ZUS-1, ki določa, da je revizija dovoljena, če ima odločitev, ki se izpodbija v upravnem sporu, zelo hude posledice za stranko, ni izpolnjen. Po presoji Vrhovnega sodišča revident trditvenega in dokaznega bremena o obstoju zatrjevanega pogoja za dovolitev revizije s trditvijo, da ima odločitev sodišča, da ne razveljavi pogodbe z izbrano kandidatko, zanj zelo hude posledice, saj mu je s tem onemogočeno, da bi dobil delovno mesto, za katerega se je potegoval in je posledično še vedno brezposeln, ni izpolnil. Revident bi namreč moral navesti, kakšne konkretne posledice ima zanj izpodbijana odločitev, in tudi konkretne razloge, zaradi katerih so te posledice zanj zelo hude, ter vse to tudi izkazati. Šele tako bi bila mogoča presoja, ali je podan pogoj za dovolitev revizije po 3. točki drugega odstavka 83. člena ZUS-1.
 8. Ker revident ni uspel dokazati, da izpolnjuje katerega izmed pogojev za dovolitev revizije po drugem odstavku 83. člena ZUS-1, je Vrhovno sodišče njegovo revizijo zavrglo na podlagi 89. člena ZUS-1.
 Sklep X Ips 176/2011
 Sklep X Ips 76/2009
 Sklep X Ips 122/2010
 P2RvYy02MzE2NA==


text:
 7.9.2013
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 260/39
 Жалба, подадена на 19 юли 2013 г. от Службата за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) срещу Решение на Общия съд (първи състав) от 14 май 2013 г. по дело T-249/11, Sanco/СХВП — Marsalman (Изображение на пиле)
 (Дело C-411/13 P)
 2013/C 260/70
 Език на производството: испански
 Страни
 Жалбоподател: Служба за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) (представители: J. Crespo Carrillo и A. Folliard-Monguiral)
 Друга страна в производството: Sanco, SA
 Искания на жалбоподателя
 —
 да се отмени обжалваното решение,
 —
 Съдът да се произнесе по същество, като отхвърли жалбата срещу оспорваното решение, или да върне делото на Общия съд,
 —
 жалбоподателят в производството пред Общия съд да се осъди да плати съдебните разноски.
 Правни основания и основни доводи
 1.
 Общият съд е нарушил член 8, параграф 1, буква б) от РМО (1) като се е основал на неправилно тълкуване на обхвата на услугите, за които се отнася заявената марка, от класове 35 и 39 от Ницската класификация. Анализът на сходството между стоките и услугите е неправилен, тъй като Общият съд не е взел предвид обстоятелството, че услугите, които се обхващат от заявената марка изключват от приложното си поле дейностите, които даден икономически оператор предлага за своя сметка във връзка със собствените си стоки. Въпросът дали подобни услуги по смисъла на Ницската класификация трябва да бъдат предоставяни за сметка на трети лица е правен въпрос, който трябва да бъде разяснен от Съда.
 2.
 Общият съд е нарушил член 8, параграф 1, буква б) от РМО като е разгледал допълващия характер на стоките и услугите в зависимост от значимостта на стока или услуга „за покупката“ на друга стока или услуга съгласно представата на съответните потребители. Общият съд не е разгледал дали допълващият характер на стоките и услугите се основава на взаимодействие, поради което тяхното общо използване е необходимо или желателно от строго обективна гледна точка.
 3.
 Общият съд е нарушил член 8, параграф 1, буква б) от РМО като е направил автоматично извод, че някои стоки или услуги, между които съществува тясна връзка, са макар и в малка степен сходни, без да провери дали разликите, произтичащи от други фактори, не могат да премахнат тази тясна връзка.
 (1) Регламент (ЕО) No 207/2009 на Съвета от 26 февруари 2009 година относно марката на Общността (кодифицирана версия) (ОВ L 78, стр. 1).


text:
 29.1.2011
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 30/2
 Rozsudek Soudního dvora (třetího senátu) ze dne 2. prosince 2010 (žádost o rozhodnutí o předběžné otázce Baranya Megyei Bíróság — Madarská republika) — Ker-Optika Bt. v. ÀNTSZ Dél-dunántúli Regionális Intézete
 (Věc C-108/09) (1)
 (Volný pohyb zboží - Veřejné zdraví - Uvádění kontaktních čoček na trh prostřednictvím internetu - Vnitrostátní právní úprava dovolující prodej kontaktních čoček pouze v prodejnách se zdravotnickým zbožím - Směrnice 2000/31/ES - Informační společnost - Elektronický obchod)
 2011/C 30/03
 Jednací jazyk: maďarština
 Předkládající soud
 Baranya Megyei Bíróság
 Účastníci původního řízení
 Žalobkyně: Ker-Optika Bt.
 Žalovaný: ÀNTSZ Dél-dunántúli Regionális Intézete
 Předmět věci
 Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce — Baranya Megyei Bíróság — Výklad článků 28 a 30 ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu (Úř. věst. L 178, s. 1) — Uvádění kontaktních čoček na trh prostřednictvím internetu — Vnitrostátní právní úprava, podle které lze kontaktní čočky prodávat jen v prodejnách se zdravotnickým zbožím
 Výrok
 Vnitrostátní pravidla týkající se uvádění kontaktních čoček na trh spadají do působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu („směrnice o elektronickém obchodu“) v rozsahu, v němž se týkají prodeje takových čoček prostřednictvím internetu. Naproti tomu vnitrostátní pravidla týkající se dodání těchto čoček do působnosti této směrnice nespadají.
 Články 34 SFEU a 36 SFEU, jakož i směrnice 2000/31 musejí být vykládány v tom smyslu, že brání vnitrostátní právní úpravě, která dovoluje uvádění kontaktních čoček na trh pouze v prodejnách specializujících se na zdravotnické prostředky.
 (1) Úř. věst. C 141, 20.6.2009.