text:
 Avis juridique important
 |
 52001PC0279(05)
 Förslag till Rådets Beslut om antagande av ett särskilt forsknings- och utbildningsprogram 2002-2006 som skall genomföras av Gemensamma forskningscentret genom direkta åtgärder för Europeiska atomenergigemenskapen /* KOM/2001/0279 slutlig - CNS 2001/0126 */
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 240 E , 28/08/2001 s. 0259 - 0264
 Förslag till RÅDETS BESLUT om antagande av ett särskilt forsknings- och utbildningsprogram 2002-2006 som skall genomföras av Gemensamma forskningscentret genom direkta åtgärder för Europeiska atomenergigemenskapen MOTIVERINGVid sitt möte den 23 och 24 mars 2001 riktade Europeiska rådet en uppmaning till rådet och Europaparlamentet, att före juni 2002 anta det ramprogram för forskning (2002-2006) som kommissionen föreslagit. Detta skedde i linje med det stöd Europeiska rådet uttryckt för det europeiska området för forskningsverksamhet vid mötena i Lissabon, Feira och Nice.I det sammanhanget uppmanade Europeiska rådet framför allt till att, inom ramen för ett antal klart definierade prioriteringar, dra nytta av de nya instrument som skall ge det nya ramprogrammet de resurser som krävs för att bidra till inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet i enlighet med dess syfte.Den 21 februari 2001 lade kommissionen fram sitt förslag till ramprogram. [1] Sedan dess har rådet och parlamentet haft möjlighet att börja granska och diskutera förslaget. Vid det informella mötet i Uppsala den 2 och 3 mars hade forskningsministrarna en första diskussion i ämnet och rådets instanser har nu börjat behandla frågan.[1] KOM(2001) 94.Europaparlamentet har å sin sida vid tre tillfällen haft möjlighet att diskutera förslaget, senast på grundval av svar från kommissionen på ett detaljerat frågeformulär i ämnet.Genom att redan nu presentera förslagen till de särskilda programmen som skall användas för att genomföra ramprogrammet vill kommissionen underlätta den debatt som inletts inom institutionerna och på så sätt se till att den kan bygga på så komplett information som möjligt. I detta syfte presenterar kommissionen samtidigt ett meddelande om möjligheterna att tillämpa artikel 169 i fördraget för att gemenskapen skall kunna delta i program som genomförs av flera medlemsstater gemensamt i samband med sammanslutningen av nationella forskningsprogram i nätverk. Inom kort kommer kommissionen även att lägga fram förslag om "regler för deltagande samt för spridning av resultat" som skall gälla för ramprogrammet. Särskilt följande huvuddelar av förslagen kommer att bidra till att skapa en bättre överblick över förslagen till organisation, innehåll och genomförande för det nya ramprogrammet:- Strukturen i form av särskilda program. - De nya instrumenten och deras funktion. - Det planerade vetenskapliga och tekniska innehållet. - De verksamheter som planerats på Euratom-området. StrukturenFör genomförandet av ramprogrammet föreslås en struktur som grundas på följande fem särskilda program:- För EG:s ramprogram:- Ett särskilt program om "Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet" för de två verksamhetsområdena "Att integrera forskningsverksamheten" och "Att förstärka grunden till det europeiska området för forskningsverksamhet" i förslaget till ramprogram. - Ett särskilt program om "Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet". - Ett särskilt program för GFC:s verksamhet.- För Euratoms ramprogram:- Ett särskilt program för alla indirekta åtgärder på områdena för kärnklyvning och kärnfusion.- Ett särskilt program för GFC:s verksamhet. Denna struktur motsvarar den i ramprogrammet och överensstämmer väl med det strategiska mål som ligger bakom. Strukturen är enkel och tydlig och gör det möjligt att genomföra de olika föreslagna åtgärdstyperna på ett sammanhängande sätt samtidigt som det allmänna målet - inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet - och de speciella kännetecknen för dessa åtgärder beaktas. Den förenar å ena sidan all forskning och forskningssamordning och å andra sidan verksamhet med syfte att strukturera olika nyckelaspekter för forskningsverksamheten på europeisk nivå. Genom framför allt en enda programkommitté, med olika sammansättning beroende på område, kan genomförandet ske på ett konsekvent sätt i de olika fallen. Den speciella typ av verksamhet som bedrivs inom GFC kräver för övrigt separata särskilda program för EG och Euratom.Med hjälp av och tack vare uppgifterna i bilaga II till förslaget till ramprogram kan man se till att verksamheten överensstämmer med de olika verksamheterna som föreskrivs i fördraget, med avseende på både innehåll och budget. De nya instrumentenDet nya ramprogrammets bidrag till inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet grundas framför allt på de planerade interventionsformerna för genomförandet, i synnerhet de tre nya instrumenten spetsforskningsnätverk, integrerade projekt och deltagande i nationella program som genomförs gemensamt. Dessa nya instrument, som välkomnades av rådet och Europaparlamentet i deras resolutioner om det europeiska området för forskningsverksamhet, krävs för att formerna för gemenskapens intervention på forskningsområdet skall kunna förändras. Detta utvecklingsbehov har betonats i olika rapporter om gemenskapens forskningspolitik, bland annat i utvärderingen av de senaste fem årens forskningsverksamhet inom ramprogrammet. Så snart förslaget till ramprogram hade presenterats inleddes utvecklingen av dessa instrument. Ett flertal kontakter har tagits och ingående diskussioner hållits mellan kommissionen, de nationella myndigheterna och programanvändarna inom forskningsorganisationer, universitet och näringsliv om hur instrumenten skall fungera i praktiken. Två seminarier organiserades särskilt i ämnet den 19 och 20 april 2001 [2].[2] Arbetsdokument finns på följande webbplats: www.http://europa.eu.int/comm/research/.Grundprinciperna och de allmänna villkoren för genomförandet av dessa nya instrument fastslogs på grundval av resultatet av arbetet kring detaljerna och diskussionerna. De sammanfattas i bilaga III till förslagen till särskilda program och omfattar i synnerhet följande:- De mål som särskilt eftersträvas med hjälp av de olika instrumenten.- Typ av verksamhet som omfattas.- De allmänna villkoren för partnerskapens upprättande, funktion och utveckling.- De allmänna villkoren för stöd från gemenskapen. Dessa principer och regler är utformade så att de nya instrumenten på ett effektivt sätt skall kunna bidra till att det åsyftade målet nås - en djupgående integration av forskningsverksamhet och innovativ verksamhet i Europa - enligt de villkor om självständig verksamhet och flexibilitet som kännetecknar de åtgärder som skall kunna vidtas enligt det nya ramprogrammet.Genomförandet kompletteras av åtgärder för att till fullo dra nytta av hela den forsknings- och innovationspotential som finns i Europa, särskilt genom att uppmuntra små och medelstora företag att delta i den berörda verksamheten.Detta gäller huvudsakligen spetsforskningsnätverk och integrerade projekt. Gemenskapens deltagande i nationella program som genomförs gemensamt i enlighet med artikel 169 i fördraget är av ett annat slag och kräver en annan hantering. Syftet med det meddelande som kommissionen presenterar, och med dessa förslag, är att inleda den nödvändiga politiska debatten om detta sätt att genomföra ramprogrammet.Det vetenskapliga och tekniska innehålletUtöver organiseringen av det nya ramprogrammet för att förbättra strukturen och samordna forskningsinsatserna är koncentrationen av resurserna till ett begränsat antal väl definierade prioriteringar ett grunddrag i programmet, vilket också betonades av Europeiska rådet vid mötet i Stockholm.Detta återspeglas i förslagen till särskilda program där uppgifterna i förslaget till ramprogram om mål, områden och särskilda teman som behandlas inom dessa beskrivs i detalj, utvecklas och klargörs.Exakt vilka forskningsämnen som skall ingå i verksamheterna fastställs vid upprättandet av arbetsprogrammen och vid utformningen av verksamhetsprogrammen för spetsforskningsnätverken och de integrerade projekten.Målen, innehållet och formerna för genomförandet för den verksamhet som skall bedrivas inom ramen för de särskilda programmen har varit föremål för en förhandsutvärdering. I det sammanhanget har en en särskild insats gjorts för att definiera mål som kan kontrolleras och mätas, i de fall detta är möjligt och lämpligt, i enlighet med förslaget till ramprogram.Utöver de verksamheter som bedrivs inom de prioriterade temana innehåller det särskilda programmet "Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet" flera verksamhetstyper som är nya eller bedrivs under nya former.Dessa är följande:- Verksamheter som genomförs under rubriken "Att förutse EU:s tekniska och vetenskapliga behov" för att möta gemenskapens strategiska behov på nya kunskapsområden och nya oförutsedda behov. Dessa skall bedrivas med hjälp av ett förfarande för flerårig programplanering av verksamheter som bland annat genomförs genom en utvärdering och ett urval av forskningsteman varje år.- Stödåtgärder för sammanslutning av nationella forskningsprogram i nätverk och samordning av verksamheter och strategier för forskning och innovation. För detta kommer enkla och flexibla metoder att användas. Internationellt samarbete spelar en viktig roll i ramprogrammet. På det området skall verksamheter bedrivas i olika former: i det särskilda programmet "Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet" skall det ske dels genom att spetsforskningsnätverk och integrerade projekt öppnas för forskare och institutioner från tredje land, dels genom vissa särskilda verksamheter; i programmet "Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet" skall det ske genom stöd till internationell rörlighet för forskare från Europa och tredje land.Inom verksamheten som syftar till att förstärka grunden till det europeiska området för forskningsverksamhet kommer åtgärder att vidtas för att stödja samarbetet med och mellan olika organisationer för vetenskapligt och tekniskt samarbete i Europa. Dessa organisationer kommer att ha fullständig tillgång till programmens olika verksamheter. I beskrivningen av innehållet i programmet "Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet" preciseras de former för genomförandet och de teman som kan ingå i strukturerande verksamheter där även starkare sammanslutning av aktörer på innovationsområdet i nätverk ingår, liksom olika nya former av stöd till rörlighet, samordnade initiativ på infrastrukturområdet samt teman och regler för verksamheter på området relationer mellan forskning och samhälle. Vid genomförandet av de särskilda programmen skall de olika aspekterna av den regionala dimensionen av den europeiska forskningen beaktas fullt ut, liksom regionernas roll i innovationsprocessen.Verksamheter på Euratom-områdetMed hänsyn till verksamhetens form på grund av den särskilda rättsliga grunden är verksamheten på Euratom-området speciell. Frågorna kring det europeiska området för forskningsverksamhet tar en alldeles särskild form på området för kärnforskning. Det kan verka lättare att inrätta det europeiska området för forskningsverksamhet på området för kärnklyvning än i övriga delar av det vetenskapliga och tekniska området. Detta beror på den begränsade omfattningen av den berörda forskarvärlden och industrin och det etablerade samarbetet inom dessa sektorer. På området för kontrollerad kärnfusion har det europeiska området för forskningsverksamhet i stor utsträckning redan blivit verklighet tack vare ett integrerat europeiskt program för forskning om fusion på magnetisk väg. I förslaget till särskilt program för indirekt kärnforskningsverksamhet utvecklas och preciseras i stor utsträckning de uppgifter som finns i motsvarande del i förslaget till ramprogram för Euratom. På fissionsområdet finns ett tematiskt område i ramprogrammet - behandling och lagring av avfall. Verksamheterna på det området kan bedrivas med hjälp av två av de nya instrument som används inom de prioriterade tematiska områdena i programmet "Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet" som ingår i ramprogrammet för EG, nämligen spetsforskningsnätverk och integrerade projekt. Övrig verksamhet på fissionsområdet rör andra kärnsäkerhetsaspekter - strålskydd, studier av innovativa koncept och utbildning på kärnteknikområdet. Sådan verksamhet skulle kunna genomföras i form av projekt med begränsad omfattning och sammanslutning av nationella verksamheter i nätverk, med möjlighet att vid behov använda nya instrument. På området för termonukleär fusion innehåller förslaget till särskilt program en redogörelse och en precisering av de riktlinjer som ingår i förslaget till ramprogram för Euratom, och som är en följd av resultatet från ministermötet den 19 januari 2001 om framför allt baserades på ett informationsdokument [3] från kommissionen.[3] SEK(2001) 385.Där preciseras de prioriteringar som föreslagits och den verksamhet som skall bedrivas under perioden 2002-2006 enligt "reaktor"-inriktningen av gemenskapsverksamheten på detta område och som det har bedömts vara önskvärt att fortsätta med - att delta i Next Step och att använda JET-anläggningarna. För att konkretisera denna inriktning krävs vissa ställningstaganden. För att öka genomslagskraften för gemenskapens insatser på området, och i linje med tanken bakom det europeiska området för forskningsverksamhet, föreslås att resurserna koncentreras på multilaterala verksamheter som sammanför de europeiska forskningsaktörerna i gemensamma projekt, i likhet med JET idag och i framtiden ITER, om beslutet fattas att bygga denna nya anläggning. Den övergripande samordningen på europeisk nivå, som har visat sig vara givande, fortsätter men medlemsstaterna tar framöver hand om en större del än idag av de verksamheter, där "reaktor"-inriktningen och anknytningen till Next Step är mindre markant. Perioden 2002-2006 kommer att kännetecknas av en övergång till ett program där åtagandena i samband med Next Step kommer att dominera. Av de 700 miljoner euro som föreslås för all fusionsforskning avsätts 200 miljoner euro för bidrag till byggandet av ITER. Arbetet skulle kunna påbörjas under andra hälften av perioden för genomförandet av ramprogrammet, det vill säga 2005-2006, och kräver ett särskilt beslut. Avsikten med huvuddelen av gemenskapens fusionsforskningsverksamhet 2002-2006 är därför att trygga övergången mellan de verksamheter som för närvarande bedrivs inom olika sammanslutningar och det som skall bli ett tillhörande program för fysik och teknik på fusionsområdet då ITER-projektet har fått marschfart efter 2006, om beslut fattas om att bygga anläggningen. Ett effektivt genomförandeRamprogrammet 2002-2006 har utformats för att underlätta inrättandet av ett europeiskt område för forskningsverksamhet och vilar på tre grundprinciper: koncentration på ett antal utvalda prioriteringar, strukturerande inverkan genom en stark koppling till de nationella insatserna och förenkling av formerna för genomförandet. Rådet, Europaparlamentet, panelen för utvärderingen av de senaste fem årens forskningsverksamhet inom ramprogrammet och av framför allt revisionsrätten har vid ett flertal tillfällen understrukit att formerna för genomförandet för ramprogrammet och de särskilda programmen måste förbättras i den riktningen.Förbättringen av formerna för genomförandet kommer huvudsakligen att ske genom att nya interventionsformer och nya instrument antas. Syftet med dessa är att det skall bli lättare att uppfylla de två målen fokusering och förstärkning av kopplingarna mellan insatserna på olika nivåer. Spetsforskningsnätverken och de integrerade projekten är utformade med detta i åtanke och baseras på ett mer decentraliserat synsätt vilket dels ger deltagarna möjlighet att bedriva en självständig verksamhet, dels skapar nödvändig flexibilitet för genomförandet. I synnerhet är partnerskapen utformade så att de skall kunna vidareutvecklas - nya deltagare skall kunna ansluta sig och deltagare som varit med från början skall kunna dra sig ur, under hela partnerskapsperioden. De grundläggande principerna för de nya instrumenten beskrivs i bilaga III till de olika förslagen till särskilda program. Detaljerade regler för genomförandet av dem beskrivs i reglerna för deltagande och spridning där målet att skydda gemenskapens finansiella intressen beaktas.Andra delar av administrationen av verksamheterna i programmen kommer också att läggas ut externt, framför allt vissa delar av administrationen av forskningsverksamheter för små och medelstora företag och verksamheter för stöd till rörlighet. En viktig debattNär kommissionen lägger fram ett förslag till nytt ramprogram för forskning i EU uppstår alltid en omfattande och intensiv debatt. Denna debatt, som redan har börjat, bör kunna omfatta mer än den diskussion om prioriteringar och områden som den oftast begränsas till, därför att- ramprogrammet 2002-2006 framför allt kännetecknas av nya interventionsformer som har stora möjligheter att skapa positiva effekter för den europeiska forskningen och som bör genomföras under bästa möjliga förutsättningar, genomförandet av ramprogrammet av det skälet kräver att de som är ansvariga för forskningen i Europa engageras i högre grad, på en hög beslutsnivå, i de nationella forskningsorganisationerna, universiteten och industrin, och att deltagarna tar initiativ och ansvar i större utsträckning. 2001/0126(CNS)Förslag till RÅDETS BESLUT om antagande av ett särskilt forsknings- och utbildningsprogram 2002-2006 som skall genomföras av Gemensamma forskningscentret genom direkta åtgärder för Europeiska atomenergigemenskapenEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUTmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 7 första stycket i detta,med beaktande av kommissionens förslag [4],[4] EGT Cmed beaktande av Europaparlamentets yttrande [5],[5] EGT med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [6], och[6] EGT av följande skäl:(1) Genom beslut nr .../../Euratom har rådet antagit Europeiska atomenergigemenskapens fleråriga ramprogram 2002-2006 för verksamhet inom området forskning och utbildning med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet [7] (nedan kallat "ramprogrammet"); programmet skall genomföras genom särskilda forsknings- och utbildningsprogram fastställda i enlighet med artikel 7 i fördraget, vilka skall innehålla närmare villkor för programmens genomförande och längd och tillhandahålla de medel som anses nödvändiga.[7] EGT (2) Detta program bör omfattas av de regler för företags, forskningscenters och universitets deltagande och spridning av forskningsresultat som rådet antagit för ramprogrammet genom beslut nr .../../Euratom [8]. [8] EGT (3) Vid genomförandet av detta program bör man särskilt sträva efter att främja forskares rörlighet och utbildning samt innovation inom gemenskapen.(4) Vid genomförandet av ramprogrammet kan det vara lämpligt att delta i internationellt samarbete, med tredje länder och internationella organisationer, i synnerhet på grundval av kapitel 10 i fördraget. Kandidatländerna bör ägnas särskild uppmärksamhet. (5) All forskningsverksamhet som genomförs inom ramen för detta program bör vara förenlig med grundläggande etiska principer, särskilt de som fastställs i stadgan om grundläggande rättigheter i Europeiska unionen.(6) I enlighet med kommissionens meddelande "Kvinnor och vetenskap" [9] och de resolutioner som antagits av rådet [10] och Europaparlamentet [11] i denna fråga kommer en handlingsplan att läggas fram i syfte att stärka kvinnornas roll och ställning inom forskning och vetenskap.[9] KOM(1999) 76.[10] Resolution av den 20 maj 1999, EGT C 201, 16.7.1999.[11] Resolution av den 3 februari 2000, PE 284.656.(7) Detta program bör genomföras på ett flexibelt, effektivt och öppet sätt, varvid hänsyn bör tas till GFC-användarnas behov och gemenskapens politik, samtidigt som målsättningen att tillvarata gemenskapens finansiella intressen beaktas. Den forskningsverksamhet som genomförs inom ramen för detta program bör i lämpliga fall anpassas till dessa behov och till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.(8) GFC:s forsknings- och utbildningsverksamhet bör genomföras genom direkta åtgärder, särskilt när det är fråga om uppgifter som kommissionen tilldelas i fördraget. Kommissionen bör fullgöra de uppgifter som åligger den på kärnklyvningsområdet, och bör därvid dra nytta av GFC:s tekniska expertis.(9) GFC bör bedriva en aktiv verksamhet inom innovation och tekniköverföring.(10) Vid genomförandet av detta program bör kommissionen samråda med GFC:s styrelse i enlighet med bestämmelserna i kommissionens beslut 96/282/Euratom av den 10 april 1996 om omorganisation av Gemensamma forskningscentret [12].[12] EGT L 107, 30.4.1996, s. 12.(11) I sinom tid bör kommissionen se till att en oberoende bedömning görs av den verksamhet som genomförs inom ramen för programmet.(12) Den Vetenskapliga och tekniska kommittén har konsulterats beträffande det vetenskapliga och tekniska innehållet i detta särskilda program.(13) GFC:s styrelse har konsulterats beträffande det vetenskapliga och tekniska innehållet i detta särskilda program .HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 11. I enlighet med beslut [...] om ramprogramet 2002-2006 (nedan kallat "ramprogrammet") antas härmed ett särskilt program för Gemensamma forskningscentrets direkta forsknings- och utbildningsåtgärder (nedan kallat "det särskilda programmet") för perioden från den [.....] till den 31 december 2006.2. Mål och vetenskapliga och tekniska prioriteringar för det särskilda programmet anges i bilaga I.Artikel 2I enlighet med bilaga II till [beslut [.../...] /ramprogrammet] uppgår det belopp som anses vara nödvändigt för genomförandet av det särskilda programmet till 330 miljoner euro. I bilaga II till detta beslut finns en preliminär fördelning av detta belopp.Artikel 31. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av det särskilda programmet.2. Det särskilda programmet skall genomföras i enlighet med de särskilda bestämmelser som anges i bilaga III.Artikel 41. Kommissionen skall utarbeta ett arbetsprogram för genomförandet av det särskilda programmet, vilket skall vara tillgängligt för alla berörda parter och innehålla en detaljerad redogörelse för mål och prioriteringar, ett tidsschema för genomförandet och formerna för genomförandet2. I arbetsprogrammet skall relevant forskningsverksamhet som genomförs av medlemsstaterna, associerade stater samt europeiska och internationella organisationer beaktas. Det skall uppdateras vid behov.Artikel 51. Vid genomförandet av det särskilda programmet skall kommissionen samråda med GFC:s styrelse i enlighet med kommissionens beslut 96/282/Euratom. .2. Kommissionen skall regelbundet hålla styrelsen underrättad om genomförandet av det särskilda programmet.Artikel 61. Kommissionen skall i enlighet med artikel 4 i ramprogrammet regelbundet rapportera om vilka framsteg som gjorts i fråga om genomförandet av det särskilda programmet.2. Kommissionen skall se till att den oberoende bedömning av programverksamheten som avses i artikel 5 i ramprogrammet genomförs inom de områden som omfattas av det särskilda programmet.Artikel 7Kommissionen får, om detta på ett effektivt sätt kan bidra till de direkta åtgärdernas genomförande, begära att GFC genomför projekt till ömsesidig nytta med juridiska personer etablerade i tredje land.Artikel 8Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den [...] På rådets vägnar Ordförande [...]BILAGA IVETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL OCH HUVUDLINJER FÖR VERKSAMHETEN1. InledningGemensamma forskningscentrets uppdrag är att ge kundorienterat vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och övervakning av Europeiska unionens politik. Centret tjänar medlemsstaternas gemensamma intresse, men är oberoende av privata och nationella särintressen.GFC:s insats i ramprogrammet 2002-2006 omfattar rekommendationer från nyligen gjorda utvärderingar av GFC [13] och krav som har sitt upphov i reformen av kommissionen. Den karaktäriseras särskilt av[13] Davignon-rapporten (2000), femårsutvärdering av GFC (2000), den vetenskapliga granskningen av GFC (1999), granskning i prioriteringshänseende (2001).- en tydligare kundorientering,- nätverksarbete för att skapa en bred kunskapsbas och, i Europeiska forskningsområdets anda, i större utsträckning knyta medlemsstaternas laboratorier, industri och tillsynsmyndigheter till den vetenskapliga och tekniska verksamhet som bedrivs för att stödja EU:s politik, och - en koncentration av verksamheten på ett antal utvalda teman, inklusive utbildning av forskare i avsikt att bibehålla sakkunskapen på kärnkraftsområdet i EU och de associerade länderna.Verksamheten kommer att samordnas med de indirekta åtgärderna inom ramen för det särskilda Euratom-programmet.Centrets insats svarar mot klart uttalade behov och krav, särskilt från kommissionen, som har fastställts och som uppdateras genom systematiska och regelbundna kontakter [14].[14] Årliga workshoppar för användare, en grupp med användare från olika generaldirektorat, bilaterala avtal m.m.Inom sina kompetensområden kommer GFC att sträva efter att skapa synergier med tematiska prioriteringar inom andra särskilda program, särskilt genom att delta i indirekta åtgärder och därigenom bidra till det arbete som bedrivs inom ramen för dessa (t.ex. genom jämförelse och validering av tester och metoder eller integrering av result för politiskt beslutsfattande).2. Programmets innehåll2.1 MålsättningGFC:s verksamhet på kärnkraftsområdet skall stödja gemenskapens politik på berörda områden, och skall bistå kommissionen i dess fullgörande av de särskilda förpliktelser den åläggs i fördragen. En tredjedel av gemenskapens el kommer från kärnkraft. Det krävs bibehållen vaksamhet för att bevara den höga säkerhetsnivån i gemenskapen, förhindra spridning av kärnmaterial och för att se till att bearbetning och långtidsförvaring av avfallet sköts ordentligt. Vidare innebär unionens utvidgning, behovet av kärnämneskontroller på material som nedrustningprocessen genererar och den tekniska utvecklingen nya problem som måste lösas.GFC inriktar sin verksamhet på områden där insatser från gemenskapens sida är på sin plats, där centrets europeiska identitet tillför ett mervärde och där åtgärder motiveras av gränsöverskridande aspekter på kärnsäkerhet och kontroll av kärnmaterial eller allmänhetens oro. Huvudområdena kommer att vara kärnämneskontroll, förhindrande av spridning av kärnmaterial, hantering av radioaktivt avfall, reaktorsäkerhet och strålningsmätning. Huvudsyftet är att förbättra samarbetet genom nätverksbyggande, och på så sätt skapa ett brett europeiskt och globalt samförstånd i dessa frågor. Euratoms organ för kärnämnsekontroll (ESO) och IAEA behöver FoU-stöd och direkt bistånd för sina kärnämneskontroller. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas samarbetet med blivande EU-medlemmar. GFC kommer bland annat att använda sig av utbildning för att bidra till att den kommande generationen europeiska forskare har kompetens och sakkunskap på området. Följande forskningsområden kommer att prioriteras:- Hantering av radioaktivt avfall och kärnämneskontroll.- Säkerheten vid befintliga och innovativa reaktorer, strålningsmätning och medicinska tillämpningar av kärnforskningsresultat.2.2 Hantering av radioaktivt avfall och kärnämneskontrollHantering och lagring av använt bränsle och högaktivt avfallNär det gäller använt kärnbränsle och behandling och hantering av radioaktivt avfall kommer GFC att öka sin kunskap om grundläggande fysiska, kemiska och materialrelaterade vetenskapliga data om aktinider och produkter som innehåller aktinider. GFC kommer att fortsätta att tillhandahålla grundläggande kärndata (t.ex. grundämnens tvärsnitt, beteende under extrema förhållanden) av vikt för studier om avfallshantering och materialrelaterad och medicinsk forskning.De grundprocesser som styr beteendet hos bestrålat bränsle vid mellanlagring och geologisk deponering måste utforskas ytterligare.GFC kommer att fortsätta att testa och utvärdera processer för effektiv separering av radiotoxiska grundämnen i använt bränsle och påföljande upparbetning av produkterna. Detta kommer att ske i samarbete med europeiska partner inom ramen för transmutations- och separeringsprogrammet. Vid sidan av detta experiment- och teoribaserade arbete kommer GFC att fortsätta att delta i nätverk (även som samordnare), såsom centret gör i den internationella arbetsgruppen om bränsleutformning för acceleratorbaserade system.Kärnämneskontroll Kärnämneskontrollerna skall vara ett direkt stöd till inspektoraten (Euratom och IAEA) och operatörerna. Arbetet kommer att omfatta stödjande grundforskning, t.ex. fortlöpande förbättringar av kärnämneskontrollerna för anpassning till det politiska läget (särskilt förändringar av verifieringsbestämmelser) och teknisk utveckling. Verksamheten omfattar utveckling och utvärdering av instrumentering för förstörande och icke-förstörande provning, tillhandahållande av certifierat referensmaterial, inneslutning och övervakning, utbildning av inspektörer samt uppgradering och drift av laboratorier vid kärnkraftsanläggningar. GFC kommer att fortsätta att vara ESARDA-nätverkets (European Safeguards Research and Development Association) fokalpunkt.Den högre effektiviteten och de nya tillämpningar som informationstekniken möjliggör blir av allt större betydelse när det gäller att förbättra kärnämneskontrollen. GFC kommer att arbeta vidare med miljö- och satellitövervakning och innovativa data- och informationssystem. Man kommer också att fortsätta arbetet med att förbättra kommunikations- och fjärrövervakningstekniker som gör det möjligt att utföra viss kärnämneskontroll på distans från högkvarteret. Man kommer att förbättra samordningen med GFC:s bedrägeribekämpningsarbete. GFC kommer även fortsättningsvis att bistå kandidatländerna i deras arbete med att överföra den tekniska delen av gemenskapens regelverk när det gäller kärnämneskontroll. JRC är livligt engagerat i de internationella ansträngningarna att upptäcka förtäckta aktiviteter och att bekämpa olaglig handel i kärnmaterial. Den rättstekniska kärnvetenskapen kommer att utvecklas ytterligare.Från kärnämneskontroll till icke-spridning av massförstörelsevapenGFC kommer att stödja icke-spridningsarbetet genom att anpassa den specialiserade kunskap och de särskilda tekniker som används vid kärnämneskontroll så att de kan komplettera verifieringsreglerna för kärnvapen och andra massförstörelsevapen. 2.3 Säkerheten vid befintliga och innovativa reaktorer, strålningsmätning och medicinska tillämpningar av kärnforskningsresultatSäkerheten vid befintliga och innovativa reaktorerDen höga säkerheten vid anläggningarna i EU måste bevaras, särskilt när det gäller reaktorer som kan vara i drift ytterligare 10-50 år. GFC kommer även fortsättningsvis att ge sitt stöd till tillsynsmyndigheter och kärnkraftverkens operatörer genom nätverksarbete om åldrande, metoder för upptäckande av skador, inspektion under drift, strukturhållfasthetsbedömning och produktion av grundläggande neutrondata. I GFC:s traditionella arbetsområden ingår analys och hantering av olyckor, validering av koder, systemanalys och utarbetande av metoder som tar hänsyn till riskerna, alla av stor betydelse för harmoniseringen inom EU och utvidgningen. Stödet till PHEBUS-programmet kommer att fortsätta. Stöd kommer också att ges till insamling och lätttillgänglig arkivering av data från experiment. GFC kommer också att stödja utvecklingen av en gemensam säkerhetskultur i de central- och östeuropeiska länderna, som kommer att omfatta driftssäkerhet, uppgradering av anläggningar, stukturhållfasthet, förebyggande av olyckor och olyckshantering.När det gäller kärnbränslesäkerhet kommer GFC att koncentrera sitt arbete på mekanisk och kemisk växelverkan mellan bränsle och kapsel och bränslets beteende vid hög utbränning. Bränslemodelleringskoden TRANSURANUS kommer att utökas ytterligare med nya data, och ytterligare användare kommer att utbildas (inbegripet östeuropeiska vetenskapsmän).Tillsammans med näringslivet och FoTU-institutioner kommer GFC att medverka vid analyser och bedömningar av säkerhetsegenskaperna för de nya energiproduktionssystem som utreds i flera länder.StrålningsmätningForskning om hur människor och miljö bäst skyddas mot joniserande strålning kan bara bedrivas med tillförlitlig dosimetri. GFC har sedan länge hög kompetens på strålskyddsområdet, som tillsammans med dess referenslaboratorium för nuklidmätteknik kommer att användas för att få fram ny teknik och för olika kärntekniska mätningar. Verksamheten kring nuklidmättekniken kommer att inbegripa nya nätverk till stöd för kärnsäkerhet i samband med livsmedels-, kemi- och miljösäkerhet (för att påvisa radioaktivitet och speciering). Arbetet kommer att inriktas på referensmätteknik för nuklider och mätning av låga strålningsnivåer.Medicinska tillämpningar av kärnforskningsresultatGFC:s kärnanläggningar och expertis har genererat flera kärntekniska tillämpningar som fått betydelse inom medicinen. Dessa har sitt upphov i forskning om produktion av nya isotoper, utveckling av kliniskt referensmaterial och stöd till hjälpmedel för diagnostik och behandling. GFC kommer att förbättra samordningen av denna verksamhet över hela Europa genom nätverksbyggande med universitet, kärnforskningsanläggningar, forskningscentra, europeiska medicinska organisationer och läkemedelsindustrin. BILAGA IIPRELIMINÄR FÖRDELNING AV BELOPPET>Plats för tabell>[15] Av vilket ca 6 % kan anslås till förberedande forskning och upp till 2 % till utnyttjande av GFC:s egna resultat och tekniköverföring.[16] Detta totalbelopp omfattar bidrag från GFC:s budget till centrets deltagande i indirekta åtgärder.BILAGA IIISÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR PROGRAMMETS GENOMFÖRANDE1. Kommissionen skall efter samråd med GFC:s styrelse genomföra den direkta åtgärden på grundval av de vetenskapliga mål och innehåll som anges i bilaga I. Verksamhet som hör samman med denna åtgärd skall utföras av lämpligt institut inom GFC.2. Där så är lämpligt och genomförbart skall GFC delta i eller upprätta laboratorienätverk (inom både den offentliga och den privata sektorn) i medlemsstaterna eller europeiska forskningskonsortier till stöd för det europeiska politiska beslutsfattandet. Särskild uppmärksamhet skall ägnas samarbetet med näringslivet, särskilt små och medelstora företag. Forskningsorgan i tredje land kan också delta i projektsamarbete i enlighet med artikel 6 och enligt eventuella avtal om forsknings- och tekniksamarbete mellan gemenskapen och det tredje landet i fråga. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas samarbetet med forskningslaboratorier och forskningsinstitut i kandidatländerna och länderna i Central- och Östeuropa och i före detta Sovjetunionen. GFC kommer att på lämpligt sätt fortlöpande hålla sig underrättat om kundernas och användarnas krav och behov, och kommer att se till att de blir delaktiga i verksamhet som kan beröra dem.3. GFC kommer själv att sprida den kunskap som projekten resulterar i (med beaktande av konfidentialitetsbestämmelserna).4. De kompletterande åtgärderna skall omfatta- arrangering av GFC-personalens besök vid nationella laboratorier, industrilaboratorier och universitet,- främjande av rörlighet för unga vetenskapsmän (särskilt från kandidatländerna),- specialiserad utbildning med betoning på kärnexpertis och kärnsäkerhetskulturen i Europeiska unionen,- arrangering av vetenskapsmäns och nationella experters (särskilt från kandidatländerna) besök på GFC:s institut,- systematiskt informationsutbyte genom bl.a. arrangering av vetenskapsseminarier, workshoppar och kollokvier, och vetenskapliga publikationer,- oberoende vetenskaplig och strategisk utvärdering av projekten och programmen. FINANSIERINGSÖVERSIKTPolitikområde: FORSKNINGVerksamhet: Direkt åtgärd Åtgärdens beteckningFörslag till rådets beslut om antagande av ett särskilt forsknings- och utbildningsprogram 2002-2006 som skall genomföras av Gemensamma forskningscentret genom direkta åtgärder för Europeiska atomenergigemenskapen 1. BERÖRDA BUDGETPOSTER (nummer och beteckning)B6-111: Personal knuten till institutionenB6-121: MedelB6-3: Gemensamma forskningscentret - Direkta driftsanslag - Euratomramprogrammet (2002-2006)2. ALLMÄNNA FINANSIELLA UPPGIFTER2.1 Sammanlagda anslag för åtgärden (avsnitt B): 330 miljoner euro inom ramen för EG-fördraget2.2 Tillämpningsperiod:2002-20062.3 Flerårig total utgiftsberäkninga) Förfalloplan för åtagandebemyndiganden/betalningsbemyndiganden (finansiellt stöd) (se punkt 6.1.1) Miljoner euro (avrundat till tredje decimalen)>Plats för tabell> b) Tekniskt och administrativt stöd och stödutgifter (se punkt 6.1.2)>Plats för tabell>>Plats för tabell>c) Total budgetkonsekvens av personal och övriga driftskostnader(se punkterna 7.2 och 7.3)>Plats för tabell>>Plats för tabell>2.4 Förenlighet med den ekonomiska planeringen och budgetplanen|X| Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering| | Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen,| | i nödvändiga fall med stöd av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet.2.5 Påverkan på inkomsterna [17][17] Se separata riktlinjer för närmare detaljer.|X| Inkomsterna påverkas inte (gäller tekniska aspekter på genomförandet av en åtgärd)ELLER| | Inkomsterna påverkas enligt följande:>Plats för tabell>3. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER>Plats för tabell>4. RÄTTSLIG GRUNDArtiklarna 7 och 8 i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom).Rådets beslut nr .../../Euratom om antagandet av Europeiska atomenergigemenskapens fleråriga ramprogram 2002-2006 för verksamhet inom området forskning och utbildning med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet (EGT L).5. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH SKÄL FÖR ÅTGÄRDEN5.1 Behovet av gemenskapsåtgärder [18][18] Se separata riktlinjer för närmare detaljer.5.1.1 Mål för åtgärden GFC:s uppdrag är att ge vetenskapligt och tekniskt stöd för utformningen, genomförandet och övervakningen av Europeiska unionens politik. I egenskap av enhet inom Europeiska kommissionen fungerar GFC som ett vetenskapligt och tekniskt referenscentrum för EU. Genom att stå nära den politiska beslutsprocessen tjänar centret medlemsstaternas gemensamma intressen, men är oberoende av privata och nationella särintressen.En tredjedel av Europas el kommer från kärnkraft. Det krävs bibehållen vaksamhet för att bevara den höga säkerhetsnivån i Europa, förhindra spridning av kärnmaterial och för att se till att bearbetning och långtidsförvaring av avfallet sköts ordentligt. Vidare innebär den åldrande reaktorparken, unionens utvidgning till länder med en annan säkerhetskultur och behovet av kärnämneskontroller på material som genereras av nedrustningprocessen nya problem som måste lösas.Huvudsyftet är att förbättra samarbetet genom nätverksbyggande, och på så sätt skapa ett brett europeiskt och globalt samförstånd i dessa frågor. Euratoms säkerhetskontor och IAEA behöver FoU-stöd och direkt bistånd för sina kärnämneskontroller. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas samarbetet med blivande EU-medlemmar. GFC kommer bland annat att använda sig av utbildning för att bidra till att den kommande generationen europeiska forskare har kompetens och sakkunskap på området. 5.1.2 Åtgärder som vidtagits som följd av en utvärderingGFC-programmet ses över regelbundet genom den vetenskapliga granskningen och femårsutvärderingar. Programmet presenteras årligen för övriga delar av kommissionen. En användargrupp på hög nivå har inrättats. Gruppen består av företrädare för de generaldirektorat inom kommissionen som är kunder till GFC, och har till uppgift att fastställa och se över prioriteringar med beaktande av politiska behov. Den vetenskapliga granskning av GFC:s institut som inleddes 1999 skall se till att GFC:s ledning får tidiga signaler och feedback om institutens vetenskapliga status, och skall tillhandahålla utvärderingar om institutens styrkor och svagheter i vetenskapligt hänseende (både när det gäller personal och andra resurser) inför genomförandet av det nya programmet. Huvudsyftet var att se till att det femte ramprogrammet höll önskad vetenskaplig kvalitet. De övergripande slutsatserna från den vetenskapliga granskningen bekräftade att GFC:s vetenskapliga strategier var goda och att dess nya uppdrag var giltigt.Granskningsgruppen ansåg att utvecklingen av GFC:s verksamhet på kärnkraftsområdet varit mycket framgångsrik, och att dess nätverksarbete var ett utmärkt exempel på den subsidiaritet och det ledarskap som man bör kunna förvänta sig av en europeisk forskningsinstitution.Femårsutvärderingen, som enligt bestämmelserna måste utföras innan kommissionen lägger fram förslaget till ramprogram 2002-2006, gjordes 2000. De vetenskapliga frågorna hade redan behandlats i den vetenskapliga granskningen, så utvärderingen inriktades på ledningsaspekterna av GFC:s verksamhet, vilken inverkan GFC:s stöd till EU-politiken hade samt de olika programmens resultat. Utvärderingen utmynnade i rekommendationer som dominerades av budskapet att GFC:s nya uppdrag måste bibehållas och genomföras i alla dess aspekter och följder.I utvärderingen underströks att GFC:s viktiga arbete när det gäller kärnämneskontroll, reaktorsäkerhet och säker avfallshantering inte får försämras, eftersom 30 % av Europeiska unionens energiproduktion kommer från kärnkraften.I januari 2000 inrättade Philippe Busquin, kommissionsledamot med ansvar för forskning, en högnivåpanel under ledning av Etienne Davignon, med uppgift att granska och komma med rekommendationer om GFC:s arbete. Davignon-rapporten publicerades i juli 2000. Panelen stöder det uppdrag som GFC tilldelades i femte ramprogrammet, och anser att GFC har en tydlig långsiktig roll. Den föreslår att GFC skall kunna utnyttjas för andra gemenskapsinstitutioner, och lägger fram ett antal förslag rörande organisationen. Den rekommenderar att GFC inte splittrar sina insatser utan i stället ytterligare fokuserar sin verksamhet, befrämjar intensivt nätverksarbete med andra framgångsrika europeiska centra och lägger särskild tonvikt på kärnkraften.En särskild arbetsgrupp inom kommissionen tillsattes under 2000 för att göra en politisk översikt över institutionens verksamhet och anpassa den till personalstyrkan. Arbetsgruppen publicerade i juli 2000 en rapport med förslag till flera åtgärder.Som svar på dessa utvärderingar tog GFC fram en strategi för hur verksamheten skall kunna koncentreras på vissa centrala kompetensområden, och efter en granskning av verksamheten i prioriteringshänseende (granskningen publicerades internt den 2 april 2001) konstaterades att vissa verksamheter skulle kunna reduceras. För närvarande förbereds ett internt samråd, som är ett led i utarbetandet av ett meddelande till kommissionen genom vilket granskningens resultat skall spridas till resten av kommissionen.5.2 Planerad verksamhetGFC-programmet ingår i ramprogrammet, som uppfyller bestämmelserna i artiklarna 7 och 8 i Euratom-fördraget. GFC:s deltagande i det åtgärdsområde som förslaget gäller är förenlig med centrets befogenheter och karaktär, och uppfyller subsidiaritetsprincipen.Målgrupp är Europas vetenskaps- och forskningssamfund och andra som sysslar med de av kommissionens politikområden där GFC skall tillhandahålla stöd. Detta forsknings- och utbildningsprogram har två huvudområden:a) Hantering av radioaktivt avfall och kärnämneskontrollHantering och lagring av använt bränsle och högaktivt avfallGFC kommer att bearbeta frågor som rör använt bränsle och radioaktivt avfall genom att vidareutveckla karaktäriseringen av aktinider och produkter som innehåller aktinider, och genom att tillhandahålla grundläggande kärndata.Man kommer att prioritera undersökningen av vilka grundprocesser som styr beteendet hos bestrålat bränsle vid direkt slutförvaring.GFC kommer att fortsätta att testa och utvärdera processer för effektiv separering och förbränning (separering och transmutation) av de radiotoxiska elementen i använt bränsle. Euratoms och IAEA:s kärnämneskontrollerKärnämneskontrollerna omfattar tjänster till inspektoraten för kärnämneskontroll (ESO och IAEA) och besläktad grundforskning.GFC kommer att även fortsättningsvis stödja överföringen av den teknik som behövs för att Euratoms kärnämneskontroller skall kunna utföras i kandidatländerna. Den rättstekniska kärnvetenskapen kommer att utvecklas ytterligare för att man skall kunna avslöja förtäckta aktiviteter och bekämpa olaglig handel i kärnmaterial.Stödet till bekämpningen av spridning av massförstörelsevapen stärks av GFC:s erfarenhet (på kärnkraftsområdet såväl som på andra områden) som stöd till unionens grundläggande säkerhetspolitiska mål.b) Säkerheten vid befintliga och innovativa reaktorer, strålningsbevakning och medicinska tillämpningar av kärnforskningsresultatSäkerheten vid befintliga och innovativa reaktorerDen höga säkerheten vid de befintliga kärnkraftsanläggningarna i EU måste bevaras. GFC kommer att arbeta vidare i befintliga nätverk med bränslesäkerhet, åldrande, metoder för upptäckande av skador, inspektion under drift, strukturhållfasthet och strukturhållfasthetsbedömning, analys och hantering av olyckor (stöd till PHEBUS), validering av koder, systemanalys och utarbetande av metoder som tar hänsyn till riskerna. GFC kommer också att stödja utvecklingen av en gemensam säkerhetskultur i de central- och östeuropeiska länderna.Tillsammans med näringslivet och FoTU-institutioner kommer GFC att medverka vid analyser och bedömningar av säkerhetsegenskaperna för de nya energiproduktionssystem som utreds i flera länder.StrålningsmätningGFC har sedan länge hög kompetens på strålskyddsområdet, som tillsammans med dess avancerade laboratorium för radioaktivitetsmätningar kommer att användas för att få fram nya metoder för att upptäcka och analysera spår, dosimetrisk kunskap och olika nukleära referensmätningar. Medicinska tillämpningar av kärnforskningsresultatGFC:s kärnanläggningar och expertis har genererat flera kärntekniska tillämpningar som fått betydelse inom medicinen. Dessa har sitt upphov i forskning om produktion av nya isotoper, utveckling av kliniskt referensmaterial och stöd till nya cancerbehandlingsmetoder. GFC kommer att förbättra samordningen av denna verksamhet över hela Europa genom nätverksbyggande med universitet, forskningscentra, europeiska medicinska organisationer och läkemedelsindustrin. 5.3 Former för genomförandeInstitut för genomförande av GFC:s direkta åtgärder:- Institutet för avancerade material (IAM)- Institutet för transuraner (ITU)- Institutet för referensmaterial och referensmätningar (IRMM)- Institutet för systemteknik, informationsteknik och säkerhet (ISIS)6. BUDGETKONSEKVENSER6.1 Totala budgetkonsekvenser för avsnitt B (för hela programperioden)(Den beräkning som ligger till grund för nedanstående tabell skall redovisas genom uppdelning i tabell 6.2 ) 6.1.1 Finansiellt stödÅtagandebemyndiganden, miljoner euro (avrundat till tredje decimalen)>Plats för tabell>6.2 Kostnadsberäkning per åtgärd för avsnitt B (för hela programtiden) [19][19] Se separata riktlinjer för närmare detaljer.(Om det i en övergripande åtgärd ingår flera konkreta insatser skall det för var och en av dessa redovisas detaljer som gör det möjligt att bedöma omfattning och kostnad för genomförandet ).Åtagandebemyndiganden, miljoner euro (avrundat till tredje decimalen)>Plats för tabell>Redogör vid behov för beräkningsmetoderna. 7. EFFEKTER PÅ PERSONALRESURSER OCH ADMINISTRATIVA UTGIFTER7.1 Personalbehov för åtgärden>Plats för tabell>GFC kommer under 2002 att ha en enda tjänsteförteckning som omfattar 1 902 tjänster fördelade på 733 A-tjänster, 595 B-tjänster, 537 C-tjänster och 37 D-tjänster [20]. Personalen utgör en enda grupp, och kan avdelas till både på nukleär och icke-nukleär verksamhet. Andelen som sysslar med nukleär verksamhet kan variera under ramprogrammets genomförandeperiod, men ligger på ca 1/ 3. Ett relativt stort antal tidsbegränsade forskartjänster finansieras som tjänster som inte omfattas av tjänsteföreskrifterna (ca 200). Det rör sig om stipendiater, gästforskare, nationella experter i utbytesverksamhet m.m.[20] Att jämföra med den nuvarande (2001) tjänsteförteckningen som omfattar 2 080 tjänster. Som tidigare utgör det antal tjänster som omfattas av tjänsteföreskrifterna en separat tjänsteförteckning, och är det högsta antal sådana tjänster som kan tas i anspråk. I praktiken beror emellertid antalet anställda på tillgängliga finansiella resurser (krediter från institutionerna, inkomster från den konkurrensutsatta verksamheten och andra eventuella inkomstkällor).7.2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personalbehov>Plats för tabell>Beloppen avser totala utgifter för 12 månader.De olika resurserna personal, material och särskilda anslag fördelas så att de ryms inom det totala anslaget. Personalanslagen har fördelats med beaktande av minimibehoven för infrastrukturen och den lägsta nivån för de särskilda anslagen till projektgenomförande och nätverksarbete. Personalbudgeten har minskats i förhållande till femte ramprogrammet (1998-2002), och antalet tjänster måste därför minskas avsevärt (150 tjänster). Hur stor minskningen blir beror på löneutvecklingen under perioden 2003-2006 och vilket kompetensbehov som föreligger (fördelning mellan A-, B-, C- och D-tjänster).7.3 Övriga administrativa utgifter till följd av åtgärden>Plats för tabell>Beloppen avser totala utgifter för 12 månader.(1) Ange vilken typ av kommitté samt vilken av de två kategorierna den tillhör.I. Totalbelopp (7.2 + 7.3)II. Varaktighet III. Totalkostnad för åtgärden (I x II) // Euroeuro(När de personalresurser och övriga administrativa resurser som behövs för åtgärden skall bedömas bör generaldirektoratet/tjänsten ta hänsyn till kommissionens beslut under riktlinjedebatten samt till det preliminära budgetförslaget. De bör med andra ord precisera att de personalresurser som behövs för den planerade åtgärden kan finansieras med anslagen i det preliminära budgetförslag som antagits. I undantagsfall där behovet inte har kunnat förutses när det preliminära budgetförslaget utarbetats får förslaget läggas fram till kommissionen, som då tar ställning till om och på vilka villkor åtgärden kan godtas (genom en ändring av anslagstilldelningen i det preliminära budgetförslaget, ett ad hoc-förfarande för omfördelning av anslag, en tilläggs- och ändringsbudget eller en ändringsskrivelse till budgetförslaget).8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERINGKommissionen kommer årligen att undersöka hur det särskilda programmet 2002-2006 genomförs. Till sin hjälp kommer den att ha oberoende experter med lämplig kompetens. Kommissionen kommer i första hand att bedöma om programmets mål, prioriteter och finansiella medel fortfarande är lämpliga med hänsyn till utvecklingen. Den kan i lämpliga fall föreslå att det särskilda programmet 2002-2006 anpassas eller kompletteras. Kommissionen skall årligen lägga fram en rapport om Gemensamma forskningscentrets verksamhet. Rapporten skall föreläggas Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.9. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNINGOm det vid programmets genomförande behövs externa uppdragstagare eller om finansiellt stöd skall ges till tredje part skall kommissionen i lämpliga fall genomföra revisioner, särskilt om den har anledning att betvivla att det arbete som utförts eller beskrivs i verksamhetsrapporterna är realistiskt.Gemenskapens räkenskapsgranskningar genomförs antingen av gemenskapens egen personal eller av revisorer som godkänts enligt lagen i det land där den ifrågavarande parten är etablerad. Gemenskapen väljer fritt revisorer, och söker härvid undvika intressekonflikter som den berörda parten gjort gemenskapen uppmärksam på.Vid genomförandet av forskningsverksamheterna skyddar kommissionen dessutom Europeiska gemenskapens ekonomiska intressen genom effektiva kontroller och, vid upptäckten av oegentligheter, effektiva åtgärder samt avskräckande och rimliga påföljder.För detta kommer regler om kontroller, åtgärder och påföljder i enlighet med förordningarna nr 2988/95, 2185/96, 1073/99 och 1074/99 att införas i alla kontrakt som används vid programmets genomförande.Kontrakten skall bland annat innehålla följande:- Särskilda kontraktsbestämmelser om skydd av EG:s ekonomiska intressen genom granskningar och kontroller av det utförda arbetet.- Deltagande i administrativa granskningar avseende bedrägeribekämpning i enlighet med förordningarna nr 2185/96, 1073/99 och 1074/99.- Tillämpning av administrativa påföljder för alla oegentligheter som uppsåtligen eller av oaktsamhet begås vid kontraktens genomförande, i enlighet med ramförordningen nr 2988/95, inklusive svartlistning.- Hänvisning till att eventuella återbetalningsålägganden är verkställbara i enlighet med artikel 164 i Euratomfördraget.Som en rutinåtgärd kommer ansvarig personal vid GFC dessutom att genomföra en intern granskning och ett internt kontrollprogram med avseende på de vetenskapliga och budget relaterade aspekterna. GFC:s interna revisionsenhet svarar för den interna granskningen, och denna enhet och Revisionsrätten gör också inspektioner på plats.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 8.4.2016
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 94/12
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/546
 af 7. april 2016
 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),
 under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.
 (2)
 Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 7. april 2016.
 På Kommissionens vegne
 For formanden
 Jerzy PLEWA
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.
 (2) EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.
 BILAG
 Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 (EUR/100 kg)
 KN-kode
 Tredjelandskode (1)
 Fast importværdi
 0702 00 00
 IL
 268,0
 MA
 91,1
 SN
 164,2
 TR
 99,8
 ZZ
 155,8
 0707 00 05
 MA
 80,7
 TR
 131,0
 ZZ
 105,9
 0709 93 10
 MA
 89,8
 TR
 118,9
 ZZ
 104,4
 0805 10 20
 EG
 49,3
 IL
 77,2
 MA
 55,4
 TN
 71,4
 TR
 40,8
 ZA
 51,4
 ZZ
 57,6
 0805 50 10
 MA
 91,9
 TR
 65,0
 ZZ
 78,5
 0808 10 80
 AR
 86,1
 BR
 93,7
 CL
 116,7
 US
 158,0
 ZA
 85,9
 ZZ
 108,1
 0808 30 90
 AR
 181,1
 CL
 105,5
 CN
 66,8
 ZA
 127,2
 ZZ
 120,2
 (1) Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


type: wikipedia

text:
Sielsowiet skoworodniewski () – jednostka administracyjna wchodząca w skład rejonu chomutowskiego w оbwodzie kurskim w Rosji.
 Centrum administracyjnym sielsowietu jest wieś (ros. село, trb. sieło) Skoworodniewo.
 Geografia
 Powierzchnia sielsowietu wynosi 153,91 km2.
 Historia
 Status i granice sielsowietu zostały określone ustawami z 2004 i z 2010 roku.
 Demografia
 W 2017 roku sielsowiet zamieszkiwało 355 osób.
 Miejscowości
 W skład sielsowietu wchodzą miejscowości: Skoworodniewo, Bogomołow, Wiesiołyj, Wiktorowka, Gołubowka, Żychowka, Zalesje, Zwieniaczka, Kiriłłowka, Krasnyj Kurgan, Lekta, Malinowskij, Mieńszykowo, Piecziszcze, Pczołka, Rowcy, Swoboda, Snytkino, Czeriemoszki, Czubarowka, Szatunowka, Szyrkow.
 Zobacz też
 podział administracyjny Rosji
 Linki zewnętrzne
 Большая Российская Энциклопедия. Курская область. (ros.)
 Przypisy
 Osiedla wiejskie w obwodzie kurskim
 Sielsowiety rejonu chomutowskiego w obwodzie kurskim


text:
Ä (gemenform: ä) (eller ) är en bokstav som används i vissa utökade varianter av det latinska alfabetet, däribland i det svenska och finska alfabetet.
 Uttal och användning
 Ä är den tjugoåttonde bokstaven i det svenska och finska alfabetet. Ä finns också i tyskan, estniskan, võru, turkmeniskan, slovakiskan och liviskan men har inte status som egen bokstav i tyska.
 Ä uttalas på svenska [æ] då det direkt föregår ett r, annars (regionala variationer förekommer). Under några decenniers tid har dock uttalet i stora svenska befolkningsgrupper successivt glidit mot ett allt öppnare [æ], även då inget r följer. Detta anses bland annat bero på så kallat skriftspråksuttal, men även andra faktorer har sannolikt spelat en roll.
 I handskrift kan ä ibland likna ā ellar ã.
 Det finns andra bokstäver med motsvarande uttal i fler språk:
 Æ i danska, norska och färöiska. Isländskans æ uttalas /aj/.
 Betydelser
 Versalt Ä
 Inom bibliotekens klassifikationssystem SAB är Ä signum för tidningar, se SAB:Ä.
 Historia
 Bokstaven Ä var under medeltiden en ligatur, sammanskrivning, av A och E (se även Æ). Under 1500-talet började man skriva bokstaven som ett A med ett litet e ovanför, (Aͤ respektive aͤ). Under de första decennierna av 1700-talet uppkom bruket med två prickar.
 I början av 1900-talet fanns krafter som ville byta ut bokstaven E mot Ä i vissa ord för att stavningen skulle motsvara uttalet: Pär, modärn osv.
 Datateknik
 I datorer lagras Ä med kodpunkten U+00C4 och ä med kodpunkten U+00E4. Vilka värden, eller rättare oktettsekvenser, som används för att representera dessa kodpunkter varierar beroende på vilken kodning som används, om Ä alls kan representeras.
 I äldre (fram till sent 1980-tal) svenska dataprogram användes ofta ISO/IEC 646, svensk variant, och där användes 91 (decimalt) för Ä och 123 (decimalt) för ä.
 De nationella varianterna av ISO/IEC 646, är dock mycket föråldrade och används knappast alls längre.
 De har ersatts av nyare kodningar, till exempel Latin-1, Latin-9, och numera allt oftare UTF-8 och UTF-16.
 Se även
 Trema
 Æ
 Latinska alfabetet


text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2020 09 22
 COM(2020) 576 final
 2020/0263(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinasis partnerystės susitarimas, kad būtų atsižvelgta į Samoa Nepriklausomosios Valstybės ir Saliamono Salų prisijungimą ir būsimą kitų Ramiojo vandenyno salų valstybių prisijungimą, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 1.1.Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai
 Pridedamas Tarybos sprendimo pasiūlymas yra teisinė priemonė, kuria pagal SESV 218 straipsnio 5 dalį pasirašomas ir laikinai taikomas Susitarimas, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Sąjungos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinasis partnerystės susitarimas.
 2002 m. birželio 12 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybėmis dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS).
 2009 m. liepos 30 d. Sąjunga pasirašė Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinąjį partnerystės susitarimą
 1
 (toliau – Laikinasis partnerystės susitarimas), kuriuo nustatytas ekonominės partnerystės susitarimo pagrindas.
 Susitarimu siekiama:
 a)sudaryti Ramiojo vandenyno valstybėms sąlygas pasinaudoti ES siūlomomis geresnėmis galimybėmis patekti į rinką;
 b)skatinti darnų vystymąsi ir laipsnišką Ramiojo vandenyno valstybių integraciją į pasaulio ekonomiką;
 c)sukurti laisvą, bendrais interesais pagrįstą Šalių tarpusavio prekybos erdvę, laipsniškai liberalizuojant prekybą pagal taikytinas PPO taisykles ir asimetrijos principą ir atsižvelgiant į konkrečius Ramiojo vandenyno valstybių poreikius ir ribotus pajėgumus, kai kalbama apie įsipareigojimų lygį ir įgyvendinimo laiką;
 d)nustatyti tinkamą ginčų sprendimo tvarką ir
 e)nustatyti tinkamą institucinę struktūrą.
 Laikinasis partnerystės susitarimas Sąjungai ir Papua Naujajai Gvinėjai laikinai taikomas nuo 2009 m. gruodžio 20 d., o Sąjungai ir Fidžio Respublikai – nuo 2014 m. liepos 28 d.
 Laikinojo partnerystės susitarimo 80 straipsnyje numatyta, kad remiantis 1994 m. GATT XXIV straipsnį atitinkančiu patekimo į rinką pasiūlymu prie Susitarimo gali prisijungti kitos Ramiojo vandenyno salos valstybės. Taigi, prie Laikinojo partnerystės susitarimo 2018 m. gruodžio 21 d.
 2
 prisijungė Samoa Nepriklausomoji Valstybė ir 2020 m. gegužės 7 d.
 3
 – Saliamono Salos, laikinai taikančios jį nuo atitinkamai 2018 m. gruodžio 31 d. ir 2020 m. gegužės 17 d. Vyksta Šalių derybų procedūros dėl susidomėjimą prisijungti prie Laikinojo partnerystės susitarimo pareiškusia Tongos Karalyste.
 Prisijungus Samoa ir Saliamono Saloms, būtina iš dalies pakeisti Laikinąjį partnerystės susitarimą, kad šios šalys būtų įtrauktos į Laikinojo partnerystės susitarimo Šalių sąrašą. Panašių techninių Laikinojo partnerystės susitarimo pakeitimų reikės kaskart, kai prie jo prisijungs Ramiojo vandenyno sala valstybė.
 1.2EPS prekybos komitetas
 Prekybos komitetas, sudarytas iš Šalių (ES ir Ramiojo vandenyno valstybių) atstovų, įsteigtas Laikinojo partnerystės susitarimo 68 straipsniu.
 Prekybos komitetas sprendžia visus su Laikinojo partnerystės susitarimo įgyvendinimu susijusius klausimus. Vykdydamas savo funkcijas Prekybos komitetas gali:
 a)steigti ir prižiūrėti visus Susitarimui įgyvendinti būtinus specialiuosius komitetus ar organus;
 b)posėdžiauti bet kuriuo Šalių sutartu laiku;
 c)spręsti bet kokius su Susitarimu susijusius klausimus ir vykdydamas savo funkcijas imtis atitinkamų veiksmų ir
 d)Susitarime numatytais atvejais priimti sprendimus arba teikti rekomendacijas.
 78 straipsnyje (Nuostata dėl persvarstymo) numatyta, kad Prekybos komitetas prireikus gali persvarstyti Laikinąjį partnerystės susitarimą, jo įgyvendinimą, taikymą ir veiksmingumą, ir siūlyti Šalims jį iš dalies pakeisti.
 Šeštojo ir septintojo Prekybos komiteto posėdžių rezultatai
 2018 m. spalio 24 d. Laikinojo partnerystės susitarimo Šalys (ES, Papua Naujoji Gvinėja, Fidžis) ir, stebėtojų teisėmis, Samoa Nepriklausomoji Valstybė, Saliamono Salos ir Tonga pasikeitė nuomonėmis dėl Susitarimo techninių pakeitimų, kurie reikalingi prisijungus naujoms Šalims, taikymo srities ir procedūros.
 Šalys nustatė, kad pakeitimų taikymo sritis apsiriboja prisijungiančios Ramiojo vandenyno valstybės įtraukimu į Laikinojo partnerystės susitarimo Šalių sąrašą ir jos patekimo į rinką pasiūlymo įtraukimu į Susitarimo II priedą (ES Šalies kilmės produktų muitai). Dėl procedūros Šalys pažymėjo, kad šiuo metu Prekybos komitetas neturi įgaliojimų daryti tokių pakeitimų (Laikinojo partnerystės susitarimo teisinio pagrindo nepakanka). Šalys pasikeitė nuomonėmis dėl toliau nurodytų trijų procedūrinių galimybių.
 1 galimybė: laikyti, kad atitinkami pakeitimai yra netiesiogiai įtraukiami į Laikinąjį partnerystės susitarimą prisijungus naujai Šaliai (80 straipsnis); todėl nėra reikalo jų įtraukti tiesiogiai, taikant specialią procedūrą.
 2 galimybė: Prekybos komitetas galėtų pateikti pareiškimą dėl reikalingų techninių pakeitimų įtraukimo į Laikinojo partnerystės susitarimo tekstą po prisijungimo. Tokio pareiškimo teisinis pagrindas yra 68 straipsnio 4 dalies c punktas.
 3 galimybė: Šalys galėtų iš dalies pakeisti Laikinojo partnerystės susitarimo 80 straipsnį, kad Prekybos komitetui būtų suteikti įgaliojimai priimti reikiamus sprendimus atsižvelgiant į naują prisijungusią Šalį.
 Prekybos komitetas susitarė, kad 3 galimybe būtų užtikrintas teisinis tikrumas, ir įsipareigojo rekomenduoti Šalims atitinkamai iš dalies pakeisti 80 straipsnį. Po septintojo posėdžio, įvykusio 2019 m. spalio 3–4 d., Prekybos komitetas priėmė atitinkamą rekomendaciją, atsižvelgdamas į poziciją, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu (2019 m. birželio 17 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/1707, OL L 260, 2019 10 11, p. 45).
 1.3.Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis
 Šiuo pasiūlymu įgyvendinamas Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo (AKR) vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimas
 4
 (toliau – AKR ir ES partnerystės susitarimas, arba Kotonu susitarimas) – Laikinojo partnerystės susitarimo teisinis pagrindas.
 Kitų Ramiojo vandenyno valstybių prisijungimu prie Laikinojo partnerystės susitarimo sustiprinama ES prekybos ryšių su šalimis partnerėmis teisinė sistema, lengvinama abipusė prekyba ir įsitraukiamas į pasaulio ekonomiką. Be to, šios valstybės tampa bendrų Susitarimu nustatytų taisyklių ir institucijų režimo dalimi.
 1.4.Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis
 Laikinasis partnerystės susitarimas yra prekybos susitarimas, kuriuo padedama darniai plėtoti pasaulio prekybą, o naujoms prisijungiančioms Šalims suteikiamos asimetrinio patekimo į rinką galimybės ir leidžiama apsaugoti pažeidžiamus sektorius nuo liberalizavimo, kartu taikant daug apsaugos priemonių ir sąlygą dėl naujų besivystančių pramonės šakų apsaugos. Susitarime pateiktos nuostatos dėl kilmės taisyklių, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos šių valstybių eksportui į ES. Jame taip pat yra nuostatų dėl tvaraus vystymosi (3 straipsnis), pagal kurį Šalys dar kartą patvirtina, kad tvaraus vystymosi tikslas yra sudėtinė šio susitarimo nuostatų dalis, atitinkanti svarbiausius tikslus ir principus, išdėstytus Kotonu susitarime, ypač bendrą įsipareigojimą mažinti ir galiausiai visiškai panaikinti skurdą, atsižvelgiant į tvaraus vystymosi tikslus. Šiomis nuostatomis prisidedama prie politikos suderinamumo vystymosi labui tikslo ir jos atitinka SESV 208 straipsnio 2 dalį.
 2.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
 2.1.Teisinis pagrindas
 Šio Tarybos sprendimo teisinis pagrindas yra Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, visų pirma jos 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa kartu su 218 straipsnio 5 dalimi.
 2.2.Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)
 SESV 3 straipsnyje nustatyta, kad bendra prekybos politika priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai.
 2.3.Proporcingumo principas
 Šis pasiūlymas būtinas, norint įgyvendinti Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus, nustatytus AKR ir ES partnerystės susitarime, visų pirma įsipareigojimą sudaryti naujus su PPO suderinamus prekybos susitarimus, kuriais būtų palaipsniui šalinamos Šalių tarpusavio prekybos kliūtys ir aktyviau bendradarbiaujama visose prekybai su Ramiojo vandenyno valstybėmis svarbiose srityse.
 2.4.Priemonės pasirinkimas
 Kitų teisinių priemonių, kuriomis būtų galima pasiekti šio pasiūlymo tikslą, nenumatyta.
 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 3.1.Poveikio vertinimas
 ES ir AKR ekonominės partnerystės susitarimų poveikio tvariam vystymuisi vertinimas atliktas 2003–2007 m. Europos Komisija 2002 m. paskelbė konkursą, kuriame buvo nurodytos šio projekto sąlygos. Po šio konkurso 2002 m. rugpjūčio mėn. sudaryta penkerių metų bendroji sutartis su „PwC France“. Poveikio tvariam vystymuisi vertinimo galutinės ataskaitos projektas suinteresuotiesiems subjektams Europoje pristatytas per Europos Komisijos 2007 m. kovo 23 d. Briuselyje (Belgija) surengtą ES dialogo su pilietine visuomene susitikimą.
 3.2.Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas
 Susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Laikinasis partnerystės susitarimas, patvirtinimui Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programa (REFIT) netaikoma, dėl jo Sąjungos MVĮ nepatirs jokių išlaidų ir dėl jo nekyla jokių su skaitmenine aplinka susijusių klausimų.
 3.3.Pagrindinės teisės
 Pasiūlymas nedaro poveikio pagrindinių teisių apsaugai Sąjungoje.
 4.POVEIKIS BIUDŽETUI
 Siūlomas sprendimas poveikio biudžetui neturi.
 5.KITI ELEMENTAI
 5.1.Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas
 Pasiūlymo 1 straipsniu pritariama Susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Laikinasis partnerystės susitarimas, pasirašymui Sąjungos vardu.
 2 straipsniu Tarybos generaliniam sekretoriatui suteikiami įgaliojimai parengti įgaliojamąjį raštą, kuriuo suteikiami įgaliojimai pasirašyti Susitarimą, kuriuo iš dalies keičiamas Laikinasis partnerystės susitarimas.
 3 straipsnyje nurodoma, kad Susitarimas, kuriuo iš dalies keičiamas Laikinasis partnerystės susitarimas, taikomas laikinai.
 4 straipsnyje nustatoma šio sprendimo įsigaliojimo data.
 2020/0263 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinasis partnerystės susitarimas, kad būtų atsižvelgta į Samoa Nepriklausomosios Valstybės ir Saliamono Salų prisijungimą ir būsimą kitų Ramiojo vandenyno salų valstybių prisijungimą, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)2002 m. birželio 12 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių grupe dėl ekonominės partnerystės susitarimų sudarymo
 5
 ;
 (2)Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinasis partnerystės susitarimas
 6
 (toliau – Laikinasis partnerystės susitarimas), kuriuo nustatoma sistema ekonominės partnerystės susitarimui, buvo pasirašytas 2009 m. liepos 30 d. Londone. Laikinasis partnerystės susitarimas Sąjungai ir Papua Naujajai Gvinėjai laikinai taikomas nuo 2009 m. gruodžio 20 d., o Sąjungai ir Fidžiui – nuo 2014 m. liepos 28 d.;
 (3)Laikinojo partnerystės susitarimo 80 straipsnyje numatyta, kad prie jo gali prisijungti kitos Ramiojo vandenyno salos valstybės. Sprendimu (ES) 2018/1908
 7
 ir Sprendimu (ES) 2020/409
 8
 Taryba patvirtino atitinkamai Samoa ir Saliamono Salų prisijungimą prie Laikinojo partnerystės susitarimo. Samoa prie Laikinojo partnerystės susitarimo prisijungė 2018 m. gruodžio 21 d. ir jį laikinai taiko nuo 2018 m. gruodžio 31 d., o Saliamono Salos prie Laikinojo partnerystės susitarimo prisijungė 2020 m. gegužės 7 d. ir jį laikinai taiko nuo 2020 m. gegužės 17 d.;
 (4)prisijungus Samoa ir Saliamono Saloms, dėl teisinio tikrumo būtina iš dalies pakeisti Laikinąjį partnerystės susitarimą, kad šios šalys būtų įtrauktos į Laikinojo partnerystės susitarimo Šalių sąrašą. Panašių Laikinojo partnerystės susitarimo pakeitimų reikia kaskart, kai prie jo prisijungia Ramiojo vandenyno sala valstybė;
 (5)Laikinojo partnerystės susitarimo 68 straipsniu įsteigtas Prekybos komitetas sprendžia visus su Susitarimo įgyvendinimu susijusius klausimus. Prekybos komitetui tikslinga suteikti įgaliojimus priimti sprendimus dėl bet kokių Laikinojo partnerystės susitarimo pakeitimų, kurių gali prireikti prie jo prisijungiant kitai Ramiojo vandenyno salai valstybei;
 (6)Sprendimu (ES) 2019/1707
 9
 Taryba nusprendė dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Prekybos komitete dėl pakeitimų, dėl kurių buvo susitarta 2019 m. spalio 4 d. įvykusiame septintajame Prekybos komiteto posėdyje;
 (7)todėl Susitarimas, kuriuo iš dalies keičiamas Laikinasis partnerystės susitarimas, turėtų būti Sąjungos vardu pasirašytas su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;
 (8)Laikinojo partnerystės susitarimo 76 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad jis laikinai taikomas, kol įsigalios, todėl Susitarimas, kuriuo iš dalies keičiamas Laikinasis partnerystės susitarimas, turėtų būti laikinai taikomas,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 1.Susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinasis partnerystės susitarimas, kad būtų atsižvelgta į Samoa Nepriklausomosios Valstybės ir Saliamono Salų prisijungimą ir būsimą kitų Ramiojo vandenyno salų valstybių prisijungimą, pasirašymas patvirtinimas Sąjungos vardu su sąlyga, kad tas susitarimas bus sudarytas vėliau.
 2.Pasirašyti numatyto Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
 2 straipsnis
 Tarybos generalinis sekretoriatas parengia įgaliojamąjį raštą, kuriuo Susitarimo derybininko nurodytam (-iems) asmeniui (-ims) suteikiami įgaliojimai pasirašyti Susitarimą su sąlyga, kad jis bus sudarytas.
 3 straipsnis
 Remiantis Laikinojo partnerystės susitarimo 76 straipsnio 2 dalimi, Susitarimas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos tol, kol jis įsigalios.
 4 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 2009 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinojo partnerystės susitarimo pasirašymo ir laikino taikymo (OL L 272, 2009 10 16, p. 1).
 (2)
 OL L 333, 2018 12 28, p. 1.
 (3)
 OL L 85, 2020 3 20, p. 1.
 (4)
 OL L 287, 2010 11 4, p. 3. Susitarimas, iš dalies pakeistas 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pasirašytu susitarimu (OL L 209, 2005 8 11, p. 27) ir 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu pasirašytu susitarimu (OL L 287, 2010 11 4, p. 3).
 (5)
 Tarybos nurodymai dėl ekonominės partnerystės susitarimų su AKR šalimis ir regionais derybų (9930/02 (DG E II) HH/sg).
 (6)
 OL L 272, 2009 10 16, p. 2.
 (7)
 2018 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/1908 dėl Samoa prisijungimo prie Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinojo partnerystės susitarimo (OL L 333, 2018 12 28, p. 1).
 (8)
 2020 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/409 dėl Saliamono Salų prisijungimo prie Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinojo partnerystės susitarimo (OL L 85, 2020 3 20, p. 1).
 (9)
 2019 m. birželio 17 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/1707 dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Prekybos komitete, įsteigtame Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinuoju partnerystės susitarimu, dėl rekomendacijos dėl tam tikrų Susitarimo pakeitimų, kad būtų atsižvelgta į Samoa prisijungimą ir galimą kitų Ramiojo vandenyno salų valstybių prisijungimą prie Susitarimo (OL L 260, 2019 10 11, p. 45).
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2020 09 22
 COM(2020) 576 final
 PRIEDAS
 prie
 Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
 dėl Susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinasis partnerystės susitarimas, kad būtų atsižvelgta į Samoa Nepriklausomosios Valstybės ir Saliamono Salų prisijungimą ir būsimą kitų Ramiojo vandenyno salų valstybių prisijungimą, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo
 SUSITARIMAS
 kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinasis partnerystės susitarimas, kad būtų atsižvelgta į Samoa Nepriklausomosios Valstybės ir Saliamono Salų prisijungimą ir būsimą kitų Ramiojo vandenyno salų valstybių prisijungimą
 EUROPOS SĄJUNGA
 ir
 FIDŽIO RESPUBLIKA (toliau – Fidžis),
 PAPUA NAUJOSIOS GVINĖJOS NEPRIKLAUSOMOJI VALSTYBĖ (toliau – Papua Naujoji Gvinėja),
 SAMOA NEPRIKLAUSOMOJI VALSTYBĖ (toliau – Samoa),
 SALIAMONO SALOS (toliau – Saliamono Salos),
 toliau – Ramiojo vandenyno valstybės,
 ATSIŽVELGDAMOS į Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinąjį partnerystės susitarimą
 1
 (toliau – Laikinasis partnerystės susitarimas), kuriuo nustatomas ekonominės partnerystės susitarimo pagrindas, pasirašytą Londone 2009 m. liepos 30 d. ir atitinkamai laikinai taikomą Europos Sąjungai ir Papua Naujajai Gvinėjai nuo 2009 m. gruodžio 20 d. ir Europos Sąjungai ir Fidžio Respublikai – nuo 2014 m. liepos 28 d.;
 ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Laikinojo partnerystės susitarimo 80 straipsnyje numatyta, kad remiantis 1994 m. GATT XXIV straipsnį atitinkančiu patekimo į rinką pasiūlymu prie Susitarimo gali prisijungti kitos Ramiojo vandenyno salos;
 ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad deponuodamos prisijungimo aktus Samoa ir Saliamono Salos atitinkamai 2020 m. gegužės 7 d. ir 2018 m. gruodžio 21 d. prisijungė prie Laikinojo partnerystės susitarimo ir taip tapo Susitarimo Susitariančiosiomis Šalimis;
 ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Europos Sąjungai ir Samoa Laikinasis partnerystės susitarimas laikinai taikomas nuo 2018 m. gruodžio 31 d., o Europos Sąjungai ir Saliamono Saloms – nuo 2020 m. gegužės 17 d.;
 ATSIŽVELGDAMOS į Laikinuoju partnerystės susitarimu įsteigto Prekybos komiteto 2019 m. spalio 4 d. rekomendaciją dėl to susitarimo pakeitimų, būtinų siekiant atsižvelgti į Ramiojo vandenyno salų valstybių prisijungimą prie Laikinojo partnerystės susitarimo;
 DAR KARTĄ PATVIRTINDAMOS įsipareigojimą įgyvendinti Laikinąjį partnerystės susitarimą ir siekdamos bendradarbiauti, kad būtų pasiekti Susitarimo tikslai;
 SIEKDAMOS palengvinti kitų Ramiojo vandenyno salų valstybių prisijungimą prie Laikinojo partnerystės susitarimo ir suteikti joms Susitarimo teikiamą naudą,
 NUSPRENDĖ SUDARYTI ŠĮ SUSITARIMĄ:
 1 straipsnis
 Laikinojo partnerystės susitarimo pakeitimas
 Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinasis partnerystės susitarimas iš dalies keičiamas taip:
 1.70 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
 „1.
 Šiame susitarime „susitariančios šalys“ – Europos bendrija (toliau – EB šalis) ir Papua Naujoji Gvinėja, Fidžio Respublika, Samoa Nepriklausomoji Valstybė ir Saliamono Salos (toliau – Ramiojo vandenyno valstybės).“
 2.80 straipsnis papildomas šia 3 dalimi:
 „3.
 Prekybos komitetas gali priimti sprendimus dėl bet kokių šio susitarimo pakeitimų, kurių gali prireikti prie jo prisijungiant kitai Ramiojo vandenyno salai valstybei.“
 2 straipsnis
 Įsigaliojimas
 1.Šis susitarimas įsigalioja tomis pačiomis sąlygomis, kaip numatyta Laikinojo partnerystės susitarimo 76 straipsnio 1 dalyje.
 2.Šis susitarimas laikinai taikomas tomis pačiomis sąlygomis, kaip numatyta Laikinojo partnerystės susitarimo 76 straipsnio 2 dalyje.
 3 straipsnis
 Autentiški tekstai
 Šis susitarimas sudaromas dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis ir visi tekstai yra autentiški.
 TAI PALIUDYDAMI šį susitarimą pasirašė toliau nurodyti įgaliotieji atstovai.
 Priimta [data] [miestas].
 Europos Sąjungos vardu
 Fidžio Respublikos vardu
 Papua Naujosios Gvinėjos Nepriklausomosios Valstybės vardu
 Samoa Nepriklausomosios Valstybės vardu
 Saliamono Salų vardu
 (1)
 OL L 272, 2009 10 16, p. 2.


type: other

text:
Decreto 29 marzo 2013
 Modifica al decreto 16 marzo 2012 recante il piano straordinario biennale di adeguamento alle disposizioni di prevenzione incendi delle strutture ricettive turistico-alberghiere, adottato ai sensi dell'articolo 15, commi 7 e 8 del decreto-legge 29 dicembre 2011, n. 216, convertito dalla legge 24 febbraio 2012, n. 14.
 G.U. 12 aprile 2013, n. 86
 Visto il decreto del Presidente della Repubblica 1° agosto 2011, n. 151, concernente il «Regolamento recante semplificazione della disciplina dei procedimenti relativi alla prevenzione degli incendi, a norma dell'art. 49, comma 4-quater, del decreto-legge 31 maggio 2010, n. 78, convertito, con modificazioni, dalla legge 30 luglio 2010, n. 122»;
 Visto il decreto del Ministro dell'interno del 10 marzo 1998, pubblicato nella Gazzetta Ufficiale n. 81 del 7 aprile 1998, recante i criteri generali di sicurezza antincendio e per la gestione dell'emergenza nei luoghi di lavoro;
 Visto il decreto del Ministro dell'interno 16 marzo 2012, pubblicato nella Gazzetta Ufficiale n. 76 del 30 marzo 2012, recante il piano straordinario biennale, adottato ai sensi dell'art. 15, commi 7 e 8 del decreto-legge 29 dicembre 2011, n. 216, convertito, con modificazioni, dalla legge 24 febbraio 2012, n. 14, concernente l'adeguamento alle disposizioni di prevenzione incendi delle strutture ricettive turistico-alberghiere con oltre venticinque posti letto, esistenti alla data di entrata in vigore del decreto del Ministro dell'interno del 9 aprile 1994, che non abbiano completato l'adeguamento alle suddette disposizioni di prevenzione incendi;
 Ritenuto di dover riformulare il comma 6 dell'art. 5 del predetto decreto, al fine di indicare espressamente la tipologia di corso che gli addetti al servizio antincendi dovranno frequentare per conseguire l'attestato di idoneità tecnica previsto dall'art. 3 della legge 28 dicembre 1996, n. 609;
 Modifica del comma 6, dell'art. 5, del decreto del Ministro dell'interno 16 marzo 2012
 1. Il comma 6 dell'art. 5, del decreto del Ministro dell'interno 16 marzo 2012 è sostituito come segue:
 «Gli addetti del servizio di cui al comma 3 devono avere frequentato i corsi di cui all'allegato IX del decreto del Ministro dell'interno del 10 marzo 1998, rispettivamente di tipo B, per le strutture ricettive di categoria A e B dell'allegato I del decreto del Presidente della Repubblica del 1° agosto 2011, n. 151, e del tipo C, per le strutture ricettive di categoria C del medesimo allegato e, per le attività riportate nell'allegato X del decreto del Ministro dell'interno 10 marzo 1998, avere conseguito l'attestato di idoneità tecnica previsto dall'art. 3 della legge 28 dicembre 1996, n. 609.».


type: contracts

text:
230 HR Službeni list Europske unije 11/Sv. 92
 22011D0101
 1.12.2011. SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE L 318/39
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 101/2011
 od 30. rujna 2011.
 o izmjeni Priloga XI. (Elektroničke komunikacije, audiovizualne usluge i informatičko društvo)
 Sporazumu EGP-a
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a, Članak 2.
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom Tekst Odluke 2010/146/EU na islandskom i norveškom jeziku
 prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Spora koji se objavljuje u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske
 zuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu unije, vjerodostojan je.
 „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da: Članak 3.
 (1) Prilog XI. Sporazumu izmijenjen je Odlukom Zajedni Ova Odluka stupa na snagu 1. listopada 2011., pod uvjetom da
 čkog odbora EGP-a br. 79/2011 od 1. srpnja 2011. (1). su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene
 Zajedničkom odboru EGP-a (*).
 (2) Odluka Komisije 2010/146/EU od 5. ožujka 2010. u
 skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i
 Članak 4.
 Vijeća o odgovarajućoj zaštiti osobnih podataka koju
 predviđa faerskim zakonom treba unijeti u Sporazum (2), Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u
 Službenom listu Europske unije.
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 Iza točke 5.ek (Odluka Komisije 2008/393/EZ) Priloga XI.
 Sastavljeno u Bruxellesu 30. rujna 2011.
 Sporazumu umeće se sljedeća točka:
 „5el. 32010 D 0146: odluka komisije 2010/146/eu od
 5. ozujka 2010. u skladu s direktivom 95/46/ez europ Za Zajednički odbor EGP-a
 skog parlamenta i vijeca o odgovarajucoj zastiti osobnih
 podataka koju predvida faerskim zakonom (SL L 58, Predsjednik
 9.3.2010., str. 17.).” Kurt JÄGER
 (1) SL L 262, 6.10.2011., str. 50.
 (2) SL L 58, 9.3.2010., str. 17. (*) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.


text:
 31.10.2019
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 279/22
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1826
 z dne 25. oktobra 2019
 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Kaimiškas Jovarų alus“ (ZGO))
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Republike Litve za registracijo imena „Kaimiškas Jovarų alus“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).
 (2)
 Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Kaimiškas Jovarų alus“ registrirati –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Ime „Kaimiškas Jovarų alus“ (ZGO) se registrira.
 Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 2.1 Pivo iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 25. oktobra 2019
 Za Komisijo
 V imenu predsednika
 Phil HOGAN
 Član Komisije
 (1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.
 (2) UL C 217, 28.6.2019, str. 5.
 (3) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).


type: caselaw

text:
18.12.2004
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 314/10
 Sag anlagt den 10. november 2004 af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber mod Den Hellenske Republik
 (Sag C-474/04)
 (2004/C 314/20)
 Ved De Europæiske Fællesskabers Domstol er der den 10. november 2004 anlagt sag mod Den Hellenske Republik af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber ved de juridiske konsulenter Maria Kontoy Durande og Carmel O'Reilly, Kommissionens juridiske tjeneste, som befuldmægtigede.
 Kommissionen har nedlagt følgende påstande:
 —
 Det fastslås, at Den Hellenske Republik har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til artikel 8 i Rådets direktiv 2001/40/EF af 28. maj 2001 om gensidig anerkendelse af afgørelser om udsendelse af tredjelandsstatsborgere (1), idet den ikke har vedtaget de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme direktivet, eller under alle omstændigheder ikke har underrettet Kommissionen herom.
 —
 Den Hellenske Republik tilpligtes at betale sagens omkostninger.
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter:
 Fristen for gennemførelsen af direktivet i national ret udløb den 2. december 2003.
 (1) EFT L 149 af 2.6.2001, s. 34.