text:
 11.12.2014
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 354/17
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1313/2014 AL COMISIEI
 din 10 decembrie 2014
 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
 întrucât:
 1. PROCEDURĂ
 1.1. Măsurile în vigoare
 (1)
 Prin Regulamentul (CE) nr. 1355/2008 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite citrice preparate sau conservate originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China”). Măsurile s-au prezentat sub forma unei taxe specifice pe întreprindere cuprinsă între 361,4 EUR și 531,2 EUR pe tonă de greutate netă de produs.
 (2)
 Măsurile au fost anulate de Curtea de Justiție a UE la 22 martie 2012 (3), dar au fost reinstituite la 18 februarie 2013 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 158/2013 al Consiliului (4).
 1.2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
 (3)
 În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor antidumping definitive în vigoare (5), la 12 august 2013 Comisia a primit o cerere de inițiere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (FENAVAL) în numele producătorilor care reprezentau peste 75 % din producția totală a Uniunii de anumite citrice preparate sau conservate.
 (4)
 Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor antidumping definitive ar conduce probabil la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.
 1.3. Inițierea unei proceduri de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
 (5)
 Stabilind, după consultarea comitetului consultativ, că există elemente de probă suficiente care să justifice inițierea unei proceduri de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, la 25 octombrie 2013 Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 (6) (denumit în continuare „avizul de inițiere”), inițierea unei proceduri de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
 1.4. Ancheta
 1.4.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
 (6)
 Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea evoluțiilor relevante pentru evaluarea probabilității unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2009 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada examinată”).
 1.4.2. Părțile vizate de anchetă
 (7)
 Comisia a informat în mod oficial următoarele părți cu privire la inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor: solicitantul, producătorii din Uniune și asociațiile acestora, producătorii-exportatori cunoscuți din China și din alte potențiale țări analoge, importatorii independenți din Uniune și asociațiile acestora, furnizorii producătorilor din Uniune și asociațiile acestora, o asociație consumatorilor din Uniune cunoscută ca fiind interesată și reprezentanții țării exportatoare. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și prezenta punctul de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de inițiere.
 (8)
 Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori din China și de importatori independenți din Uniune, s-a considerat oportun să se analizeze dacă este necesară eșantionarea, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, părțile menționate anterior au fost invitate să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la inițierea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de inițiere.
 (9)
 Întrucât numai un grup de producători-exportatori chinezi a furnizat informațiile solicitate, nu a fost necesară selectarea unui eșantion de producători-exportatori.
 (10)
 În ceea ce privește importatorii independenți, au fost identificați și invitați să furnizeze informații necesare pentru eșantionare 32 de importatori. Dintre cei 32 de importatori independenți, șapte s-au făcut cunoscuți și au furnizat informațiile necesare în vederea eșantionării. Trei importatori au fost selectați pentru a face parte din eșantion, dar numai doi au confirmat în termenul prevăzut disponibilitatea de a face parte din exercițiul de eșantionare.
 (11)
 Pe baza celor menționate anterior, Comisia a transmis chestionare tuturor părților interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de inițiere. S-au primit răspunsuri de la cinci producători din Uniune, de la producătorul-exportator cooperant din China, de la doi importatori independenți, de la opt furnizori ai producătorilor din Uniune, de la o asociație de furnizori ai producătorilor din Uniune și de la un producător din țara analogă.
 (12)
 Două asociații de importatori s-au prezentat ca părți interesate. De asemenea, cinci importatori independenți au prezentat observații.
 (13)
 În ceea ce privește producătorii din țara analogă, patru societăți au fost identificate și invitate să furnizeze informațiile necesare. O singură societate a furnizat informațiile solicitate și a fost de acord cu vizita de verificare.
 (14)
 Comisia a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării dumpingului și a reapariției prejudiciului, precum și interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare în spațiile de lucru ale următoarelor părți interesate:
 (a)
 producătorii din Uniune:
 —
 Halcon Foods S.A.U., Murcia, Spania
 —
 Conservas y Frutas S.A., Murcia, Spania
 —
 Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Spania
 —
 Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Spania;
 (b)
 producătorul-exportator din China:
 —
 Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., China și societatea afiliată acesteia, Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd;
 (c)
 producătorii independenți din Uniune:
 —
 Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Germania
 —
 I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Germania;
 (d)
 producătorul din țara analogă:
 —
 Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turcia.
 1.5. Comunicarea faptelor esențiale și audierile
 (15)
 La 13 octombrie 2014, Comisia a comunicat faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează instituirea taxelor antidumping (denumită în continuare „comunicarea privind constatările definitive”). În urma comunicării privind constatările definitive, mai multe părți interesate și-au exprimat în scris observațiile cu privire la constatările definitive. Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate. Trei importatori au solicitat și au beneficiat de o audiere comună, în prezența consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. O asociație europeană a comercianților a solicitat și a beneficiat de o audiere comună în fața serviciilor Comisiei.
 2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
 2.1. Produsul în cauză
 (16)
 Produsul care face obiectul reexaminării este același cu produsul definit în ancheta inițială, și anume, mandarine preparate sau conservate (inclusiv tangerine și satsuma), clementine, wilkings și alți hibrizi similari de citrice, fără adaos de alcool, cu sau fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori, astfel cum sunt definite la poziția 2008 din Nomenclatura combinată (NC), originare din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „produsul în cauză”), încadrate în prezent la codurile NC 2008 30 55, 2008 30 75 și ex 2008 30 90.
 (17)
 Produsul în cauză se obține prin decojirea și segmentarea anumitor soiuri de citrice mici (în special satsuma), care sunt ambalate ulterior într-un mediu de sirop de zahăr, suc sau apă, în ambalaje de diferite dimensiuni, pentru a satisface cerințele specifice ale diferitelor piețe.
 (18)
 Satsuma, clementinele și alte citrice mici sunt cunoscute în mod obișnuit sub denumirea colectivă de „mandarine”. Majoritatea acestor soiuri de fructe pot fi consumate în stare proaspătă sau sunt prelucrate. Soiurile sunt similare și preparatele sau conservele obținute din acestea sunt considerate ca fiind un singur produs.
 2.2. Produsul similar
 (19)
 Producătorii din Uniune au susținut că produsul importat este similar cu produsul din Uniune, pentru următoarele motive:
 —
 ambele produse prezintă caracteristici fizice (gust, formă, dimensiune, textură) identice sau foarte similare;
 —
 sunt vândute prin canale de comercializare identice sau similare și concurează, în special, în ceea ce privește prețul;
 —
 au utilizări finale identice sau similare;
 —
 sunt ușor interschimbabile;
 —
 sunt clasificate în Nomenclatura combinată sub aceleași coduri în scopuri tarifare.
 (20)
 Anumiți importatori au susținut, pe de altă parte, că produsul importat este de o calitate superioară deoarece conține mai puține bucăți fragmentate (maximum 5 %) și are un gust, un aspect și o structură superioare produsului provenit din Uniune. S-a afirmat, de asemenea, că produsul importat are un miros diferit față de produsul provenit din Uniune.
 (21)
 Comisia a analizat afirmațiile respective și, având în vedere datele disponibile, a concluzionat că afirmațiile industriei din Uniune menționate la considerentul 19 sunt corecte.
 (22)
 În ceea ce privește afirmațiile importatorilor, acestea au trebuit să fie respinse din următoarele motive:
 (a)
 unele diferențe de calitate referitoare la cantitatea de bucăți fragmentate, la gust, la aspect, la miros și la structură nu au afectat caracteristicile de bază ale produsului. Produsul importat este în continuare interschimbabil și are utilizări finale identice sau similare cu produsul din Uniune. De fapt, în cursul perioadei examinate, producătorii din Uniune și-au vândut produsul, care prezenta, de asemenea, o proporție mai mare de bucăți fragmentate, atât importatorilor, cât și acelorași categorii de utilizatori/consumatori (de exemplu, lanțuri de supermarketuri și furnizori din industria de panificație) care erau deservite, de asemenea, de importatori. De asemenea, un lanț de supermarketuri din Uniunea Europeană a confirmat că a comercializat atât produsul de origine europeană, cât și produsul de origine chineză sub aceeași marcă și denumire comercială;
 (b)
 cantitatea maximă de 5 % bucăți fragmentate nu este o caracteristică exclusivă a produsului importat. De fapt, ancheta a arătat că producătorii din Uniune au oferit o gamă largă de calități care conțineau procente diferite de bucăți tăiate, inclusiv proporții care conțineau maxim 5 % bucăți fragmentate. Unii importatori au achiziționat produsul care conținea maxim 5 % bucăți fragmentate de la producătorii din Uniune.
 (23)
 Prin urmare, la fel ca în ancheta inițială, produsul importat și cel produs de industria din Uniune sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
 3. PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI
 3.1. Observații preliminare
 (24)
 În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea conduce la o continuare a dumpingului.
 (25)
 Astfel cum s-a menționat în considerentul 9, ca urmare a faptului că un singur grup de societăți a cooperat, nu a fost necesară selectarea unui eșantion de producători-exportatori din China. Societatea respectivă a acoperit aproximativ 12 %-20 % (se specifică un interval din motive de confidențialitate) din importurile produsului în cauză din China către Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
 3.2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare
 3.2.1. Țara analogă
 (26)
 În conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, a fost necesară stabilirea valorii normale pe baza prețurilor sau a valorii construite obținute într-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analogă”) sau pe baza prețului practicat la exportul din țara analogă către alte țări, inclusiv către Uniune sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, astfel încât acesta să includă o marjă de profit rezonabilă.
 (27)
 În avizul de inițiere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Turcia ca țară analogă adecvată în vederea stabilirii valorii normale pentru China și a invitat părțile interesate să prezinte observații în acest sens.
 (28)
 Nu s-au primit observații referitoare la propunerea Turciei ca țară analogă. Niciuna dintre părțile interesate nu a sugerat alți producători de produs similar din țara analogă.
 (29)
 Unul dintre producătorii-exportatori turci contactați, Frigo-Pak, a prezentat un răspuns complet la chestionar în termen și a acceptat o vizită de verificare la sediul său.
 3.2.2. Valoarea normală
 (30)
 În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din Turcia. Societatea respectivă nu comercializa produsul similar pe piața internă, prin urmare, valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, prin adăugarea la costurile de producție a unui procent rezonabil corespunzător costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale („SGA”) în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (b) și prin adăugarea unei marje de profit rezonabile în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c). Rata SGA utilizată reprezintă rata SGA suportată de producător pentru vânzările de alte produse conservate pe piața internă și s-a ridicat la 10 %-20 % (se specifică un interval din motive de confidențialitate). Marja de profit utilizată este aceeași marjă ca cea utilizată în ancheta inițială, și anume 6,8 %, care reprezintă profitul realizat de industria din UE înainte de a fi prejudiciată de importurile care fac obiectul unui dumping din China.
 3.2.3. Prețul de export
 (31)
 Vânzările la export către Uniune ale producătorului-exportator cooperant s-au efectuat direct către clienți independenți, stabiliți în Uniune. În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite pentru produsul vândut la export de China către Uniune.
 3.2.4. Comparație
 (32)
 Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică.
 (33)
 În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export practicat de producătorul-exportator cooperant, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a ținut cont, sub formă de ajustări, de anumite diferențe în materie de transport, asigurare, comisioane și taxe bancare care au afectat prețurile și comparabilitatea acestora.
 3.2.5. Marja de dumping
 (34)
 În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat.
 (35)
 În cazul producătorului-exportator cooperant, comparația a arătat existența unui dumping. Marja de dumping s-a ridicat la peste 60 %.
 (36)
 Pentru China în ansamblu, comparația dintre prețul de export mediu ponderat al importurilor de produs în cauză din China, conform datelor furnizate de Eurostat și valoarea normală medie ponderată stabilită pentru țara analogă (ajustate corespunzător pentru a reflecta gama probabilă de produse importate din China, având în vedere gama de produse vândute către UE de producătorul-exportator cooperant pentru tipuri de produse comparabile), a indicat, de asemenea, existența unui dumping semnificativ la niveluri chiar mai ridicate.
 (37)
 Ulterior comunicării privind constatările definitive, o asociație europeană a comercianților a afirmat că, spre deosebire de producătorii-exportatori chinezi și de producătorii spanioli, nu a avut posibilitatea de a verifica calculele exacte (calculele privind dumpingul și prejudiciul), prin urmare, aceasta a solicitat Comisiei să furnizeze detalii asupra metodei de calcul al dumpingului. În timpul audierii organizate în prezența consilierului-auditor, trei importatori au semnalat, de asemenea, că ar fi preferat să primească detalii cu privire la metoda de calcul al dumpingului.
 (38)
 În acest sens, trebuie remarcat faptul că datele pe care s-au bazat calculele Comisiei conțin secrete comerciale și informații confidențiale. Producătorul-exportator cooperant care a furnizat datele respective a primit în mod corespunzător o notificare specifică privind calculele detaliate ale dumpingului și ale prejudiciului și nu a prezentat observații sau solicitări de clarificare. Comisia nu poate pune la dispoziție datele respective pentru a fi examinate de alte părți interesate, fără a încălca caracterul lor confidențial. Cu toate acestea, metodologia utilizată de Comisie, astfel cum este descrisă în considerentele 30-36 de mai sus, a fost comunicată tuturor părților interesate. În timpul audierii menționate, consilierul-auditor i-a informat pe importatori cu privire la posibilitatea de a-i solicita lui personal să verifice calculul Comisiei, în cazul în care au îndoieli în ceea ce privește exactitatea datelor. Cu toate acestea, cei trei importatori nu au solicitat intervenția consilierului-auditor în acest sens.
 (39)
 În orice caz, asociația comercială europeană a calculat ea însăși o marjă de dumping, comparând prețurile medii ale importurilor din China comunicate de Eurostat cu prețurile medii ale importurilor din Turcia comunicate de Eurostat. Potrivit asociației comerciale menționate, comparația sugerează un nivel mai scăzut al dumpingului, de aproximativ 30 %. În acest sens, în primul rând, trebuie subliniat faptul că, în cadrul unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, nivelul exact al dumpingului este mai puțin important decât în cadrul unei anchete în care se stabilește nivelul taxei. În al doilea rând, astfel cum se explică în considerentele 30-33 de mai sus, calculul Comisiei s-a bazat pe datele privind valoarea normală „reală” furnizate de producătorul-cooperant turc verificat, iar comparația cu prețurile de export din China s-a realizat la un nivel detaliat. Prin urmare, datele pe care s-au bazat calculele Comisiei sunt considerat mult mai fiabile și mai exacte decât estimarea propusă de asociație în observațiile acesteia referitoare la comunicarea privind constatările.
 (40)
 În timpul audierii de către consilierul-auditor, trei importatori au susținut în continuare că nu a existat niciun dumping. Afirmația s-a bazat pe constatarea Comisiei care a indicat că prețurile medii de vânzare ale producătorului-exportator cooperant din China către mai multe piețe importante din afara UE au fost sub prețul mediu de vânzare către piața Uniunii. Afirmația respectivă trebuie respinsă, întrucât dumpingul reprezintă practica vânzării pe o anumită piață la prețuri sub valoarea normală, nu la prețuri inferioare prețurilor realizate pe alte piețe terțe.
 3.3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
 3.3.1. Observație preliminară
 (41)
 Ca urmare a constatării existenței unui dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare, s-a investigat probabilitatea continuării dumpingului în cazul abrogării măsurilor și au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China; volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping originare din China; atractivitatea pieței Uniunii în ceea ce privește importurile din China.
 (42)
 Pe parcursul unei mari părți din perioada anchetei de reexaminare nu au existat măsuri în vigoare în UE, întrucât acestea au fost anulate (a se vedea considerentul 2 de mai sus). Pe parcursul perioadei fără măsuri, importurile au înregistrat un nivel maxim în perioada 2011/2012, urmat de o scădere în restul perioadei anchetei de reexaminare. Aceasta reflectă de fapt un efect de constituire a stocurilor mai degrabă decât o veritabilă creștere/scădere a consumului și este atribuită nivelului ridicat al importurilor din China care au avut loc între martie și iulie 2012, atunci când măsurile nu erau în vigoare.
 3.3.2. Producția, consumul intern și capacitatea de export a producătorilor chinezi
 (43)
 În ceea ce privește capacitatea totală de producție și capacitatea neutilizată a Chinei, Comisia nu a obținut informații de la niciunul dintre producătorii chinezi sau de la alte părți interesate. În conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, constatările Comisiei au fost realizate pe baza datelor disponibile.
 (44)
 Conform raportului publicat de Serviciul Agricol Extern din cadrul Departamentului pentru Agricultură al SUA (FSA/USDA) care a fost inclus în cererea de reexaminare și care este, de asemenea, disponibil publicului (7), cantitatea de mandarine proaspete destinate prelucrării, și anume fabricării conservelor de mandarine din China, a crescut cu 27 % între 2009/2010 (520 000 de tone) și perioada anchetei de reexaminare (660 000 de tone). Producția de conserve de mandarine din China a urmat o tendință similară. Conform raportului, China a crescut producția de conserve de mandarine de la 347 000 de tone în 2009/2010 la 440 000 de tone în perioada anchetei de reexaminare. De asemenea, conform raportului, consumul intern de conserve de mandarine din China a fost estimat la aproximativ 100 000-150 000 de tone în 2013/2014. Având în vedere că o altă sursă disponibilă publicului a estimat consumul intern, de asemenea, la 50 000-100 000 de tone (8), estimarea consumului intern la 100 000 de tone pare rezonabilă. Luând în considerare informațiile de mai sus, cantitatea de conserve de mandarine din China disponibilă pentru export poate fi estimată la aproximativ 340 000 de tone în perioada anchetei de reexaminare.
 (45)
 Alte surse disponibile furnizează estimări ușor diferite privind cantitatea de conserve de mandarine din China disponibilă pentru export între 2009 și 2014 (9). Cu toate acestea, în pofida diferențelor, conform tuturor surselor, cantitatea de conserve de mandarine din China disponibilă pentru export a fost de cel puțin 300 000 de tone pe an de raportare între 2009 și 2013. Niciuna dintre surse nu indică o posibilă reducere semnificativă în viitor a cantității de conserve de mandarine din China disponibile pentru export.
 3.3.3. Atractivitatea pieței Uniunii
 (46)
 Chiar dacă importurile din China în timpul perioadei anchetei de reexaminare s-au ridicat la 19 253 de tone, datele privind importurile furnizate în cadrul anchetei inițiale care acoperă perioada 2002-2007 arată că producătorii chinezi pot aloca pentru piața Uniunii mai mult de 60 000 de tone pe sezon, fapt confirmat de datele Eurostat privind importurile realizate în sezonul 2011/2012. De asemenea, nivelul ridicat al importurilor în 2011/2012, perioadă în care măsurile nu au fost aplicabile în cea mai mare parte a timpului (și anume, începând cu 22 martie 2012), arată că Uniunea este o piață atractivă pentru producătorii chinezi din punct de vedere al prețurilor și că volume semnificative de importuri din China care fac obiectul unui dumping ar ajunge pe piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping actuale ar fi abrogate.
 (47)
 Faptul că, în perioada 2002-2007 (când nu au fost instituite măsuri anti-dumping), China a exportat către Uniune în medie pe sezon o cantitate considerabil mai mare de conserve de mandarine (cu 36 %) decât în perioada 2009-2013 (când s-au instituit taxe, cu excepția perioadei cuprinse între 22 martie 2012 și 23 februarie 2013), deși în China volumele totale disponibile pentru exportul la nivel mondial au fost mai mici în prima perioadă decât în cea de a doua, confirmă, de asemenea, probabilitatea ca producătorii chinezi să crească volumele exporturilor către Uniune la nivelul observat în cursul anchetei inițiale în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
 3.3.4. Prețurile de export către țări terțe
 (48)
 În ceea ce privește exporturile către țări terțe, ancheta a arătat că, în perioada anchetei de reexaminare prețurile medii de vânzare la export ale societății cooperante către mai multe piețe importante (cum ar fi Japonia, Malaysia, Filipine, Thailanda) au fost mai mici decât prețurile medii de vânzare către Uniune. Prin urmare, este de așteptat ca, în lipsa măsurilor, producătorul-exportator cooperant să reorienteze cel puțin o parte a exporturilor sale către Uniune.
 (49)
 De asemenea, statisticile de export chineze cu privire la citricele preparate și/sau conservate în recipiente închise ermetic demonstrează că există o probabilitate de redirecționare a exporturilor din China către Uniune. Astfel, pe baza statisticilor se estimează că, în timpul perioadei anchetei de reexaminare, au fost vândute aproximativ 20 000 de tone de produs în cauză către destinații de export cu prețuri medii mai mici decât cele obținute în UE, chiar dacă pe piețele respective nu au existat taxe anti-dumping aplicabile la importurile din China. În cursul perioadei anchetei de reexaminare, volumul respectiv ar fi egal cu vânzările interne ale industriei din Uniune și cu 71 % din producția totală a industriei din Uniune. Cu alte cuvinte, pe baza dimensiunii actuale a pieței europene de conserve de mandarine (consumul total al UE: 44 523 de tone) și în conformitate cu informațiile din statisticile de export chineze, volumul exporturilor actuale din China către UE plus volumul potențial care din punct de vedere economic ar fi mai rentabil să fie reorientat către Uniune ar acoperi aproape în totalitate cererea UE de conserve de mandarine.
 3.3.5. Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului
 (50)
 Ancheta a confirmat faptul că importurile din China au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Având în vedere continuarea dumpingului, faptul că piața Uniunii este o piață importantă care a fost interesantă pentru exportatorii chinezi în trecut, capacitățile de producție disponibile în China care depășesc consumul total din Uniune, precum și dorința și capacitatea dovedită a producătorilor chinezi de a crește rapid exporturile către Uniune atunci când există un stimulent, se concluzionează că există o probabilitate de continuare a dumpingului în cazul eliminării măsurilor.
 4. PREJUDICIUL
 4.1. Observații generale
 (51)
 Mandarinele sunt recoltate toamna și iarna, iar sezonul de recoltare și de prelucrare începe în prima parte a lunii octombrie și se termină la sfârșitul lunii ianuarie (pentru anumite soiuri, în luna februarie sau martie) a anului următor. Majoritatea achizițiilor (de exemplu, ale importatorilor independenți) și a contractelor de vânzare sunt negociate în primele luni ale fiecărui sezon. Conform practicii utilizate în industria de conservare a mandarinelor, sezonul (perioada începând de la data de 1 octombrie a unui an și până la data de 30 septembrie a anului următor) servește ca bază pentru comparații. La fel precum în cazul anchetei inițiale, Comisia a adoptat această practică în analiza sa.
 4.2. Producția și industria din Uniune
 (52)
 În perioada anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat în Uniune de către cinci producători din Uniune. Producția totală de produs similar a Uniunii în perioada anchetei de reexaminare a fost stabilită pe baza răspunsurilor la chestionar furnizate de patru producători individuali, care au fost verificați în timpul unei verificări la fața locului. Producția producătorului care nu a cooperat în mod adecvat și nu a făcut obiectul unei vizite de verificare la fața locului a fost stabilită pe baza răspunsului la chestionar furnizat de producătorul respectiv, contraverificat cu plângerea. Pe această bază, producția totală din Uniune a fost estimată la circa 28 500 de tone în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
 (53)
 Se concluzionează că producătorii din Uniune menționați mai sus, care reprezintă producția totală din Uniune, constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
 4.3. Consumul aparent pe piața Uniunii
 (54)
 Consumul din Uniune a fost stabilit pe baza datelor privind importurile raportate de Eurostat la nivelul codului TARIC (tarif vamal comunitar integrat), care coincid astfel exact cu definiția produsului în cauză — și pe baza volumului vânzărilor în UE ale industriei din Uniune.
 (55)
 Trebuie remarcat faptul că, deși analiza se bazează mai degrabă pe sezoane decât pe ani calendaristici, metodologia de mai sus nu reflectă neapărat consumul la nivelul utilizatorului/consumatorului industrial. Într-adevăr, având în vedere caracterul sezonier al materiei prime principale (fructe proaspete), este o practică obișnuită în domeniu ca atât importatorii, cât și producătorii din Uniune să acumuleze stocuri atunci când fructele proaspete sunt conservate și să vândă produsele prelucrate distribuitorilor sau utilizatorilor industriali pe tot parcursul anului. Prin urmare, consumul poate fi afectat uneori de efectele acumulării de stocuri.
 (56)
 Pe această bază, în cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
 Tabelul 1
 2009/2010
 2010/2011
 2011/2012
 Perioada anchetei de reexaminare
 Consumul la nivelul Uniunii (tone)
 66 487
 72 618
 90 207
 44 523
 Indice (2009/2010 = 100)
 100
 109
 136
 67
 (57)
 În cursul perioadei examinate, consumul de citrice la nivelul Uniunii a rămas, în medie, puțin sub 70 000 de tone. Cu toate acestea, s-a înregistrat un nivel maxim al importurilor în 2011/2012, urmat de o scădere bruscă în restul perioadei anchetei de reexaminare. Evoluția menționată reflectă mai degrabă un efect al acumulării de stocuri decât o veritabilă creștere/scădere a consumului și este atribuită nivelului ridicat înregistrat de importurile din China între martie și iulie 2012, atunci când măsurile nu au fost temporar în vigoare (a se vedea considerentul 2). Nivelul maxim al importurilor înregistrat în 2011/2012 a fost compensat printr-un nivel mai scăzut al importurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare, așadar printr-un consum mai mic la nivelul Uniunii.
 (58)
 Unii importatori au susținut că nu au practicat acumularea de stocuri. De asemenea, importatorii au susținut că, începând cu 6 octombrie 2011, când avocatul general și-a prezentat concluziile în cauza C-338/10, erau deja convinși că măsurile vor fi anulate de Curtea de Justiție. Prin urmare, importatorii au amânat vămuirea produsului în cauză până la adoptarea hotărârii definitive a Curții de Justiție.
 (59)
 În acest context, trebuie amintit faptul că acumularea de stocuri poate fi definită ca acumularea și stocarea unei rezerve. Datele aflate la dispoziția Comisiei indică faptul că, de la anularea măsurilor la 22 martie 2012 și până în iulie 2012 s-a înregistrat un volum masiv al importurilor de produs în cauză: în medie, aproximativ 9 000 de tone pe lună. Ulterior și până la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare, nivelul mediu al importurilor a scăzut la doar aproximativ 1 650 de tone pe lună, cu aproximativ 2 000 de tone mai puțin pe lună comparativ cu nivelul mediu al importurilor în perioada anterioară anulării măsurii. Comisia a concluzionat că, pentru a ajunge la acest nivel semnificativ al importurilor lunare într-o perioadă de timp relativ scurtă, importatorii au acumulat volume mari din produsul în cauză. Acest lucru a fost confirmat de fapt, de asemenea, de unii importatori, care au recunoscut că au amânat vămuirea atunci când au avut convingerea că taxele antidumping vor fi anulate. Prin urmare, afirmația că importatorii nu au practicat acumularea de stocuri a trebuit respinsă.
 4.4. Importuri din China în Uniune
 (60)
 Având în vedere că un singur grup de exportatori chinezi a cooperat la anchetă și că grupul respectiv a reprezentat aproximativ 12 %-20 % (se specifică un interval din motive de confidențialitate) din totalul importurilor din China în timpul perioadei anchetei de reexaminare, s-a concluzionat că datele Eurostat (la nivelul codului TARIC — tariful vamal comunitar integrat, acolo unde este necesar) au fost cele mai exacte și au constituit cele mai bune surse de informații în ceea ce privește volumul importurilor și prețurile de import. Cu toate acestea, prețurile individuale ale exportatorului cooperant chinez au fost, de asemenea, examinate.
 4.4.1. Volumul și cota de piață
 (61)
 Volumul importurilor din China și cotele de piață corespunzătoare au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:
 Tabelul 2
 Importurile din China
 2009/2010
 2010/2011
 2011/2012
 Perioada anchetei de reexaminare
 Volumul importurilor (tone)
 47 235
 41 915
 59 613
 19 294
 Indice (2009/2010 = 100)
 100
 89
 126
 41
 Cota de piață
 71 %
 57,7 %
 66,1 %
 43,3 %
 (62)
 După instituirea măsurilor antidumping în 2008, volumul importurilor din China a urmat, în general, o tendință descendentă. Se reamintește că importurile efectuate în cursul perioadei anchetei inițiale (2006/2007) s-au ridicat la 56 108 de tone.
 (63)
 Astfel cum s-a explicat mai sus, importurile au atins, cu toate acestea, un nivel maxim în 2011/2012. Nivelul maxim a fost, în mod clar, rezultatul anulării măsurilor antidumping în martie 2012. Într-adevăr, dacă se analizează evoluția lunară a importurilor din China pe baza datelor Eurostat, în timp ce importurile lunare din China au oscilat, în general, între 2 000 și 6 000 de tone, acestea au atins niveluri cuprinse între 6 000 și 12 000 de tone în perioada martie-iulie 2012 (în medie, aproape 9 000 de tone pe lună). În acest sens, trebuie remarcat faptul că măsurile au fost anulate în martie 2012 și reinstituite în februarie 2013, dar înregistrarea a fost introdusă la 29 iunie 2012 (10), ceea ce avut un efect descurajant asupra importurilor.
 (64)
 La fel precum în cazul volumului importurilor, cota de piață a Chinei a urmat o tendință descendentă în cursul perioadei examinate, în scădere de la 71 % la 43 %. Chiar și luând în considerare impactul nivelului neobișnuit atins de importurile din China în 2011/2012 și în perioada anchetei de reexaminare, cotele de piață au scăzut de la aproximativ 70 % în 2009-2010 la o medie de 55 % în anii următori.
 4.4.2. Prețurile și subcotarea prețurilor
 Tabelul 3
 Importurile din China
 2009/2010
 2010/2011
 2011/2012
 Perioada anchetei de reexaminare
 Prețul de import mediu (EUR/tonă)
 677
 744
 1 068
 925
 Indice (2009/2010 = 100)
 100
 110
 158
 137
 (65)
 Astfel cum reiese din tabelul de mai sus, prețurile importurilor din China au crescut cu 37 % pe parcursul perioadei examinate. Cu toate acestea, trebuie precizat faptul că prețurile au crescut în mod semnificativ până în perioada 2011/2012 și au scăzut ulterior în perioada anchetei de reexaminare.
 (66)
 Având în vedere că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, volumul importurilor singurului exportator cooperant a reprezentat doar aproximativ 12 %-20 % (se specifică un interval din motive de confidențialitate) din importurile din China, s-a examinat, de asemenea, pe baza statisticilor de import, prezența subcotării prețurilor pentru exporturile totale din China.
 (67)
 În acest scop, prețurile de vânzare medii ponderate ale producătorilor cooperanți din Uniune către clienții independenți de pe piața Uniunii au fost comparate cu prețurile CIF (Cost, insurance and freight — cost, asigurare și navlu) medii ponderate corespunzătoare importurilor din China raportate de Eurostat. Prețurile CIF (cost, asigurare și navlu) au fost ajustate pentru a acoperi costurile legate de vămuire, și anume tariful vamal și costurile ulterioare importului.
 (68)
 Pe această bază, comparația a arătat că în perioada anchetei de reexaminare importurile produsului în cauză au subcotat prețurile industriei din Uniune cu 4,8 %, dacă se ia în calcul impactul taxelor antidumping în vigoare. Cu toate acestea, marja de subcotare atinge 28 % atunci când prețurile de import sunt luate în considerare fără taxe antidumping.
 (69)
 La analiza prețurilor de import raportate de exportatorul cooperant chinez, ajustate în mod corespunzător, s-a stabilit o marjă de subcotare de 14 % în perioada anchetei de reexaminare, dacă se iau în considerare taxele antidumping în vigoare. După actualizarea efectului taxelor antidumping, marja de subcotare a atins un nivel de 20 %. Trebuie remarcat faptul că majoritatea acestor exporturi efectuate în cursul perioadei anchetei de reexaminare au avut loc în perioada în care măsurile erau anulate.
 4.5. Importuri în Uniune din alte țări terțe
 (70)
 Pe parcursul perioadei examinate, volumul importurilor din alte țări terțe nu a atins niciodată o cotă de piață mai mare de 11,2 %. Majoritatea importurilor (cel puțin 89 % în timpul perioadei examinate) proveneau din Turcia.
 Tabelul 4
 2009/2010
 2010/2011
 2011/2012
 Perioada anchetei de reexaminare
 Volumul importurilor din alte țări terțe (tone)
 4 033
 8 078
 10 090
 4 717
 Indice (2009/2010 = 100)
 100
 200
 250
 117
 Cota de piață
 6,1 %
 11,1 %
 11,2 %
 10,6 %
 4.6. Situația economică a industriei din Uniune
 (71)
 În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care au făcut obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus evaluarea tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate.
 (72)
 Chiar dacă toți cei cinci producători din Uniune au furnizat un răspuns la chestionar, s-a considerat că răspunsul la chestionar prezentat de unul dintre producători nu a putut fi utilizat integral deoarece nu a fost verificat în cadrul unei verificări la fața locului. Prin urmare, analiza a fost efectuată pe baza următoarei metodologii.
 (73)
 Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, ocuparea forței de muncă, productivitatea, creșterea, importanța marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor dumpingului anterior) au fost evaluați la nivelul întregii industrii din Uniune. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de cei patru producători din Uniune care au cooperat pe deplin. În cazul producătorului al cărui răspuns la chestionar nu a fost verificat, evaluarea s-a bazat pe datele furnizate de producătorul respectiv, care au fost confruntate, în măsura posibilului, cu datele cuprinse în plângere și cu situațiile sale financiare auditate.
 (74)
 Analiza indicatorilor microeconomici (stocurile, prețurile de vânzare, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, rentabilitatea investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și salariile) a fost efectuată la nivelul producătorilor din Uniune care au cooperat pe deplin. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de producătorii respectivi, care au fost verificate în mod corespunzător în timpul unei vizite de verificare la fața locului.
 4.6.1. Indicatori macroeconomici
 4.6.1.1. Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității de producție
 Tabelul 5
 2009/2010
 2010/2011
 2011/2012
 Perioada anchetei de reexaminare
 Producția (tone)
 11 815
 33 318
 29 672
 28 763
 Indice (2009/2010 = 100)
 100
 282
 251
 243
 Capacitatea de producție (tone)
 77 380
 77 380
 77 380
 77 380
 Indice (2009/2010 = 100)
 100
 100
 100
 100
 Utilizarea capacității de producție
 15 %
 43 %
 38 %
 37 %
 (75)
 Producția a crescut semnificativ în cursul perioadei examinate, de la aproximativ 12 000 de tone până la aproape 29 000 de tone în perioada anchetei de reexaminare. În sezonul din 2009/2010, producția a înregistrat un nivel scăzut, întrucât industria din Uniune era încă afectată de importurile de conserve de mandarine din China care făceau obiectul unui dumping realizate în sezonul trecut, precum și de faptul că deținea un stoc din sezonul trecut, când măsurile antidumping nu erau în vigoare. Producția a crescut în sezonul 2010/2011 după ce noilor importuri din China li s-au aplicat măsurile anti-dumping în vigoare.
 (76)
 Întrucât capacitatea de producție a Uniunii nu s-a modificat pe parcursul perioadei examinate, utilizarea capacității de producție a crescut corespunzător. Cu toate acestea, utilizarea a rămas în mod sistematic sub 50 %.
 (77)
 O asociație europeană a comercianților a susținut că un producător din Uniune a oprit producția din 2012/2013 și că producătorul respectiv și alți doi producători s-au confruntat cu o situație financiară dificilă. Din aceste motive, se susține că cifrele referitoare la producție, la capacitatea de producție/la gradul de utilizare a capacității de producție au fost majorate în mod artificial.
 (78)
 În acest sens, trebuie amintit în primul rând că informațiile colectate în cursul anchetei au indicat că toți producătorii din Uniune care fac parte din industria Uniunii au produs în toate sezoanele din cursul perioadei examinate. Prin urmare, prima afirmație, potrivit căreia un producător ar fi încetat producția în cursul perioadei anchetei de reexaminare, trebuie să fie respinsă.
 (79)
 În ceea ce privește presupusa situație financiară dificilă a producătorilor din Uniune, unul dintre producătorii din Uniune a făcut într-adevăr obiectul unei proceduri de insolvență în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, ancheta a arătat că nivelul producției producătorului respectiv a crescut semnificativ de-a lungul perioadei examinate, în timp ce capacitatea acestuia a rămas neschimbată. Prin urmare, s-a concluzionat că procedura de insolvență nu a afectat în mod negativ rezultatele producătorului. În ceea ce îi privește pe ceilalți doi producători din Uniune, producătorii respectivi au intrat în procedura de insolvență, dar numai ulterior perioadei examinate. Se confirmă astfel concluzia (a se vedea considerentele 96-98) că prejudiciul a fost de fapt restabilit și că industria din Uniune se afla în continuare într-o situație financiară delicată.
 4.6.1.2. Volumul vânzărilor și cota de piață din Uniune
 Tabelul 6
 2009/2010
 2010/2011
 2011/2012
 Perioada anchetei de reexaminare
 Volumul vânzărilor (tone)
 15 219
 22 625
 20 504
 20 512
 Indice (2009/2010 = 100)
 100
 149
 135
 135
 Cota de piață (din consumul Uniunii)
 22,9 %
 31,2 %
 22,7 %
 46,1 %
 (80)
 Vânzările realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți au crescut cu 35 % în cursul perioadei examinate.
 (81)
 Cota de piață a industriei din Uniune a urmat, de asemenea, o tendință de creștere în cursul perioadei examinate. Chiar dacă se ia în considerare efectul de acumulare a stocurilor asupra nivelului consumului din Uniune, în 2011/2012 și în cursul perioadei anchetei de reexaminare, cotele de piață au crescut de la aproximativ 23 % la începutul perioadei până la o medie de 35 % în ultimii doi ani examinați.
 4.6.1.3. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
 Tabelul 7
 2009/2010
 2010/2011
 2011/2012
 Perioada anchetei de reexaminare
 Ocuparea forței de muncă
 350
 481
 484
 428
 Indice (2009/2010 = 100)
 100
 137
 138
 122
 Productivitatea (tone pe salariat)
 34
 69
 61
 67
 Indice (2009/2010 = 100)
 100
 205
 182
 199
 (82)
 Atât ocuparea forței de muncă, cât și productivitatea s-au îmbunătățit în cursul perioadei examinate și reflectă creșterea globală a producției și a volumului vânzărilor. Creșterea productivității în 2010/2011 a fost asociată cu volume de producție mai mari care au rezultat din faptul că măsurile antidumping au intrat în vigoare în perioada respectivă.
 (83)
 Cifrele de mai sus privind ocuparea forței de muncă sunt calculate per echivalent normă întreagă și, prin urmare, nu arată numărul absolut de locuri de muncă sezoniere implicate. În scopul formării unei imagini mai bune în ceea ce privește numărul de locuri de muncă implicate, trebuie remarcat faptul că cifra corespunzătoare perioadei anchetei de reexaminare reprezintă în echivalent normă întreagă aproximativ 2 400 de locuri de muncă sezoniere.
 4.6.1.4. Creșterea
 (84)
 Industria din Uniune a reușit să beneficieze de creștere pe piața Uniunii până în 2011. Cu toate acestea, de îndată ce măsurile împotriva Chinei au fost ridicate (a se vedea considerentul 2) și importurile din China au invadat piața Uniunii, industria din Uniune a pierdut o parte considerabilă din cota sa de piață. După reinstituirea taxelor, industria din Uniune a reușit să recâștige cota de piață pierdută, deși aceasta a atras cu sine deteriorarea situației financiare.
 4.6.1.5. Importanța dumpingului și redresarea în urma efectelor dumpingului anterior
 (85)
 Dumpingul a continuat în cursul perioadei anchetei de reexaminare la un nivel semnificativ, astfel cum se explică la punctul 3.2.5 (a se vedea considerentele 34 și 35) de mai sus.
 (86)
 Având în vedere volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din China, impactul marjei de dumping reale asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat neglijabil. Trebuie precizat faptul că industria din Uniune este în continuare într-un proces de redresare în urma practicilor de dumping anterioare, în special în ceea ce privește utilizarea capacității și rentabilitatea (în comparație cu ancheta inițială).
 4.6.2. Indicatori microeconomici
 4.6.2.1. Stocurile
 Tabelul 8
 2009/2010
 2010/2011
 2011/2012
 Perioada anchetei de reexaminare
 Stocuri (tone)
 2 020
 2 942
 7 257
 9 729
 Indice (2009/2010 = 100)
 100
 146
 359
 482
 (87)
 În ultimele două sezoane, stocurile producătorilor din Uniune au crescut în mod semnificativ, ceea ce reflectă faptul că, în perioada examinată, producția a crescut mai mult decât vânzările.
 4.6.2.2. Prețurile de vânzare din Uniune
 Tabelul 9
 2009/2010
 2010/2011
 2011/2012
 Perioada anchetei de reexaminare
 Prețul mediu de vânzare (EUR/tonă)
 1 260
 1 322
 1 577
 1 397
 Indice (2009/2010 = 100)
 100
 105
 125
 111
 (88)
 Pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune a reușit să mărească prețurile de vânzare din UE cu 11 %. Creșterea a fost deosebit de accentuată până în 2011/2012, dar prețurile au scăzut ulterior în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Fenomenul este atribuit nivelului ridicat al importurilor din China înregistrat între martie și iulie 2012, atunci când măsurile nu erau în vigoare, precum și subcotării prețurilor industriei din Uniune de prețurile produsului în cauză din China.
 4.6.2.3. Rentabilitatea și fluxul de numerar
 Tabelul 10
 2009/2010
 2010/2011
 2011/2012
 Perioada anchetei de reexaminare
 Rentabilitate
 – 29,8 %
 5,9 %
 6,4 %
 – 2,9 %
 (89)
 În cursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei din Uniune a cunoscut o primă îmbunătățire semnificativă în perioada 2010/2011-2011/2012. Cu toate acestea, în cursul perioadei anchetei de reexaminare industria din Uniune a înregistrat din nou pierderi.
 (90)
 Îmbunătățirea rentabilității a fost în mod clar legată de faptul că industria din Uniune a reușit să-și crească volumul vânzărilor și volumul de producție, precum și prețul de vânzare în anii de după instituirea măsurilor antidumping. Revenirea la o situație de pierderi în cursul perioadei anchetei de reexaminare este consecința scăderii prețurilor de vânzare, din cauza afluxului brusc de importuri din China după anularea taxelor de către Curtea de Justiție a UE.
 (91)
 În acest context, trebuie amintit faptul că un volum semnificativ de produse din China a fost importat fără taxe antidumping în perioada martie-iulie 2012. De asemenea, s-a dovedit că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, importurile din China au subcotat în mod semnificativ prețurile din Uniune, în special după actualizarea efectului taxelor antidumping. Aceasta a generat o scădere generală a prețurilor care, la rândul său, a determinat situația generatoare de pierderi a industriei din Uniune.
 Tabelul 11
 2009/2010
 2010/2011
 2011/2012
 Perioada anchetei de reexaminare
 Flux de numerar (EUR)
 1 211 342
 3 078 496
 – 1 402 390
 – 2 023 691
 Indice (2009/2010 = 100)
 100
 254
 – 116
 – 167
 (92)
 În cursul perioadei examinate, evoluția fluxului de numerar a corespuns în principal evoluției rentabilității globale a industriei din Uniune, precum și efectului de creștere a stocurilor, în special în ultimii doi ani examinați.
 4.6.2.4. Investițiile, rentabilitatea investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și creșterea
 Tabelul 12
 2009/2010
 2010/2011
 2011/2012
 Perioada anchetei de reexaminare
 Investiții (EUR)
 318 695
 416 714
 2 387 341
 238 473
 Indice (2009/2010 = 100)
 100
 131
 749
 75
 Rentabilitatea investițiilor (active nete)
 – 60 %
 29 %
 19 %
 – 1 %
 (93)
 În cursul perioadei examinate, o parte a industriei din Uniune a realizat investiții pentru întreținerea și optimizarea echipamentelor de producție existente. Nivelul investițiilor a crescut mai ales în perioada 2011/2012, fiind favorizat, cel mai probabil, de nivelul de profit înregistrat în anul respectiv și în anul anterior. Investiția a fost realizată în principal de un producător din Uniune pentru a asigura o sursă de aprovizionare cu materii prime care să le completeze pe cele existente și pentru a îmbunătăți respectarea normelor de mediu. Rentabilitatea investițiilor în cursul perioadei examinate a urmat îndeaproape tendința înregistrată de rentabilitate.
 (94)
 O parte a industriei din Uniune a întâmpinat dificultăți în mobilizarea capitalului în cursul perioadei examinate, dar, în cele din urmă, a reușit să își restructureze datoriile.
 4.6.2.5. Salariile
 Tabelul 13
 2009/2010
 2010/2011
 2011/2012
 Perioada anchetei de reexaminare
 Costul forței de muncă pe angajat (EUR)
 23 578
 21 864
 21 371
 23 025
 Indice (2009/2010 = 100)
 100
 93
 91
 98
 (95)
 Nivelurile salariilor medii au rămas relativ stabile în cursul perioadei examinate, în timp ce costul unitar de producție a scăzut.
 4.7. Concluzie
 (96)
 Analiza prejudiciului a arătat că situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit în perioada examinată. Instituirea măsurilor antidumping la sfârșitul anului 2008 a permis industriei din Uniune să se redreseze încet, dar sigur de pe urma efectelor prejudiciabile ale dumpingului, exploatându-și în continuare potențialul pe piața Uniunii. Faptul că industria din Uniune a beneficiat de pe urma măsurilor este ilustrat, în principal, de creșterea nivelurilor producției și vânzărilor și, în special, a nivelului profitului.
 (97)
 Cu toate acestea, situația s-a a schimbat în perioada anchetei de reexaminare. Măsurile au fost anulate în martie 2012 și importurile din China au crescut masiv până în iunie 2012, când importurile au fost supuse înregistrării. În 2011/2012, importatorii s-au folosit de anularea taxelor antidumping pentru a acumula stocuri și a introduce produsele pe piața UE la prețuri mici în perioada anchetei de reexaminare. Astfel s-a creat o presiune globală semnificativă asupra prețurilor pe piața UE și, ca urmare, situația financiară a industriei s-a deteriorat din nou. Într-adevăr, industria nu a avut altă soluție decât să reducă prețurile pentru a-și menține nivelul de vânzări. Acest lucru a avut însă consecințe grave asupra situației financiare a industriei.
 (98)
 Situația încă prejudiciabilă a industriei din Uniune este cel mai bine demonstrată de o serie de indicatori financiari negativi, și anume rentabilitatea și fluxul de numerar, precum și de nivelurile ridicate ale stocurilor și de gradul redus de utilizare a capacității. Un astfel de context descurajează noile investiții și creșterea economică.
 (99)
 O asociație europeană a comercianților a pus sub semnul întrebării concluziile privind prejudiciul pe motiv că volumul vânzărilor, ocuparea forței de muncă și prețurile de vânzare ale industriei din Uniune, precum și nivelul investițiilor unui producător din Uniune au avut o evoluție pozitivă în cursul perioadei examinate.
 (100)
 Cu toate acestea, afirmația menționată ar trebui respinsă. Într-adevăr, în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, lista indicatorilor economici relevanți care ar trebui examinați nu este exhaustivă, iar unul singur sau mai mulți dintre acești factori nu reprezintă în mod necesar un factor de decizie determinant în evaluarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune. Astfel cum se explică în considerentul 98, indicatorii propuși de reclamant nu au influențat în mod decisiv concluziile Comisiei cu privire la situația prejudiciabilă a industriei din Uniune. Concluzia conform căreia prejudiciul a continuat s-a bazat mai degrabă pe indicatorii financiari negativi referitori la rentabilitate și la fluxul de numerar, coroborat cu nivelul ridicat al stocurilor și cu utilizarea redusă a capacităților.
 5. PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI
 5.1. Impactul volumului preconizat de importuri și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor
 (101)
 În cazul în care măsurile ar fi abrogate, se preconizează creșterea volumului importurilor, care poate provoca agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune. Aceasta se bazează pe următoarele elemente.
 (102)
 Analiza de mai sus (a se vedea considerentul 44) arată că, deși volumele exportate de China către Uniune au scăzut în mod semnificativ după instituirea măsurilor la sfârșitul anului 2008, producătorii chinezi fabrică în continuare volume semnificative de produs în cauză, din care majoritatea sunt destinate exportului.
 (103)
 În ceea ce privește volumele și prețurile estimate, este clar că piața Uniunii rămâne deosebit de atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi. În primul rând, în ceea ce privește volumul, piața Uniunii este a treia mare piață mondială pentru conservele de mandarine din China. De asemenea, evoluția ca urmare a anulării măsurilor arată că exportatorii chinezi sunt în măsură să exporte rapid cantități semnificative de produs în cauză către piața Uniunii fără a fi necesar să-și redirecționeze vânzările de pe alte piețe. În cele din urmă, conform datelor privind importurile din cadrul anchetei inițiale, China poate exporta cu ușurință către piața Uniunii peste 60 000 de tone pe sezon, ceea ce reprezintă aproape 90 % din consumul mediu al Uniunii în perioada examinată.
 (104)
 În cazul în care China ar crește într-adevăr exporturile către UE ca urmare a abrogării măsurilor, este mai mult decât probabilă o scădere generală a prețurilor pe piața UE pe termen mediu. Prin urmare, producătorii din UE ar fi puși într-o poziție și mai dificilă, astfel cum se explică în continuare.
 (105)
 În al doilea rând, în ceea ce privește prețurile, baza de date chineză (11) arată că, în trecut, China a exportat volume semnificative către țările din afara UE, la prețuri mai mici decât prețurile de export către UE. În cursul perioadei anchetei de reexaminare, volumele exportate către țările respective din afara UE s-au ridicat la aproximativ 20 000 de tone, reprezentând 71 % din producția totală a industriei din Uniune. Datorită atractivității pieței UE în ceea ce privește prețurile, s-a concluzionat că, în cazul în care măsurile ar fi suprimate, este probabil ca exportatorii chinezi să redirecționeze volumele respective către piața mai profitabilă a Uniunii.
 (106)
 De asemenea, analiza de mai sus (a se vedea considerentele 68 și 69), a demonstrat că importurile din China către piața Uniunii au subcotat în mod semnificativ prețurile producătorilor din Uniune în timpul perioadei anchetei de reexaminare, în special după actualizarea efectului taxelor antidumping. Chiar dacă prețul importurilor din China a crescut în 2011/2012, atunci când măsurile nu erau în vigoare, nivelul acestora era în continuare mult sub nivelul prețurilor din UE, conform datelor Eurostat. Pe această bază, amploarea diferenței de preț înregistrate în 2011/2012 a fost comparabilă, de fapt, cu cea din cursul perioadei anchetei de reexaminare.
 (107)
 Piața de citrice preparate sau conservate este foarte competitivă din punct de vedere al prețului deoarece concurența se manifestă, în principal, la nivel de preț. Fenomenul este amplificat de faptul că vânzările constau, de regulă, în cantități relativ mari. Dacă importurile ieftine și importurile care fac obiectul unui dumping ar fi disponibile în cantități semnificative pe piața Uniunii, ar exista o repercusiune directă asupra nivelului general al prețurilor de pe piața Uniunii, ceea ce ar conduce la scăderea prețului global.
 (108)
 Anularea taxelor antidumping la sfârșitul perioadei examinate este o ilustrare perfectă a ceea ce s-ar întâmpla în cazul expirării măsurilor.
 (109)
 Imediat după anularea măsurilor de Curtea de Justiție a UE și până când importurile au fost supuse înregistrării, volumul importurilor din China a crescut rapid și în mod semnificativ. Prezența masivă a importurilor ieftine pe piața Uniunii i-a obligat pe producătorii din Uniune să scadă prețurile pentru a-și menține poziția în ceea ce privește volumele de vânzări și de producție, ceea ce a condus la o situație de pierdere.
 (110)
 Acesta a fost rezultatul importurilor fără taxe antidumping pe parcursul unei perioade de numai cinci luni. Repercusiunile asupra situației industriei din Uniune ar fi, în mod evident, chiar mai grave dacă măsurile ar expira. În cazul în care s-ar înregistra din nou volume mari de importuri la prețuri scăzute, prejudiciul suferit de industria din Uniune ar fi, cel mai probabil, agravat. Producătorii din Uniune ar suferi o scădere a volumelor de producție și de vânzare, precum și o scădere a prețurilor care ar conduce la creșterea pierderilor. Calculul subcotării a fost realizat pe baza datelor prezentate la punctul 4.4.2 (a se vedea considerentele 68 și 69), dar eliminând taxele antidumping, el indică un nivel de subcotare mai mare de 20 %.
 (111)
 O asociație europeană a comercianților a susținut că industria din Uniune nu ar suferi niciun prejudiciu în cazul abrogării măsurilor, întrucât se preconizează scăderea volumelor importurilor de produs în cauză pe viitor. Această afirmație s-a bazat pe următoarele motive. În primul rând, pe faptul că se preconizează creșterea viitoare a consumului intern de fructe proaspete în China, precum și creșterea exporturilor de fructe proaspete din China către Rusia. În al doilea rând, pe faptul că se preconizează, de asemenea, creșterea consumului intern de conserve de mandarine în China. În al treilea rând, pe faptul că statisticile Eurostat confirmă cele menționate mai sus, întrucât acestea arată scăderea importurilor de produse în cauză începând cu sezonul 2012/2013.
 (112)
 Cu toate acestea, afirmațiile menționate ar trebui respinse pentru următoarele motive:
 (a)
 în primul rând, chiar dacă se preconizează creșterea consumului intern și a exportului de fructe proaspete din China, se preconizează, de asemenea, creșterea producției Chinei într-o măsură comparabilă, conform datelor disponibile (12). Prin urmare, se concluzionează că disponibilitatea fructelor proaspete pentru industria conservelor din China în sezonul 2013/2014 nu va fi afectată în mod semnificativ;
 (b)
 în al doilea rând, în considerentul 44 s-a concluzionat că în China consumul intern de conserve de mandarine s-ar ridica la aproximativ 100 000 de tone pe sezon și că nu există niciun indiciu că cifra respectivă va crește în viitor. De asemenea, reclamanții nu au furnizat nicio dovadă care să indice creșterea consumului;
 (c)
 în ceea ce privește al treilea motiv, trebuie amintit faptul că scăderea importurilor de produs în cauză în sezonul 2012/2013 (perioada anchetei de reexaminare) ar putea fi explicată în mod rezonabil prin efectul de acumulare a stocurilor care rezultă din importurile masive care au avut loc în sezonul 2011/2012, pe parcursul primelor cinci luni de la anularea măsurilor (a se vedea considerentul 59).
 (113)
 Asociația europeană a comercianților menționată mai sus a susținut, de asemenea, că volumele mari de fructe proaspete disponibile pe piața Uniunii, probabil ca urmare a embargoului impus de Rusia, ar conduce la scăderea prețului fructelor respective, permițând astfel industriei din Uniune să își îmbunătățească competitivitatea.
 (114)
 Cu toate acestea, afirmația menționată este pur speculativă și nu a fost susținută de niciun element de probă. Chiar dacă prețurile materiilor prime ar putea scădea în viitor, acesta nu este considerat un motiv suficient pentru a nu remedia efectele negative ale importurilor care fac obiectul unui dumping asupra situației industriei din Uniune. Într-adevăr, se consideră că, în lipsa măsurilor, importurile care fac obiectul unui dumping vor fi reluate în cantități semnificative și vor continua să cauzeze prejudicii industriei din Uniune. Astfel, după caz, industria din Uniune ar putea fi împiedicată să beneficieze pe deplin de efectul pozitiv al scăderii prețului materiilor prime. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
 5.2. Concluzie
 (115)
 Pe această bază, se concluzionează că abrogarea măsurilor privind importurile din China ar conduce, cel mai probabil, la continuarea prejudiciului pentru industria din Uniune.
 6. INTERESUL UNIUNII
 6.1. Introducere
 (116)
 În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente nu ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume interesele industriei din Uniune, pe de o parte, precum și ale importatorilor și altor părți implicate, pe de altă parte.
 (117)
 Trebuie reamintit faptul că, în cadrul anchetei inițiale, s-a ajuns la concluzia că adoptarea măsurilor nu este contrară interesului Uniunii. De asemenea, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, care analizează o situație în care măsurile antidumping au fost deja instituite, permite evaluarea eventualului impact negativ asupra părților vizate de măsurile antidumping actuale.
 (118)
 Pe această bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea continuării dumpingului prejudiciabil, s-ar putea concluziona că menținerea măsurilor nu ar fi în interesul Uniunii în acest caz particular.
 6.2. Interesul industriei din Uniune
 (119)
 Industria din Uniune, compusă din cinci producători din zonele rurale ale Spaniei, a câștigat cotă de piață și a fost capabilă să crească prețul produsului în cauză până la un nivel care i-a permis să își mențină afacerea la pragul de rentabilitate sau profitabilă pe parcursul perioadei examinate, atunci când măsurile au fost în vigoare. Volumul de producție și cifrele privind ocuparea forței de muncă s-au îmbunătățit în același mod. În cazul abrogării măsurilor, industria din Uniune ar fi într-o situație mult mai gravă, astfel cum este descris mai sus (la probabilitatea reapariției prejudiciului) în ceea ce privește scăderea prețurilor de vânzare și creșterea în continuare a pierderilor (a se vedea considerentul 110). Noile investiții care vizează consolidarea întreprinderilor și îmbunătățirea competitivității lor pe piața produsului în cauză ar fi, de asemenea, împiedicate. Continuarea măsurilor ar fi în interesul industriei din Uniune și ar trebui să o sprijine să-și exploateze în continuare potențialul pe o piață a Uniunii pe care a fost restabilită concurența.
 6.3. Interesul importatorilor, al comercianților și al comercianților cu amănuntul
 (120)
 Astfel cum s-a menționat în considerentul 10 de mai sus, având în vedere numărul aparent mare de importatori independenți, s-a aplicat eșantionarea. Importatorii sunt situați în principal în Germania, dar și în alte țări cum ar fi, de exemplu, dar nu exclusiv, Regatul Unit, Țările de Jos sau Republica Cehă.
 (121)
 Două societăți care au importat produsul în cauză în cursul perioadei examinate au cooperat la anchetă. Totalul afacerilor în domeniul citricelor conservate ale părților respective a constituit 3,8 % din cifra lor totală de afaceri. Chiar dacă afacerile din sectorul citricelor conservate nu sunt cele mai profitabile pentru importatorii respectivi, acestea sunt inerente opțiunilor lor comerciale care constau în oferirea unei game foarte largi de produse pentru anumiți clienți (de exemplu, lanțuri de supermarketuri), în vederea asigurării unor contracte mari în cadrul cărora produsele mai puțin profitabile sunt compensate prin vânzările altor produse și prin economii de scară.
 (122)
 Nu există indicii că menținerea măsurilor ar avea un efect negativ semnificativ asupra activităților celor doi importatori. Importatorii nu depind de produsul în cauză, în timp ce lanțul de aprovizionare s-a adaptat la costurile aferente taxei antidumping. De asemenea, conform anchetei, măsurile nu au închis piața Uniunii pentru exportatorii chinezi, întrucât produsul în cauză a fost importat în cantități semnificative pe parcursul perioadei examinate, în pofida existenței măsurilor.
 (123)
 Un alt importator a afirmat că taxele antidumping afectează în mod negativ activitatea sa comercială din sectorul citricelor conservate. Având în vedere absența unor date verificabile furnizate de importatorul respectiv, se consideră că efectul negativ pe care menținerea măsurilor antidumping îl poate avea asupra acestor părți nu ar depăși efectul pozitiv al măsurilor asupra industriei din Uniune.
 (124)
 Unele părți au indicat un deficit al capacității de producție la nivelul industriei din Uniune. Trebuie remarcat faptul că abrogarea taxelor ar putea conduce la situația în care sursa alternativă de aprovizionare ar trebui să-și înceteze activitățile, lăsându-i pe importatori cu o singură sursă de aprovizionare (importurile din China). Cu toate acestea, trebuie reamintit că lanțurile de supermarketuri și comercianții cu amănuntul consideră importantă menținerea unei securități a aprovizionării pentru afacerea lor. De fapt, unul dintre aceștia a susținut continuarea măsurilor pentru existența concurenței și a cel puțin două surse de aprovizionare. De asemenea, industria din Uniune, care este încă departe de a atinge un nivel satisfăcător de utilizare a capacităților, este în măsură să deservească în continuare piața Uniunii, într-un cadru în care a fost restabilită concurența. Faptul că industria din Uniune nu acoperă în prezent 100 % din necesarul Uniunii nu justifică practicile comerciale neloiale ale exportatorilor chinezi sau eliminarea măsurilor în cazul de față.
 (125)
 O asociație europeană a comercianților a susținut că menținerea măsurilor ar restricționa în mod nejustificat desfășurarea normală a activității membrilor săi, întrucât o parte semnificativă a activității a fost legată de comerțul cu produsul în cauză. În acest sens, trebuie remarcat faptul că scopul taxelor anti-dumping este de a evita practicile comerciale neloiale, și anume, dumpingul, și nu de a restricționa activitățile comerciale. Se reamintește că, în urma anchetei, Comisia a concluzionat că menținerea măsurii este în continuare necesară în cazul de față.
 6.4. Interesul utilizatorilor
 (126)
 În vederea efectuării analizei, utilizatorii au fost împărțiți în două categorii: pe de o parte, gospodăriile și, pe de altă parte, utilizatorii profesioniști/industriali activi în sectoare precum producția de băuturi, de gemuri sau iaurturi, de produse de panificație sau în sectorul de alimentație publică.
 (127)
 Nicio parte care aparține uneia dintre categoriile menționate sau care le reprezintă interesele nu s-a prezentat și nu a cooperat în niciun fel în cadrul anchetei.
 (128)
 Un importator a susținut că taxele antidumping instituite asupra produsului în cauză ar fi anticoncurențiale și, prin urmare, nu ar fi în interesul consumatorilor din Uniune. Nu a fost prezentată nicio dovadă în sprijinul acestei afirmații.
 (129)
 Având în vedere ponderea limitată pe care produsul în cauză o poate avea în bugetul unei gospodării medii din Uniune, nu există nicio dovadă că o eventuală creștere a prețurilor de consum, rezultată din menținerea măsurilor, poate depăși efectul pozitiv al măsurilor asupra industriei din Uniune.
 (130)
 Chiar dacă nu poate fi contestat faptul că o continuare a taxelor poate, în mod abstract, să îi afecteze negativ pe unii utilizatori profesionali/industriali prin scăderea marjelor, nu există nicio dovadă că produsul în cauză ar genera costuri semnificative (în comparație cu costurile totale ale acestora). Prin urmare, orice impact negativ al continuării măsurilor asupra categoriei de utilizatori menționate nu ar fi disproporționat.
 6.5. Interesele furnizorilor
 (131)
 Atât furnizorii individuali de fructe proaspete ai industriei din Uniune, cât și o asociație a unor astfel de furnizori au declarat că măsurile sunt în interesul lor și că acestea ar fi benefice, de asemenea, în ceea ce privește noile investiții și locuri de muncă. Fructele vândute de producătorii din Uniune sunt o importantă sursă complementară de venituri pentru furnizori, în absența căreia pot apărea perturbări majore în sectorul agricol din regiunile spaniole în cauză. Se estimează că numărul membrilor cooperanți afectați s-ar ridica la peste 2 000 numai în regiunea Valencia. În ceea ce privește locurile de muncă sezoniere în domeniul, printre altele, al culegerii, transportului și depozitării fructelor, se estimează că cel puțin 2 500 de astfel de locuri de muncă vor fi afectate în total în regiunile Valencia și Murcia.
 (132)
 Din datele prezentate de Asociația furnizorilor spanioli rezultă că, dacă importurile din China vor depăși 60 000 de tone, astfel cum s-a întâmplat deja de două ori în cursul anchetei inițiale, furnizorii se vor confrunta probabil cu situația în care nu vor putea să-și vândă întreg volumul de satsuma destinat industriei de conserve din Uniune.
 (133)
 O asociație europeană a comercianților a susținut că furnizorii ar putea să se aștepte la subvenții pentru a putea dispune de cantitățile de fructe care nu au putut fi exportate din cauza embargoului impus Rusiei. Cu toate acestea, reclamantul nu a prezentat nicio dovadă în sprijinul cererii de acordare a subvenției. De asemenea, subvențiile, dacă era cazul, ar fi fost disponibile numai pentru fructele nevândute, destinate exportului către Rusia, nu și pentru fructele care nu au fost vândute industriei din Uniune ca urmare a prejudiciului cauzat de produsul în cauză după expirarea măsurilor. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
 6.6. Concluzie
 (134)
 Ancheta a arătat că măsurile antidumping existente nu au închis piața Uniunii pentru importurile din China și au contribuit la redresarea industriei din Uniune. Având în vedere că procesul de redresare este încă în desfășurare, menținerea măsurilor este în interesul industriei din Uniune. În cazul expirării măsurilor, procesul de redresare ar înceta, nivelurile rentabile ale prețurilor ar deveni inaccesibile și industria din Uniune ar suporta pierderi mari. De asemenea, ar fi amenințată una dintre sursele complementare de venit pentru membrii a numeroase cooperative și pentru lucrătorii sezonieri din mai multe zone rurale, unde există puține alternative în materie de locuri de muncă.
 (135)
 Conform datelor disponibile, măsurile existente nu par să fi avut efecte negative importante asupra situației economice a importatorilor din Uniune care au cooperat la anchetă. Având în vedere datele disponibile, nu se poate considera că măsurile au avut un impact substanțial nici asupra altor părți care s-au făcut cunoscute, nici asupra importatorilor, comercianților, utilizatorilor și comercianților cu amănuntul. Orice majorare a prețurilor care ar putea fi determinată de continuarea măsurilor antidumping nu pare a fi disproporționată comparativ cu beneficiul obținut de industria din Uniune prin eliminarea efectelor de denaturare a schimburilor comerciale cauzate de importurile care fac obiectul unui dumping.
 (136)
 Luând în considerare toți factorii menționați în considerentele de mai sus, se concluzionează că nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
 7. MĂSURILE ANTIDUMPING
 (137)
 Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se consideră adecvată menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma comunicării respective. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când erau întemeiate.
 (138)
 Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite fructe conservate originare din China ar trebui menținute pentru o perioadă suplimentară de cinci ani.
 (139)
 Unele părți au susținut că măsurile care prevăd un element cantitativ (un sistem de cote) sunt preferabile măsurilor antidumping. Afirmația menționată nu poate fi luată în considerare deoarece, în temeiul regulamentului de bază, forma măsurilor nu poate fi modificată în cursul unei anchete de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor. Afirmația nu poate contrazice nici constatările din cadrul prezentei anchete, și anume că cerințele pentru menținerea măsurilor antidumping sunt îndeplinite.
 (140)
 O societate poate solicita aplicarea nivelurilor individuale ale taxei antidumping, în cazul în care își schimbă ulterior denumirea. Cererea trebuie adresată Comisiei (13). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să demonstreze că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, o notificare privind schimbarea denumirii va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 (141)
 Comitetul instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a emis un aviz,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 (1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de mandarine preparate sau conservate (inclusiv tangerine și satsuma), clementine, wilkings și alți hibrizi similari de citrice, fără adaos de alcool, cu sau fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori, astfel cum sunt definite la poziția NC 2008, originare din Republica Populară Chineză, care sunt încadrate în prezent la codurile NC 2008 30 55, 2008 30 75 și ex 2008 30 90 (codurile TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 și 2008309069).
 (2) Se stabilește după cum urmează taxa antidumping definitivă aplicabilă produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de următoarele societăți:
 Societatea
 (EUR/tonă de greutate netă de produs)
 Cod adițional TARIC
 Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang
 531,2
 A886
 Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
 361,4
 A887
 Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang și producătorul său afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province
 490,7
 A888
 Producătorii-exportatori cooperanți care nu sunt incluși în eșantion astfel cum este prevăzut în anexă
 499,6
 A889
 Toate celelalte societăți
 531,2
 A999
 Articolul 2
 (1) În cazul în care mărfurile au suferit daune înainte de punerea lor în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau de plată este calculat proporțional în sensul determinării valorii în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (15), valoarea taxei antidumping, calculată pe baza articolului 1 de mai sus, este redusă proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plată.
 (2) Sub rezerva unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
 Articolul 3
 Articolul 1 alineatul (2) poate fi modificat prin adăugarea unui nou producător-exportator în lista societăților cooperante neincluse în eșantion și supuse, astfel, nivelului taxei medii ponderate de 499,6 EUR/tonă de greutate netă de produs, în cazul în care orice nou producător-exportator din Republica Populară Chineză prezintă Comisiei dovezi suficiente că:
 (a)
 nu a exportat în Uniune produsele menționate la articolul 1 alineatul (1) în cursul perioadei anchetei de reexaminare (cuprinsă între 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013) și în cursul perioadei anchetei inițiale (cuprinsă între 1 octombrie 2006 și 30 septembrie 2007);
 (b)
 nu este afiliat niciunui producător-exportator din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament; și
 (c)
 fie a exportat efectiv produsul în cauză către Uniune, fie îi incumbă o obligație contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate semnificativă în Uniune după încheierea perioadei anchetei de reexaminare.
 Articolul 4
 Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 10 decembrie 2014.
 Pentru Comisie
 Președintele
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) JO L 343, 22.12.2009, p. 51.
 (2) Regulamentul (CE) nr. 1355/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii impuse la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză (JO L 350, 30.12.2008, p. 35).
 (3) Hotărârea Curții de Justiție a UE din 22 martie 2012 în cauza C-338/10, Grünwald Logistik Service GmbH (GLS)/Hauptzollamt Hamburg-Stadt.
 (4) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 158/2013 al Consiliului din 18 februarie 2013 de reinstituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză (JO L 49, 22.2.2013, p. 29).
 (5) JO C 94, 3.4.2013, p. 9.
 (6) JO C 310, 25.10.2013, p. 9.
 (7) Departamentul pentru Agricultură al Statelor Unite, Serviciul Agricol Extern pentru citrice: World Markets and Trade, ianuarie 2013. Disponibil la: http://usda.mannlib.cornell.edu/usda/fas/citruswm//2010s/2013/citruswm-01-24-2013.pdf
 (8) Will plastic cups boost Chinese mandarin consumption, Foodnews, 26 iulie 2013 https://www.agra-net.net/agra/foodnews/canned/canned-fruit/mandarins/will-plastic-cups-boost-chinese-mandarin-consumption--1.htm
 (9) Idem; FSA/USDA Rapoarte privind câștigurile din citrice pentru anii 2008-2013 (disponibile la: http://gain.fas.usda.gov/Pages/Default.aspx); statisticile vamale chineze furnizate de Goodwill China Business Information Limited.
 (10) JO L 169, 29.6.2012, p. 50.
 (11) A se vedea nota de subsol 9.
 (12) Raportul FSA/USDA privind câștigurile din citrice datat din 12/13/2013 (disponibil la: http://gain.fas.usda.gov/Pages/Default.aspx)
 (13) Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, BELGIA.
 (14) JO C 264, 13.9.2013, p. 20 (schimbarea denumirii).
 (15) Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (JO L 253, 11.10.1993, p. 1).
 ANEXĂ
 Producători-exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion
 Hunan Pointer Foods Co., Ltd, Yongzhou, Hunan
 Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd, Xiangshan, Ningbo
 Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd, Yichang, Hubei
 Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd, Ningbo, Zhejiang
 Huangyan No 2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang
 Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd, Xinchang, Zhejiang
 Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd, Yidu, Hubei
 Guangxi Guiguo Food Co., Ltd, Guilin, Guangxi
 Zhejiang Juda Industry Co., Ltd, Quzhou, Zhejiang
 Zhejiang Iceman Group Co., Ltd, Jinhua, Zhejiang
 Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd, Ninghai
 Yi Chang Yin He Food Co., Ltd, Yidu, Hubei
 Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd, Yongzhou, Hunan
 Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd, Yinzhou, Ningbo
 Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd, Guilin, Guangxi
 Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd, Mingzhou, Ningbo


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 8.10.2011
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 298/14
 2011 m. liepos 25 d.Komisia za zashtita ot diskriminatsia (Bulgarija) pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą byloje Valeri Hariev Belov prieš „ChEZ Elektro Balgaria“ AD, „ChEZ Raspredelnenie Balgaria“ AD ir Darzhavna Komisia po energiyno i vodno regulirane
 (Byla C-394/11)
 2011/C 298/27
 Proceso kalba: bulgarų
 Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas
 Komisia za zashtita ot diskriminatsia
 Šalys pagrindinėje byloje
 Pareiškėjas: Valeri Hariev Belov
 Atsakovai: „ChEZ Elektro Balgaria“ AD, „ChEZ Raspredelnenie Balgaria“ AD ir Darzhavna Komisia po energiyno i vodno regulirane
 Prejudiciniai klausimai
 1 klausimas: Ar nagrinėjamas atvejis patenka į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvos 2000/43/EB (1), įgyvendinančios vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės, taikymo sritį (šiuo atveju svarbus 3 straipsnio 1 dalies h punktas)?
 2 klausimas: Kaip suprantamos „prastesnės sąlygos“ pagal Direktyvos 2000/43 2 straipsnio 2 dalies a punktą ir „tam tikros rasės ar etninės priklausomybės asmenys gali patekti tam tikru atžvilgiu į prastesnę padėtį“ pagal Direktyvos 2000/43 2 straipsnio 2 dalies b punktą:
 2.1.
 Ar tam, kad prastesnės sąlygos būtų laikomos tiesiogine diskriminacija, būtina, jog sąlygos būtų prastesnės ir kad jomis tiesiogiai ar netiesiogiai būtų pažeidžiamos teisės aktuose aiškiai įtvirtintos teisės ar interesai, ar jos suprantamos kaip bet kokia elgesio (veikimo) forma plačiąja šio žodžio prasme, kai tas elgesys yra nepalankesnis, palyginti su elgesiu panašioje situacijoje?
 2.2.
 Ar tam, kad ypač nepalankios padėties sukūrimas būtų laikomas netiesiogine diskriminacija, būtinai tiesiogiai ar netiesiogiai turi būti pažeidžiamos teisės aktuose aiškiai įtvirtintos teisės ar interesai, ar jis plačiai suprantamas kaip bet kokia ypač nepalankios padėties sukūrimo forma?
 3 klausimas: Atsižvelgiant į atsakymą į antrąjį klausimą: jei tam, kad būtų pripažįstama tiesioginė ar netiesioginė diskriminacija pagal Direktyvos 2000/43 2 straipsnio 2 dalies a ir b punktus, būtina, kad prastesnėmis sąlygomis ar sukuriant ypač nepalankią padėtį tiesiogiai ar netiesiogiai būtų pažeidžiama teisės aktuose nustatyta teisė ar interesas,
 3.1.
 ar Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 38 straipsnyje, Direktyvoje 2006/32/EB (2) (29 konstatuojamojoje dalyje, 1 straipsnyje, 13 straipsnio 1 dalyje), Direktyvoje 2003/54/EB (3) (3 straipsnio 5 dalyje), Direktyvoje 2009/72/EB (4) (3 straipsnio 7 dalyje) įtvirtinta galutinio elektros energijos vartotojo teisė ar interesas galėti reguliariai patikrinti elektros skaitiklio rodmenis, kuria jis gali remtis nacionaliniuose teismuose tokioje byloje, kokia yra pagrindinė byla,
 ir
 3.2.
 ar su šiomis nuostatomis suderinami nacionalinės teisės aktai ir (arba) Valstybinei energijos reguliavimo institucijai leidus vykdoma praktika, pagal kurią paskirstymo įmonei suteikiama laisvė įrengti elektros skaitiklius sunkiai prieinamose ar neprieinamose vietose, o dėl to vartotojai neturi galimybės asmeniškai ir reguliariai patikrinti ir sekti elektros skaitiklio rodmenų?
 4 klausimas: Atsižvelgiant į atsakymą į antrąjį klausimą: jei tam, kad būtų pripažinta tiesioginė ar netiesioginė diskriminacija, nebūtinai turi būti tiesiogiai ar netiesiogiai pažeista teisės aktuose nustatyta teisė ar interesas,
 —
 ar pagal Direktyvos 2000/43 2 straipsnio 2 dalies a ir b punktus leistini tokie nacionalinės teisės aktai ir teismų praktika, kaip antai nagrinėjami pagrindinėje byloje, pagal kuriuos tam, kad būtų pripažinta diskriminacija, reikalaujama, jog prastesne padėtimi ar sukuriant nepalankią situaciją tiesiogiai ar netiesiogiai būtų pažeistos teisės aktuose nustatytos teisės ar interesai;
 —
 jei tokie teisės aktai ir teismų praktika nepriimtini, ar nacionalinis teismas privalo jų netaikyti ir remtis Direktyvoje įtvirtintais sąvokų apibrėžimais?
 5 klausimas: Kaip reikėtų aiškinti Direktyvos 2000/43 8 straipsnio 1 dalį:
 5.1.
 taip, kad pagal ją reikalaujama, jog auka įrodytų faktus, kuriais remiantis peršasi vienareikšmė, neginčijama ir tikra išvada dėl tiesioginės ar netiesioginės diskriminacijos, ar pakanka, kad faktai pagrįstų tik tokios diskriminacijos prielaidą (spėjimą)?
 5.2.
 Ar faktai, kad
 a)
 tik dviejose miesto dalyse, žinomose kaip romų rajonai, elektros skaitikliai ant perdavimo stulpų gatvėse įrengti tokiame aukštyje, kad vartotojai negali stebėti jų rodmenų, išskyrus tam tikras išimtis kai kuriose šių dviejų rajonų dalyse, ir
 b)
 visuose likusiuose miesto rajonuose elektros skaitikliai įrengti tokiame aukštyje, kad juos būtų galima stebėti (iki 1,70 m), dažniausiai — vartotojų butuose arba ant pastato fasado ar tvoros,
 lemia įrodymų naštos perkėlimą atsakovei?
 5.3.
 Ar aplinkybės, kad
 a)
 abiejose miesto dalyse, vadinamose romų rajonais, gyvena ne tik romai, bet ir kitos etninės kilmės asmenys ir (arba)
 b)
 atitinkamai kokia gyventojų dalis šiuose dviejuose rajonuose faktiškai save laiko romais, ir (arba)
 c)
 paskirstymo įmonė teigia, jog elektros skaitiklių įrengimo 7 m aukštyje šiuose dviejuose rajonuose priežastys visiems žinomos,
 lemia, kad įrodymų našta atsakovei neperkeliama?
 6 klausimas: Atsižvelgiant į atsakymą į penktąjį klausimą:
 6.1.
 Jei Direktyvos 2000/43 8 straipsnio 1 dalį reikia aiškinti taip, kad būtina diskriminacijos prielaida (prezumpcija), ir jei minėti faktai lemia įrodymų naštos perkėlimą atsakovei, kokios diskriminacijos formos prielaidą galima daryti, remiantis šiais faktais: tiesioginės, netiesioginės diskriminacijos ir (arba) priekabiavimo?
 6.2.
 Ar pagal Direktyvos 2000/43 nuostatas galima tiesioginę diskriminaciją ar priekabiavimą pateisinti teisėto tikslo siekimu būtinomis ir tinkamomis priemonėmis?
 6.3.
 Ar, atsižvelgiant į paskirstymo įmonės iškeltus teisėtus tikslus, kurių ji siekia, galima pateisinti dviejuose rajonuose taikomą priemonę tokioje situacijoje, kai
 a)
 priemonė taikoma dėl neapmokėtų sąskaitų, išrašytų tuose dviejuose rajonuose, dėl dažnų vartotojų pažeidimų, kuriais pažeidžiamas elektros įrenginių saugumas, kokybė ir nepavojingas funkcionavimas arba tam keliama grėsmė
 ir
 priemonė taikoma kolektyviai, neatsižvelgiant į tai, ar konkretūs vartotojai apmokėjo sąskaitas už elektros energijos paskirstymą ir tiekimą, ir į tai, ar konstatuota, jog konkretūs vartotojai padarė kokį nors pažeidimą (klaidingai nurodė skaitiklio rodmenis, neteisėtai prisijungė ir (arba) neteisėtai vartojo elektros energiją, jos neskaičiuodami ir už ją nemokėdami, ar kitaip įsilaužė į tinklą ir dėl to pažeistas saugus, kokybiškas, nuolatinis ir nepavojingas tinklo funkcionavimas arba tam sukelta grėsmė);
 b)
 už kiekvieną panašų nusižengimą teisės aktuose ir Bendrosiose sutarčių dėl paskirstymo (toliau — paskirstymo sutartys) sąlygose numatyta civilinė, administracinė ar baudžiamoji atsakomybė;
 c)
 Bendrųjų sutarties dėl paskirstymo sąlygų 27 straipsnio 2 dalyje numatyta sąlyga, kad, vartotojui aiškiai raštu pareikalavus, paskirstymo įmonė užtikrina galimybę stebėti elektros skaitiklio rodmenis, faktiškai vartotojui nesuteikia galimybės asmeniškai ir reguliariai tikrinti su juo susijusius rodmenis;
 d)
 jei pateikiamas aiškus raštiškas prašymas, yra galimybė vartotojo bute įrengti kontrolinį elektros skaitiklį, už kurį vartotojas turi susimokėti;
 e)
 priemonė yra vienintelis ir akivaizdus vartotojo vienokio ar kitokio nesąžiningumo požymis, remiantis paskirstymo įmonės tvirtinimu, kad šios priemonės taikymo priežastys visiems žinomos;
 f)
 egzistuoja kitų techninių metodų ir priemonių, skirtų apsisaugoti nuo įsilaužimo į elektros skaitiklius;
 g)
 paskirstymo įmonės atstovas teigia, kad kitame mieste esančiame romų rajone taikytos panašios priemonės faktiškai negalėjo užkirsti kelio įsilaužimams;
 h)
 iš viename iš šių rajonų pastatyto elektros įrenginio — transformatoriaus — nematyti, kad jis apsaugotų panašias priemones, pvz., elektros skaitiklius?
 (1) 2000 m. birželio 29 d. Tarybos Direktyva 2000/43/EB įgyvendinanti vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (OL L 180, p. 22; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 20 sk., 1 t., p. 23).
 (2) 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/32/EB dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų, panaikinanti Tarybos direktyvą 93/76/EEB (OL L 114, p. 64).
 (3) 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir tarybos Direktyva 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 96/92/EB (OL L 176, p. 37; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 20 sk., 1 t., p. 23).
 (4) 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/54/EB (OL L 211, p. 55).


type: wikipedia

text:
 Carriera
 Ha ottenuto i migliori risultati in doppio, specialità in cui ha vinto tre tornei del circuito maggiore nonché diversi altri nei circuiti ITF e Challenger. Il miglior risultato nelle prove del Grande Slam sono stati i quarti di finale all'Open di Francia 2022 e il miglior ranking ATP è stato il 14o posto nel settembre 2022.
 Dal 2008 fa parte della squadra finlandese di Coppa Davis e nel 2007 ha vinto il doppio juniores dell'Australian Open in coppia con Graeme Dyce.
 Statistiche
 Aggiornate al 24 ottobre 2022.
 Doppio
 Vittorie (3)
 Finali perse (6)
 Tornei minori
 Singolare
 Vittorie (8)
 Sconfitte in finale (5)
 Doppio
 Vittorie (30)
 Sconfitte in finale (25)
 Collegamenti esterni