type: wikipedia

text:
Bosoner er den ene af to grundlæggende kategorier af partikler. Bosoner har spin - en kvantemekanisk størrelse blandt kvantetallene - der er heltallige i modsætning til fermionernes, den anden kategori, spin, der er i halve tal. Bosoner ligger ikke under for Paulis udelukkelsesprincip, og flere ens bosoner kan således have samme kvantetilstand - dette kan beskrives med Bose-Einstein-statistik.
 Mange af de kraftbærende partikler er bosoner såsom fotonen, der står for den elektromagnetiske kraft.
 Bosoner er opkaldt efter S.N. Bose, mens fermioner er opkaldt efter E. Fermi.
 Kvantemekanisk definition
 Det definerende for bosoner er, at det ikke gør noget forskel, hvis de ombyttes. Betragtes et system af to bosoner, kan systemet have en samlet bølgefunktion , som afhænger af de to partiklers position og . Er disse partikler identiske vil en ombytning, så bølgefunktionen bliver , ikke gøre nogen fysisk forskel. Dvs. at sandsynlighedstæthedsfunktionen , hvor man kan forvente at finde partiklerne, forbliver uændret. Da
 må det altså gælde, at
 Hvis dette skal passe, kan ombytningen højest give bølgefunktionen et minus eller blot et plus:
 Bosoner er defineret ved at have det positive fortegn, mens fermioner har det negative. Man siger, at bosoners paritet er lige. Eftersom en samlet bølgefunktion for flere partikler kan skrives som et Hartree-produkt af bølgefunktionerne af de enkelte partikler, kan man vise, at to partikler godt kan eksistere i samme tilstand . Der betyder nemlig, at:
 hvilket opfylder, at fortegnet er positivt. Derimod vil en ombytning af fermioner være:
 hvilket ikke passer, medmindre er nul. Fermioner kan altså ikke eksisterer i samme tilstand.
 Bosoner
 foton - kraftbærerer af elektromagnetisme
 W-bosoner - bærere af den svage kernekraft
 Z-bosoner - bærere af den svage kernekraft
 gluoner - bærere af den stærke kernekraft
 Higgs-bosoner - massegivende bosoner
 mesoner - partikler bestående af en kvark og en antikvark
 atomer og atomkerner med heltalligt spin
 Referencer
 Kvantefeltteori
 Atomfysik
 Faststoffysik


text:
Home Front is a British radio drama, broadcast on BBC Radio 4 between 4 August 2014 and 11 November 2018. Based on historical events exactly one hundred years before the date of broadcast, Home Front tells the story of World War I from the perspective of those managing life in wartime Britain. It is part of the BBC's World War I centenary season, with its final episode broadcast on the 100th anniversary of the Armistice.
 Production
 Each twelve-minute episode tells a fictional story set against a background of historical truth with at least one historical ‘fact of the day’ built into each episode. Each episode follows one character’s day. Together, they build into a mosaic of experience from a wide cross-section of British society. For series one and two, Ciaran Bermingham and Sarah Morrison were production co-ordinators, the assistant producer was Leo McGann and the studio manager Martha Littlehailes. The theme music was composed by Matthew Strachan and performed by the BBC Concert Orchestra.
 Episodes are broadcast Monday to Friday at 12:04 on BBC Radio 4, with an omnibus edition (combining all of that week's episodes) on Fridays at 21:02. All episodes (both individual and omnibus) are available for download as MP3s and will remain so indefinitely. There were fifteen series in total, each season with a subtitle and a particular theme. Series average eight weeks duration, with an eight-week break in-between.
 Overview
 Series 1: The Lost Boys
 Series one of Home Front was first broadcast between 4 August and 3 October 2014. It is set in Folkestone, a fashionable Edwardian seaside resort that quickly became one of the hubs of the military machine and close enough to France to hear the fighting. The lead writer for series one was Katie Hims.
 Series 2: What Will You Do?
 Series two was broadcast from 1 December 2014 to 9 January 2015. It is, once again, set in Folkestone and focuses on volunteering. The lead writer for series two was Katie Hims.
 Series 3: A New Deal
 In series three the action moves to Tynemouth and the focus shifted to war industry in the factories and shipyards of North East England. The season was broadcast from 2 February to 27 March 2015. The lead writer for series three was Shaun McKenna.
 Series 4: Where There's A Need
 In series four the story returns to Folkestone with a focus on profit and profiteering. The series was broadcast from 25 May to 17 July 2015. The lead writer for series four was Sebastian Baczkiewicz.
 Series 5: Whisky On The Other Side
 In series five the action remains in Folkestone and focuses on the church and a growing widespread belief in spiritualism. The series was broadcast from 7 September to 30 October 2015. The lead writer for series five was Sarah Daniels.
 Series 6: Angels In All But Name
 In series six the action moves to nearby Sandgate in Kent and the Bevan Hospital and focuses on nursing and casualties, both physical and emotional. The series was broadcast from 21 December 2015 to 12 February 2016. The lead writer for series six was Shaun McKenna.
 Series 7: Moral, Medical, Family & Economic
 In series seven the action moves to Devon and focuses on the impact of conscription on a farming community. The series was broadcast from 4 April to 27 May 2016. The lead writer for series seven was Richard Monks.
 In an episode broadcast on 29 April 2016 and referencing the Irish Easter 1916 rising, an Irish character talked about the terrible destruction of O'Connell Street in Dublin. Though Sackville Street was only officially renamed O'Connell Street in 1924, it had been called O'Connell Street by nationalists since the 19th century.
 Series 8: Espionage & Propaganda
 Series eight was set in Folkestone once more and was broadcast from 8 August to 30 September 2016. The lead writer for series eight was Katie Hims.
 Series 9: Foreign Bodies
 The story returned to Tyneside and focused on xenophobia and suspicion. The series broadcast from 12 December 2016 to 3 February 2017. The lead writer for series nine was Sebastian Bacziewicz.
 Series 10: Our Daily Bread
 Back in Folkestone once more, the story focuses on the Church and Class. The lead writer for series 10 was Sarah Daniels and the series broadcast from 17 April 2017 to 9 June 2017. On 25 May 2017, a special 45-minute edition of Home Front was broadcast in addition to the regular episode. This broadcast marked the centenary of Britain's first Gotha Air Raid, which devastated Folkestone on this day in 1917.
 Series 11: Broken and Mad
 Series eleven is set in Folkestone and focuses on illness and recovery. The lead writer for the series is Katie Hims. It began broadcast on 31 July 2017 and ended on 22 September 2017.
 Series 12: Giddy With Possibility
 Running from 13 November 2017 until 5 January 2018, Series 12 returns to Tyneside. Its focus is on fears around Bolshevism and strike action by the munitionettes, female factory workers.
 Series 13: A Woman's Place
 Starting on 5 March, and concluding on 27 April 2018, Series 13 is set in Folkestone. Its themes are relationships - within families, lovers, parents and children - and the strains and changes placed on them by the war. Prostitution, and the difficulties facing unmarried mothers, are also explored.
 Series 14: Needs Must When The Devil Drives
 Series 14, only the second to take place in Devon, began on 18 June 2018. It opens with the launch of the WI (the Women's Institute), conscientious objectors, and pressure to farm all available land ahead to pre-empt the loss of European supply chains.
 Selected awards
 Reception
 The first series received generally favourable press coverage.
 References
 External links
 BBC Radio 4 programmes
 BBC Radio dramas
 2014 radio programme debuts
 Period radio series
 World War I fiction
 British podcasts


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 14.5.2013
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 129/17
 A BIZOTTSÁG 433/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2013. május 7.)
 az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Κοπανιστή (Kopanisti) (OEM)]
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 2013. január 3-án hatályba lépett az 1151/2012/EU rendelet. A rendelet hatályon kívül helyezte és felváltotta a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletet (2).
 (2)
 Az 510/2006/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Görögország kérelmét, amely az 1107/96/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Κοπανιστή” (Kopanisti) oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.
 (3)
 A szóban forgó módosítás nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság az 510/2006/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján a módosítás iránti kérelmet (4) közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottsághoz nem érkezett az említett rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért a módosítást jóvá kell hagyni,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közétett módosítása jóváhagyásra kerül.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2013. május 7-én.
 a Bizottság részéről, az elnök nevében,
 Dacian CIOLOȘ
 a Bizottság tagja
 (1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.
 (2) HL L 93., 2006.3.31., 12. o.
 (3) HL L 148., 1996.6.21., 1. o.
 (4) HL C 186., 2012.6.26., 11. o.
 MELLÉKLET
 A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:
 1.3. osztály Sajtok
 GÖRÖGORSZÁG
 Κοπανιστή (Kopanisti) (OEM)


type: caselaw

text:
 3.7.2017
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 213/29
 2017 m. gegužės 16 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje Metronia/EUIPO – Zitro IP (TRIPLE O NADA)
 (Byla T-159/16) (1)
 ((Europos Sąjungos prekių ženklas - Protesto procedūra - Vaizdinio Europos Sąjungos prekių ženklo TRIPLE O NADA paraiška - Ankstesnis vaizdinis Europos Sąjungos prekių ženklas TRIPLE BINGO - Santykinis atmetimo pagrindas - Galimybė supainioti - Reglamento (EB) Nr. 207/2009 8 straipsnio 1 dalies b punktas))
 (2017/C 213/38)
 Proceso kalba: ispanų
 Šalys
 Ieškovė: Metronia, SA (Madridas, Ispanija), atstovaujama advokato A. Vela Ballesteros
 Atsakovė: Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba (EUIPO), atstovaujama J. Crespo Carrillo
 Kita procedūros EUIPO apeliacinėje taryboje šalis, įstojusi į bylą Bendrajame Teisme: Zitro IP Sàrl (Liuksemburgas, Liuksemburgas), atstovaujama advokato A. Canela Giménez
 Dalykas
 Ieškinys dėl 2016 m. vasario 15 d. EUIPO ketvirtosios apeliacinės tarybos sprendimo (byla R 2605/2014-4), susijusio su protesto procedūra tarp Zitro IP ir Metronia.
 Rezoliucinė dalis
 1.
 Atmesti ieškinį.
 2.
 Priteisti iš Metronia, SA bylinėjimosi išlaidas.
 (1) OL C 211, 2016 6 13.


text:
Viczián Ottó (Kazincbarcika, 1974. június 5. –) Jászai Mari-díjas magyar színész, a .
 Élete
 1996-ban végzett a Színház- és Filmművészeti Főiskolán, majd a Madách Színházhoz szerződött, ám 10 év után más prózai színészekkel együtt megvált a társulattól. Bár elsősorban színpadi színész, mégis hangja tetté ismertté, sok film és sorozat fő vagy főbb szereplőjének adta a hangját, többek között ő Adrien Brody (A zongorista) és Brendan Fraser állandó magyar szinkronja. 2011-től a Turay Ida Színház tagja. 2011-ben Jászai Mari-díjat kapott a magyar Köztársasági Elnöktől. 2017-től az Újszínház tagja, 2021-től a színház művészeti vezetője.
 A Digi Life, a Digi World és a Digi Animal World egyik hivatalos hangja.
 Fontosabb szerepei
 Színház
 Film
 Szalmabábuk lázadása (2001)
 A boldogság színe (2003)
 Kaffka Margit és Bauer Henrik (2003)
 Thelomeris – Sorsvonalak (2009)
 Ariadne barlangjai – Húsz év a Pilis mélyén (2013) narrátor
 Szinkron
 Díjai
 Jászai Mari-díj (2011)
 Magyarszinkron.hu közönségdíja, amit a közönség szavazása alapján osztottak ki (2017)
 Jegyzetek
 Források
 Viczián Ottó a magyarszinkron.hu-n
 Viczián Ottó a Turay Ida Színház honlapján
 Magyar színészek
 Magyar szinkronszínészek
 Kazincbarcikaiak
 Jászai Mari-díjasok
 1974-ben született személyek
 Élő személyek


text:
 15.1.2011
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 13/37
 Acórdão do Tribunal da Função Pública (Primeira Secção) de 12 de Outubro de 2010 — Wendler/Comissão
 (Processo F-49/09) (1)
 (Função pública - Funcionários - Pensão de aposentação - Pagamento da pensão - Obrigação de abrir uma conta bancária no país de residência - Livre prestação de serviços - Fundamento de ordem pública - Princípio da igualdade)
 2011/C 13/72
 Língua do processo: alemão
 Partes
 Recorrente: Eberhard Wendler (Laveno Mombello, Itália) (representante: M. Müller-Trawinski, advogado)
 Recorrida: Comissão Europeia (representantes: D. Martin et B. Eggers, agentes)
 Interveniente em apoio da recorrida: Conselho da União Europeia (representantes: M. Bauer e K. Zieleśkiewicz, agentes)
 Objecto
 Anulação do pedido da Comissão enviado ao recorrente para este indicar uma conta bancária no seu país de residência, para efeitos do pagamento da pensão.
 Dispositivo
 1.
 É negado provimento ao recurso de E. Wendler.
 2.
 E. Wendler suporta, para além das suas próprias despesas, as despesas efectuadas pela Comissão Europeia.
 3.
 O Conselho da União Europeia suporta as suas próprias despesas.
 (1) JO C 167, de 18.7.2009, p. 27.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22004A1130(04)
 Overeenkomst tussen de Europese Unie en de Republiek Turkije betreffende de deelname van de Republiek Turkije aan de politiemissie van de Europese Unie in de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië (EUPOL „Proxima”)
 Publicatieblad Nr. L 354 van 30/11/2004 blz. 0090 - 0092
 VERTALINGOvereenkomsttussen de Europese Unie en de Republiek Turkije betreffende de deelname van de Republiek Turkije aan de politiemissie van de Europese Unie in de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië (EUPOL "Proxima")DE EUROPESE UNIE,enerzijds, enDE REPUBLIEK TURKIJEanderzijds,hierna te noemen de "deelnemende partijen",- de vaststelling door de Raad van de Europese Unie op 29 september 2003 van Gemeenschappelijk Optreden 2003/681/GBVB inzake de politiemissie van de Europese Unie in de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië (EUPOL "Proxima") [1], waarin wordt bepaald dat de toetredende landen worden uitgenodigd en andere derde landen kunnen worden uitgenodigd om bij te dragen aan EUPOL "Proxima";- de uitnodiging aan de Republiek Turkije om deel te nemen aan EUPOL "Proxima";- de succesvolle voltooiing van het proces voor de vorming van de politiemacht en de aanbeveling door het hoofd van de politiemissie en het Comité voor de civiele aspecten van crisisbeheersing om in te stemmen met de deelname van de Republiek Turkije aan EUPOL "Proxima";- het besluit van het Politiek en Veiligheidscomité van 10 februari 2004 om de bijdrage van de Republiek Turkije aan EUPOL "Proxima" te aanvaarden;- de op 11 december 2003 gesloten overeenkomst tussen de Europese Unie en de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië betreffende de status en de activiteiten van de politiemissie van de Europese Unie (EUPOL "Proxima") in de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië [2], die bepalingen bevat betreffende de status van het EUPOL "Proxima"-personeel,BESLUITEN:Artikel 1Kader1. De Republiek Turkije sluit zich aan bij de bepalingen van Gemeenschappelijk Optreden 2003/681/GBVB betreffende EUPOL "Proxima" dat door de Raad van de Europese Unie op 29 september 2003 is vastgesteld, en bij ieder gemeenschappelijk optreden of besluit waarbij de Raad van de Europese Unie kan besluiten EUPOL "Proxima" te verlengen.2. De deelname van de Republiek Turkije aan EUPOL "Proxima" doet geen afbreuk aan de autonome besluitvorming van de Europese Unie.Artikel 2Status van het personeel1. De status van het personeel dat door de Republiek Turkije wordt uitgezonden naar EUPOL "Proxima" wordt geregeld door de op 11 december 2003 gesloten overeenkomst tussen de Europese Unie en de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië betreffende de status en de activiteiten van de politiemissie van de Europese Unie (EUPOL "Proxima") in de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië.2. Onverminderd de overeenkomst tussen de Europese Unie en de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië betreffende de status en de activiteiten van de politiemissie van de Europese Unie (EUPOL "Proxima") in de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië oefent de Republiek Turkije bevoegdheid uit ten aanzien van zijn aan EUPOL "Proxima" deelnemende personeel.3. De Republiek Turkije is verantwoordelijk voor de afhandeling van schadevorderingen van of aangaande leden van zijn personeel, met betrekking tot de deelname aan EUPOL "Proxima". De Republiek Turkije stelt in voorkomend geval een, inzonderheid juridische of disciplinaire, vordering in tegen leden van zijn personeel.4. De Republiek Turkije ziet af van alle vorderingen tegen een aan EUPOL "Proxima" deelnemend land met betrekking tot lichamelijk letsel of overlijden van personeel van de Republiek Turkije, of met betrekking tot schade aan of verlies van middelen die zijn eigendom zijn en door EUPOL "Proxima" worden gebruikt indien dit lichamelijke letsel, dit overlijden, deze schade of dit verlies:- is veroorzaakt door personeel van EUPOL "Proxima" bij de uitvoering van zijn taken in het kader van de operatie, behalve in het geval van grove nalatigheid of opzettelijk wangedrag,- voortvloeit uit het gebruik van middelen die eigendom zijn van aan EUPOL "Proxima" deelnemende landen, op voorwaarde dat deze middelen ten behoeve van de operatie werden gebruikt, behalve in gevallen van grove nalatigheid of opzettelijk wangedrag van het personeel van EUPOL "Proxima" dat deze middelen gebruikte.5. De lidstaten van de Europese Unie zullen, wat betreft het afzien van schadevorderingen, voor de deelname van de Republiek Turkije aan EUPOL "Proxima" een verklaring afleggen.Artikel 3Gerubriceerde informatie1. De Republiek Turkije neemt de nodige maatregelen om ervoor te zorgen dat gerubriceerde EU-informatie wordt beschermd overeenkomstig de beveiligingsvoorschriften van de Raad van de Europese Unie, vervat in Besluit 2001/264/EG van de Raad [3], en overeenkomstig verdere richtsnoeren van de bevoegde autoriteiten, waaronder het hoofd van de missie/directeur van politie van EUPOL "Proxima".2. Indien de Europese Unie en de Republiek Turkije een overeenkomst zijn aangegaan over beveiligingsvoorschriften voor de uitwisseling van gerubriceerde informatie, gelden de bepalingen daarvan ook voor EUPOL "Proxima".Artikel 4Personeel dat gedetacheerd wordt naar EUPOL "Proxima"1. De Republiek Turkije draagt er zorg voor dat het door hem naar EUPOL "Proxima" gedetacheerde personeel zijn taak uitoefent overeenkomstig- de bepalingen van Gemeenschappelijk Optreden 2003/681/GBVB en latere wijzigingen als bedoeld in artikel 1, lid 1, van deze overeenkomst;- het operatieplan;- de uitvoeringsmaatregelen.2. De Republiek Turkije informeert te gelegener tijd het hoofd van de missie/directeur van politie van EUPOL "Proxima" en het secretariaat-generaal van de Raad van de Europese Unie over elke wijziging in zijn bijdrage aan EUPOL "Proxima".3. Naar EUPOL "Proxima" gedetacheerd personeel wordt door een bevoegde autoriteit van de Republiek Turkije medisch gekeurd, ingeënt en medisch geschikt verklaard voor het werk. Naar EUPOL "Proxima" gedetacheerd personeel verstrekt een afschrift van deze verklaring.4. Gedetacheerde politiefunctionarissen werken in hun nationale politie-uniform. Baretten en insignes worden door EUPOL "Proxima" verstrekt.Artikel 5Commandostructuur1. Het door de Republiek Turkije gedetacheerde personeel laat zich bij de uitvoering van zijn taken en in zijn gedrag uitsluitend leiden door het belang van EUPOL "Proxima".2. Al het personeel blijft volledig onder het bevel van de autoriteiten van zijn land.3. De nationale autoriteiten dragen de operationele controle (OPCON) over aan het hoofd van de missie/directeur van politie van EUPOL "Proxima", dat het bevel voert via een hiërarchische commando- en controlestructuur.4. Het hoofd van de missie/directeur van politie leidt EUPOL "Proxima" en draagt zorg voor de dagelijkse leiding ervan.5. Overeenkomstig artikel 9, lid 4, van Gemeenschappelijk Optreden 2003/681/GBVB heeft de Republiek Turkije bij de dagelijkse leiding van de operatie dezelfde rechten en verplichtingen als de aan de operatie deelnemende EU-lidstaten.6. Het hoofd van de missie/directeur van politie van EUPOL "Proxima" is verantwoordelijk voor het tuchtrechtelijk toezicht op het personeel. Zo nodig neemt de betrokken nationale autoriteit tuchtrechtelijke maatregelen.7. Een contactpersoon voor het nationaal contingent (NPC) wordt door de Republiek Turkije aangesteld om zijn nationaal contingent in de operatie te vertegenwoordigen. De NPC rapporteert over nationale aangelegenheden aan het hoofd van de missie/directeur van politie van EUPOL "Proxima" en is verantwoordelijk voor de dagelijkse discipline van het contingent.8. Het besluit om de operatie te beëindigen wordt door de Europese Unie genomen na overleg met de Republiek Turkije, voorzover dit land nog steeds deelneemt aan EUPOL "Proxima" op het ogenblik dat de operatie wordt beëindigd.Artikel 6Financiële aspecten1. De Republiek Turkije draagt alle kosten in verband met zijn deelname aan de operatie, afgezien van de kosten die vallen onder de gemeenschappelijke EU-financiering zoals omschreven in de operationele begroting van de operatie.2. De Republiek Turkije neemt in overweging om bijdragen van vrijwillige aard te leveren.3. Wanneer bijdragen van vrijwillige aard worden geleverd, sluiten het hoofd van de missie/directeur van politie van EUPOL "Proxima" en de relevante bestuurlijke diensten van de Republiek Turkije een overeenkomst over de bijdragen van de Republiek Turkije in de operationele begroting van EUPOL "Proxima". De overeenkomst bevat onder meer onderstaande bepalingen:a) het betrokken bedrag;b) de regelingen voor de betaling van de financiële bijdrage;c) de auditprocedure.4. Ingeval van overlijden, lichamelijk letsel, verlies of schade geleden door natuurlijke of rechtspersonen van de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië, betaalt de Republiek Turkije, wanneer zijn aansprakelijkheid is vastgesteld, schadevergoeding onder de voorwaarden, genoemd in de overeenkomst over de status van de missie, als bedoeld in artikel 2, lid 1, van de overeenkomst.Artikel 7Niet-nalevingIndien één van de partijen de in de overeenkomst neergelegde verplichtingen niet nakomt, heeft de andere partij het recht om deze overeenkomst te beëindigen met inachtneming van een opzeggingstermijn van één maand.Artikel 8GeschillenbeslechtingGeschillen met betrekking tot de uitlegging of de toepassing van deze overeenkomst worden langs diplomatieke weg opgelost tussen de partijen.Artikel 9Inwerkingtreding1. Deze overeenkomst treedt in werking op de eerste dag van de maand volgend op de wederzijdse kennisgeving van de partijen dat de voor dit doel noodzakelijke procedures zijn afgerond.2. Deze overeenkomst kan worden gewijzigd op basis van een schriftelijke overeenkomst tussen de partijen. De wijzigingen worden van kracht volgens de procedure van lid 1.3. Deze overeenkomst kan door één partij worden opgezegd door schriftelijke kennisgeving van opzegging aan de andere partij. De opzegging treedt in werking zes maanden na de ontvangst van de kennisgeving door de andere partij.Gedaan te Brussel, 10 september 2004, in vier exemplaren in de Engelse taal.Voor de Europese UnieVoor de Republiek Turkije--------------------------------------------------[1] PB L 249 van 1.10.2003, blz. 66.[2] PB L 16 van 23.1.2004, blz. 65.[3] PB L 101 van 11.4.2001, blz. 1.


text:
 21.8.2019
 HR
 Službeni list Europske unije
 L 218/1
 Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i dan stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u najnovijem izdanju dokumenta UNECE-a TRANS/WP.29/343/, koji je dostupan na:
 http://www.unece.org/tran/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Pravilnik br. 11 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na zasune i okove za pričvršćivanje vrata [2019/1354]
 Obuhvaća sav važeći tekst do:
 dopune 2. nizu izmjena 04 – datum stupanja na snagu: 28. svibnja 2019.
 SADRŽAJ
 PRAVILNIK
 1.
 Područje primjene
 2.
 Definicije
 3.
 Zahtjev za homologaciju
 4.
 Homologacija
 5.
 Opći zahtjevi
 6.
 Zahtjevi za radna svojstva
 7.
 Ispitni postupci
 8.
 Preinake i proširenje homologacije tipa vozila
 9.
 Sukladnost proizvodnje
 10.
 Sankcije za nesukladnost proizvodnje
 11.
 Trajno obustavljena proizvodnja
 12.
 Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provedbu homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela
 13.
 Prijelazne odredbe
 PRILOZI
 1.
 Izjava
 2.
 Izgled homologacijskih oznaka
 3.
 Ispitivanja zasuna: ispitivanja otpornosti na opterećenje primjenom sile br. 1, 2 i 3
 4.
 Ispitivanje otpornosti na djelovanje inercijskih sila
 5.
 Ispitivanje šarki
 6.
 Klizna bočna vrata – ispitivanje vrata kao cjeline
 1. PODRUČJE PRIMJENE
 Ovaj se Pravilnik primjenjuje na vozila kategorija M1 i N1 (1) te njihove zasune i okove za pričvršćivanje vrata, kao što su šarke i drugi noseći dijelovi vrata koji se mogu upotrebljavati za ulazak ili izlazak putnika i/ili mogu predstavljati rizik od ispadanja putnika iz vozila zbog udarca.
 2. DEFINICIJE
 Za potrebe ovog Pravilnika:
 2.1 „homologacija vozila” znači homologacija tipa vozila s obzirom na zasune i okove za pričvršćivanje vrata;
 2.2 „tip vozila” znači kategorija motornih vozila koja se ne razlikuju prema bitnim karakteristikama kao što su:
 2.2.1
 proizvođačeva oznaka tipa vozila;
 2.2.2
 tip zasuna;
 2.2.3
 tip okova za pričvršćivanje vrata;
 2.2.4
 način na koji su zasuni i okovi za pričvršćivanje vrata ugrađeni i pričvršćeni na konstrukciju vozila;
 2.2.5
 tip kliznih vrata;
 2.3 „pomoćni zasun vrata” znači zasun s položajem potpunog zabravljivanja i potencijalnim sekundarnim položajem zabravljivanja, ugrađen na vrata ili sklop vrata opremljen osnovnim sustavom zasuna vrata;
 2.4 „pomoćni sustav zasuna vrata” znači barem pomoćni zasun vrata i zatvarač;
 2.5 „stražnja vrata” znači vrata ili sklop vrata na stražnjoj strani motornog vozila za ulaz putnika u vozilo ili izlaz putnika iz vozila (uključujući izbacivanje) ili za utovar ili istovar tereta. Stražnja vrata nisu:
 (a)
 poklopac prtljažnika; ili
 (b)
 vrata ili prozori koji su u cijelosti sastavljeni od materijala za zastakljivanje čiji su zasuni i/ili sustavi šarki izravno pričvršćeni na materijal za zastakljivanje;
 2.6 „dio okova na nadogradnji” znači dio šarke uobičajeno pričvršćen na strukturu nadogradnje;
 2.7 Dodatna zaštita
 2.7.1
 „sustav za zaključavanje za sigurnost djece” znači uređaj za zaključavanje koji se aktivira i deaktivira neovisno od ostalih uređaja za zaključavanje i koji, kad je uključen, onemogućava rad unutarnje ručice na vratima ili nekog drugog uređaja za otpuštanje zasuna. Naprava za otključavanje/zaključavanje može biti ručna ili električna i može biti smještena bilo gdje na vozilu ili unutar vozila;
 2.7.2
 „sustav za potpuno zaključavanje” znači sustav koji blokira unutarnju ručicu za otvaranje vrata ili bilo koji drugi unutarnji uređaj za otpuštanje zasuna bilo kojih vrata vozila tako da se njima može upravljati samo putem brava sustava;
 2.8 „vrata” znači svaka vrata sa šarkama ili klizna vrata koja vode izravno u kabinu vozila s jednim ili više mjesta za sjedenje i koja su namijenjena za ulazak i izlazak putnika, osim preklopnih vrata, složivih vrata i vrata koja su konstruirana za lako postavljanje na motorna vozila ili lako skidanje s motornih vozila proizvedenih za uporabu bez vrata;
 2.9 „sustav za upozoravanje na zatvorenost vrata” znači sustav koji prikazuje vozaču jasno vidljiv signal ako sustav zasuna vrata nije u položaju potpunog zabravljivanja dok je prekidač motora u položaju uključeno;
 2.10 „sustav šarki vrata” znači sustav koji se sastoji od šarki koje nose vrata;
 2.11 „sustav zasuna vrata” znači barem zasun i zatvarač;
 2.12 „dio okova na vratima” znači dio šarke koji je uobičajeno pričvršćen na strukturu vrata i time dio šarke koji se okreće oko osi;
 2.13 „sklop vrata” znači krilo vrata, zasun, zatvarač, šarke, klizni sklopovi i drugi okovi za pričvršćivanje na vratima i okviru vrata. Kad je riječ o dvostrukim vratima, sklop vrata obuhvaća oba krila vrata;
 2.14 „dvostruka vrata” znači sklop koji se sastoji od dva krila vrata pri čemu se prednja vrata ili krilo otvaraju prva i povezana su sa stražnjim ili zabravljenim vratima, koja se otvaraju druga;
 2.15 „viličasti držač” znači dio zasuna koji zahvaća zatvarač te ga zadržava dok je zasun u položaju zabravljivanja:
 2.16 „smjer otvaranja viličastog držača” znači smjer koji je suprotan od smjera kojim zatvarač ulazi u zasun kako bi zahvatio viličasti držač;
 2.17 „položaj potpunog zabravljivanja” znači položaj zasuna u kojem se vrata nalaze u potpuno zatvorenom položaju;
 2.18 „šarka” znači naprava koja se upotrebljava za postavljanje vrata u odnosu na strukturu nadogradnje i za upravljanje rotacijom vrata radi ulaženja i izlaženja putnika;
 2.19 „svornjak šarke” znači dio šarke koji obično povezuje dio okova na nadogradnji i dio okova na vratima i koji određuje os okretanja;
 2.20 „zasun” znači naprava koja se upotrebljava za zadržavanje vrata u zatvorenom položaju u odnosu na nadogradnju vozila i koju je moguće namjerno otpustiti (ili aktivirati);
 2.21 „osnovni zasun vrata” znači zasun s položajem potpunog zabravljivanja i sekundarnim položajem zabravljivanja i koji je proizvođač specificirao kao „osnovni zasun vrata”. Proizvođač ne smije naknadno mijenjati takvu specifikaciju. Svaki je proizvođač na zahtjev dužan dostaviti informacije o tome koji su zasuni „osnovni zasuni vrata” za pojedinačno vozilo ili marku/model;
 2.22 „osnovni sustav zasuna vrata” znači barem osnovni zasun vrata i zatvarač;
 2.23 „sekundarni položaj zabravljivanja” znači položaj zasuna u kojem se vrata drže u djelomično zatvorenom položaju;
 2.24 „bočna prednja vrata” znači vrata s bokocrtno najmanje 50 % područja otvaranja vrata ispred krajnje stražnje točke naslona sjedišta vozača kad se sjedište vozača nalazi u vertikalnom položaju i potisnuto potpuno unatrag, čime je putnicima omogućeno izravno ulaženje i izlaženje u vozilo odnosno iz vozila;
 2.25 „bočna stražnja vrata” znači vrata s bokocrtno najmanje 50 % područja otvaranja vrata iza krajnje stražnje točke naslona sjedišta vozača kad se sjedište vozača nalazi u okomitom položaju i potisnuto potpuno unatrag, čime je putnicima omogućeno izravno ulaženje i izlaženje u vozilo odnosno iz vozila;
 2.26 „zatvarač” znači naprava koju zasun zahvaća kako bi se vrata držala u položaju potpunog zabravljivanja ili sekundarnom položaju zabravljivanja;
 2.27 „poklopac prtljažnika” znači pomični dio nadogradnje koji omogućuje da se izvan vozila pristupi prostoru koji je u cijelosti odvojen od prostora za putnike neodvojivo ugrađenom pregradom ili fiksnim ili sklopivim naslonom sjedišta.
 3. ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU
 3.1 Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na zasune i okove za pričvršćivanje vrata podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik.
 3.2 Zahtjevu se prilažu dokumenti u nastavku u tri primjerka i sljedeće pojedinosti:
 3.2.1
 tehnički crteži vrata i njihovih zasuna i okova za pričvršćivanje vrata u odgovarajućem mjerilu i s dovoljno pojedinosti;
 3.2.2
 tehnički opis zasuna i okova za pričvršćivanje vrata.
 3.3 Uz zahtjev se također dostavlja:
 3.3.1
 seriju od pet setova okova za pričvršćivanje za svaka vrata. Ako se isti setovi okova upotrebljavaju na više vrata, dovoljno je dostaviti samo jednu seriju. Setovi okova za pričvršćivanje vrata koji se konstrukcijski razlikuju jedino po tome što se ugrađuju na lijevu ili desnu stranu ne smatraju se različitima;
 3.3.2
 seriju od pet cijelih zasuna, uključujući i mehanizam za aktiviranje, za svaka vrata. Ako se isti cijeli zasuni upotrebljavaju na više vrata, dovoljno je dostaviti samo jednu seriju zasuna. Zasuni koji se konstrukcijski razlikuju jedino po tome što se ugrađuju na lijevu ili desnu stranu ne smatraju se različitima.
 3.4 Vozilo reprezentativno za tip vozila koji treba homologirati dostavlja se tehničkoj službi odgovornoj za provedbu homologacijskih ispitivanja.
 4. HOMOLOGACIJA
 4.1 Ako tip vozila za koji je zatražena homologacija na temelju ovog Pravilnika ispunjava zahtjeve iz stavaka 5., 6. i 7., tom se tipu vozila dodjeljuje homologacija.
 4.2 Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Njegove prve dvije znamenke (03) označavaju niz izmjena koji obuhvaća najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti homologacijski broj istom tipu vozila ako vrata nisu opremljena istim tipom zasuna ili okova za pričvršćivanje vrata ili ako zasuni i okovi za pričvršćivanje vrata nisu ugrađeni na isti način kao na vozilu dostavljenom za homologaciju; međutim, smije dodijeliti isti homologacijski broj drugom tipu vozila ako su vrata tog tipa vozila opremljena istim zasunima i okovima za pričvršćivanje vrata i ako su zasuni i okovi za pričvršćivanje ugrađeni na isti način kao na vozilu dostavljenom za homologaciju.
 4.3 Obavijest o homologaciji ili proširenju ili odbijanju homologacije tipa vozila na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu koji odgovara predlošku iz Priloga 1. ovom Pravilniku.
 4.4 Na svako se vozilo koje je sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na obrascu za homologaciju, međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:
 4.4.1
 kruga opisanog oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju; (2)
 4.4.2
 desno od kruga opisanog u stavku 4.4.1., broja ovog Pravilnika iza kojega slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj;
 4.5 Ako je vozilo sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju najmanje jednog drugog pravilnika priloženog Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol propisan stavkom 4.4.1. ovog Pravilnika ne treba ponavljati; u tom se slučaju broj Pravilnika i homologacije te dodatni simboli svih pravilnika na temelju kojih je homologacija dodijeljena u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika navode u okomitim stupcima desno od simbola opisanog u stavku 4.4.1.
 4.6 Homologacijska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva.
 4.7 Homologacijska oznaka mora se postaviti blizu pločice s podacima o vozilu ili na nju.
 4.8 U Prilogu 2. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijskih oznaka.
 5. OPĆI ZAHTJEVI
 5.1 Zahtjevi se primjenjuju na sva bočna i stražnja vrata te dijelove vrata u području pripreme, osim preklopnih vrata, složivih vrata, odstranjivih vrata i vrata koja su namijenjena kao izlaz u slučaju opasnosti.
 5.2 Zasuni vrata
 5.2.1 Svaki sustav vrata sa šarkama mora biti opremljen najmanje jednim osnovnim sustavom zasuna vrata.
 5.2.2 Svaki sustav kliznih vrata mora biti opremljen:
 (a)
 osnovnim sustavom zasuna vrata; ili
 (b)
 sustavom zasuna vrata s položajem potpunog zabravljivanja i sustavom za upozoravanje na zatvorenost vrata.
 6. ZAHTJEVI ZA RADNA SVOJSTVA
 6.1 Vrata sa šarkama
 6.1.1 Ispitivanje otpornosti na opterećenje br. 1
 6.1.1.1 Kad se ispituje u skladu sa stavkom 7.1.1.1., nijedan osnovni i pomoćni sustav zasuna vrata u položaju potpunog zabravljivanja ne smije se razdvojiti kad se na njega primijeni sila od 11 000 N okomito na prednju stranu zasuna tako da zasun i sidrište zatvarača nisu međusobno pritisnuti.
 6.1.1.2 Kad se ispituje u skladu sa stavkom 7.1.1.1., osnovni sustav zasuna u sekundarnom položaju zabravljivanja ne smije se razdvojiti kad se na njega primijeni sila od 4 500 N u smjeru iz stavka 6.1.1.1.
 6.1.2 Ispitivanje otpornosti na opterećenje br. 2
 6.1.2.1 Kad se ispituje u skladu sa stavkom 7.1.1.1., nijedan osnovni i pomoćni sustav zasuna vrata u položaju potpunog zabravljivanja ne smije se razdvojiti kad se na njega primijeni sila od 9 000 N u smjeru otvaranja viličastog držača i paralelno s prednjom stranom zasuna.
 6.1.2.2 Kad se ispituje u skladu sa stavkom 7.1.1.1., osnovni sklop zasuna u sekundarnom položaju zabravljivanja ne smije se razdvojiti kad se na njega primijeni sila od 4 500 N u smjeru iz stavka 6.1.2.1.
 6.1.3 Ispitivanje otpornosti na opterećenje br. 3 (za vrata koja se otvaraju u vertikalnom smjeru)
 6.1.3.1 Nijedan osnovni sustav zasuna vrata ne smije se pomaknuti iz položaja potpunog zabravljivanja kad se na njega primijeni okomita sila od 9 000 N.
 6.1.4 Otpornost na djelovanje inercijskih sila
 Svaki osnovni i pomoćni sustav zasuna vrata mora ispunjavati dinamičke zahtjeve iz stavaka 6.1.4.1. i 6.1.4.2. ili zahtjeve koji se odnose na izračun inercijskih sila iz stavka 6.1.4.3.
 6.1.4.1 Kad se ispituje u skladu sa stavkom 7.1.1.2., osnovni i pomoćni sustav zasuna svakih vrata sa šarkama, uključujući zasun i mehanizam za aktiviranje, kad je uređaj za zaključavanje isključen, moraju ostati u položaju potpunog zabravljivanja kad se na sustav zasuna vrata primijeni inercijska sila od 30 g u smjerovima paralelnima s uzdužnom i poprečnom osi vozila.
 6.1.4.2 Kad se ispituje u skladu sa stavkom 7.1.1.2., osnovni i pomoćni sustav zasuna vrata svakih stražnjih vrata sa šarkama, uključujući zasun i mehanizam za aktiviranje, kad je uređaj za zaključavanje isključen, moraju ostati u položaju potpunog zabravljivanja kad se na sustav zasuna vrata primijeni inercijska sila od 30 g u smjeru paralelnom s okomitom osi vozila.
 6.1.4.3 Za svaki sastavni dio ili podsklop moguće je izračunati najmanju inercijsku silu za svaki pojedinačni smjer. Kad se ispituje u skladu sa stavkom 7.1.1.2., ukupni otpor otpuštanju zasuna mora biti dostatan da sustav zasuna vrata, ako je pravilno ugrađen na vrata vozila, ostane zabravljen kad se na sustav zasuna vrata primijeni inercijska sila od 30 g u smjerovima vozila iz stavaka 6.1.4.1. odnosno 6.1.4.2., kako je primjenjivo.
 6.1.5 Šarke vrata
 6.1.5.1 Svaki sustav šarki vrata:
 (a)
 mora držati vrata;
 (b)
 ne smije se razdvojiti kad se na njega primijeni uzdužno opterećenje od 11 000 N;
 (c)
 ne smije se razdvojiti kad se na njega primijeni poprečno opterećenje od 9 000 N; i
 (d)
 ako je riječ o vratima koja se otvaraju u vertikalnom smjeru, ne smije se razdvojiti kad se na njega primijeni vertikalno opterećenje od 9 000 N.
 6.1.5.2 Sva ispitivanja iz stavka 6.1.5.1. obavljaju se u skladu sa stavkom 7.1.2.
 6.1.5.3 Ako se ne ispituje cijeli sustav šarki nego pojedinačna šarka, ona mora podnijeti opterećenje razmjerno ukupnom broju šarki u sustavu šarki.
 6.1.5.4 Bočna vrata sa šarkama ugrađenima straga, koja je moguće upotrebljavati neovisno o ostalim vratima:
 (a)
 moraju imati onemogućenu upotrebu unutarnje ručice na vratima kad je brzina vozila nije manja od 4 km/h; i
 (b)
 moraju biti opremljena sustavom za upozoravanje na zatvorenost vrata.
 6.2 Klizna bočna vrata
 6.2.1 Ispitivanje otpornosti na opterećenje br. 1
 6.2.1.1 Kad se ispituje u skladu sa stavkom 7.2.1.1., najmanje jedan sustav zasuna vrata u položaju potpunog zabravljivanja ne smije se razdvojiti kad se na njega primijeni opterećenje od 11 000 N okomito na prednju stranu zasuna.
 6.2.1.2 Kad se ispituje u skladu sa stavkom 7.2.1.1., osnovni sustav zasuna vrata u sekundarnom položaju zabravljivanja ne smije se razdvojiti kad se na njega primijeni opterećenje od 4 500 N u smjeru iz stavka 6.2.1.1.
 6.2.2 Ispitivanje otpornosti na opterećenje br. 2
 6.2.2.1 Kad se ispituje u skladu sa stavkom 7.2.1.1., najmanje jedan sustav zasuna vrata u položaju potpunog zabravljivanja ne smije se razdvojiti kad se na njega primijeni opterećenje od 9 000 N u smjeru otvaranja viličastog držača i paralelno s prednjom stranom zasuna.
 6.2.2.2 Kad se ispituje u skladu sa stavkom 7.2.1.1., osnovni sustav zasuna vrata u sekundarnom položaju zabravljivanja ne smije se razdvojiti kad se na njega primijeni opterećenje od 4 500 N u smjeru iz stavka 6.2.2.1.
 6.2.3 Otpornost na djelovanje inercijskih sila
 Svaki sustav zasuna vrata koji ispunjava zahtjeve iz stavaka 6.2.1. i 6.2.2. ujedno mora ispunjavati ili dinamičke zahtjeve iz stavka 6.2.3.1. ili zahtjeve na temelju izračuna inercijskih sila iz stavka 6.2.3.2.
 6.2.3.1 Kad se ispituje u skladu sa stavkom 7.2.1.2., sustav zasuna vrata, uključujući zasun i mehanizam za aktiviranje kad je uređaj za zaključavanje isključen, moraju ostati u položaju potpunog zabravljivanja kad se na sustav zasuna vrata primijeni inercijska sila od 30 g u smjerovima paralelnima s uzdužnom i poprečnom osi vozila.
 6.2.3.2 Za svaki sastavni dio ili podsklop može se izračunati minimalna inercijska sila. Kad se ispituje u skladu sa stavkom 7.2.1.2., ukupni otpor otpuštanju zasuna mora biti dostatan da sustav zasuna vrata, ako je pravilno ugrađen na vrata vozila, ostane zabravljen kad se na sustav zasuna vrata primijeni inercijska sila od 30 g u smjerovima vozila iz stavaka 6.2.1. odnosno 6.2.2.
 6.2.4 Sklop vrata
 6.2.4.1 Kad se ispituje u skladu sa stavkom 7.2.2., klizni sklopovi ili drugi noseći dijelovi kliznih vrata zatvorenih u položaju potpunog zabravljivanja ne smiju se razdvojiti od okvira vrata kad se na njih primijeni ukupna sila od 18 000 N u smjeru poprečne osi vozila.
 6.2.4.2 Kad se ispituje u skladu sa stavkom 7.2.2., klizna vrata ne ispunjavaju ovaj zahtjev ako se dogodi bilo što od sljedećeg:
 6.2.4.2.1
 ako tijekom djelovanja potrebne sile dođe do odvajanja zbog kojeg kugla promjera od 100 mm može nesmetano izići iz vozila;
 6.2.4.2.2
 ako se jedan od uređaja za primjenu sile ukupno pomakne za 300 mm.
 6.3 Brave vrata
 6.3.1 Svaka vrata moraju biti opremljena najmanje jednim uređajem za zaključavanje koji, kad je aktiviran, onemogućava rad vanjske ručice ili nekog drugog vanjskog uređaja za otpuštanje zasuna na vratima i koji ima komandu i napravu za otključavanje/zaključavanje unutar vozila.
 6.3.1.1 Ako je u vozilo ugrađen sustav za potpuno zaključavanje, taj se sustav smije moći aktivirati samo dok je prekidač motora u položaju isključeno te uz taj sustav mora biti ugrađena barem jedna od sljedećih mjera:
 (a)
 alarmni sustav s unutarnjim senzorom u skladu s Pravilnikom br. 116 ili Pravilnikom br. 97 ili druga oprema koja može detektirati pokrete putnika. Aktiviranje sustava za potpuno zaključavanje ne smije biti moguće ako se u prostoru za putnike detektira pokret putnika; ili
 (b)
 uređaj za akustično upozoravanje (npr. truba) koji se može aktivirati iz unutrašnjosti vozila ako je prekidač motora u položaju isključeno, a sustav za potpuno zaključavanje aktiviran.
 6.3.2 Stražnja bočna vrata
 Svaka stražnja bočna vrata moraju biti opremljena najmanje jednim uređajem za zaključavanje koji, kad je aktiviran, onemogućava rad unutarnje ručice na vratima ili nekog drugog unutarnjeg uređaja za otpuštanje zasuna i koji zahtijeva zasebne radnje za otključavanje vrata i pokretanje unutarnje ručice ili druge unutarnje komande za otpuštanje zasuna na vratima.
 6.3.2.1 Uređaj za zaključavanje može biti:
 (a)
 sustav za zaključavanje za sigurnost djece; ili
 (b)
 naprava za otključavanje/zaključavanje vrata ugrađena unutar vozila i lako dostupna vozaču vozila ili putnicima koji sjede uz vrata.
 6.3.2.2 Bilo koji od sustava iz stavka 6.3.2.1. točaka (a) i (b) dopušten je kao dodatni sustav za zaključavanje.
 6.3.3 Stražnja vrata
 Svaka stražnja vrata koja su opremljena unutarnjom ručicom ili drugom unutarnjom komandom za otpuštanje zasuna na vratima moraju biti opremljena najmanje jednim uređajem za zaključavanje unutar vozila koji, kad je aktiviran, onemogućava rad unutarnje ručice na vratima ili nekog drugog unutarnjeg uređaja za otpuštanje zasuna i koji zahtijeva zasebne radnje za otključavanje vrata i pokretanje unutarnje ručice ili druge unutarnje komande za otpuštanje zasuna na vratima.
 6.3.3.1 Uređaj za zaključavanje može biti:
 (a)
 sustav za zaključavanje za sigurnost djece; ili
 (b)
 naprava za otključavanje/zaključavanje vrata ugrađena unutar vozila i lako dostupna; ili
 (c)
 sustav koji onemogućava rad unutarnje ručice na vratima ili nekog drugog unutarnjeg uređaja za otpuštanje zasuna kad brzina vozila nije manja od 4 km/h; ili
 (d)
 bilo koja kombinacija uređaja iz točaka (a), (b) ili (c).
 7. ISPITNI POSTUPCI
 7.1 Vrata sa šarkama
 7.1.1 Zasuni vrata
 7.1.1.1 Ispitivanja otpornosti na opterećenje primjenom sile br. 1, 2, i 3
 Sukladnost sa stavcima 6.1.1., 6.1.2. i 6.1.3. dokazuje se u skladu s Prilogom 3.
 7.1.1.2 Ispitivanje otpornosti na inercijske sile
 Sukladnost sa stavkom 6.1.4. dokazuje se u skladu s Prilogom 4.
 7.1.2 Šarke vrata
 Sukladnost sa stavkom 6.1.5. dokazuje se u skladu s Prilogom 5.
 7.2 Klizna bočna vrata
 7.2.1 Zasuni vrata
 7.2.1.1 Ispitivanja otpornosti na opterećenje primjenom sile br. 1 i 2
 Sukladnost sa stavcima 6.2.1. i 6.2.2. dokazuje se u skladu s Prilogom 3.
 7.2.1.2 Ispitivanje otpornosti na inercijske sile
 Sukladnost sa stavkom 6.2.3. dokazuje se u skladu s Prilogom 4.
 7.2.2 Sklop vrata
 Sukladnost sa stavkom 6.2.4. dokazuje se u skladu s Prilogom 6.
 8. PREINAKE I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA
 8.1 O svakoj preinaci tipa vozila mora se obavijestiti homologacijsko tijelo koje je homologiralo taj tip vozila. Homologacijsko tijelo tada može:
 8.1.1
 smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetan učinak i da vozilo u svakom slučaju i dalje ispunjava zahtjeve; ili
 8.1.2
 zahtijevati dodatno ispitno izvješće od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja.
 8.2 Stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se o potvrđivanju ili odbijanju homologacije, uz navođenje preinaka, putem postupka navedenog u stavku 4.3.
 8.3 Homologacijsko tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj svakoj izjavi sastavljenoj za takvo proširenje.
 9. SUKLADNOST PROIZVODNJE
 9.1 Svako vozilo s homologacijskom oznakom kako je propisana ovim Pravilnikom mora biti sukladno s homologiranim tipom vozila s obzirom na obilježja koja mogu utjecati na zasune i okove za pričvršćivanje vrata ili na način njihove ugradnje.
 9.2 Za provjeru sukladnosti propisane u stavku 9.1. provodi se dovoljan broj nasumičnih provjera na serijski proizvedenim vozilima s homologacijskom oznakom postavljenom u skladu s ovim Pravilnikom.
 9.3 Te nasumične provjere u pravilu se odnose na mjerenje. Međutim, prema potrebi se zasuni i okovi za pričvršćivanje vrata ispituju ispitivanjima iz stavaka 5. i 6. prema odabiru tehničke službe koja obavlja homologacijska ispitivanja.
 10. SANKCIJE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE
 10.1 Homologacija dodijeljena tipu vozila na temelju ovog Pravilnika može se povući ako zahtjevi iz stavka 9.1. nisu ispunjeni ili ako predmetni zasuni i okovi za pričvršćivanje vrata ne zadovolje na ispitivanjima iz gornjeg stavka 9.2.
 10.2 Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, o tome odmah obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik kopijom homologacijskog obrasca na čijem se kraju nalazi velikim slovima napisana, potpisana i datirana napomena „HOMOLOGACIJA POVUČENA”.
 11. TRAJNO OBUSTAVLJENA PROIZVODNJA
 Ako nositelj homologacije potpuno prestane proizvoditi tip vozila homologiran na temelju ovog Pravilnika, o tome obavješćuje homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Po primitku obavijesti služba o tome obavješćuje ostale stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik kopijom homologacijskog obrasca na čijem se kraju nalazi velikom slovima napisana, datirana i potpisana napomena „PROIZVODNJA OBUSTAVLJENA”.
 12. IMENA I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI ODGOVORNIH ZA PROVEDBU HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA TE IMENA I ADRESE HOMOLOGACIJSKIH TIJELA
 Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik dostavljaju tajništvu Ujedinjenih naroda imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologaciju i kojima se moraju slati obrasci izjave kojom se potvrđuje, proširuje, odbija ili povlači homologacija izdani u drugim državama.
 13. PRIJELAZNE ODREDBE
 13.1 Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 03 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbiti dodijeliti homologaciju na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 03.
 13.2 Do 12. kolovoza 2012. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nastavljaju dodjeljivati homologacije tipovima vozila koji ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen prethodnim nizom izmjena.
 13.3 Od 12. kolovoza 2012. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju dodijeliti homologaciju samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 03.
 13.4 Nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbiti nacionalnu ili regionalnu homologaciju tipa vozila homologiranog na temelju niza izmjena 03 ovog Pravilnika.
 13.5 Do 12. kolovoza 2012. nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbiti nacionalnu ili regionalnu homologaciju tipa vozila homologiranog na temelju prethodnog niza izmjena ovog Pravilnika.
 13.6 Od 12. kolovoza 2012. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju odbiti prvu nacionalnu ili regionalnu registraciju (prvo stavljanje u uporabu) ako vozilo ne ispunjava zahtjeve iz niza izmjena 03 ovog Pravilnika.
 13.7 Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 04 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbiti dodijeliti ili odbiti prihvatiti homologaciju na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 04.
 13.8 Od 1. rujna 2016. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju dodijeliti homologaciju samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 04.
 13.9 Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbiti dodijeliti postojećim tipovima vozila proširenja homologacija dodijeljenih na temelju prethodnog niza izmjena ovog Pravilnika.
 13.10 Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik moraju nastaviti prihvaćati homologacije dodijeljene na temelju prethodnog niza izmjena ovog Pravilnika koje su prvi put izdane prije 1. rujna 2016.
 (1) Kako je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, stavak 2. – http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (2) Razlikovni brojevi ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedeni su u Prilogu 3. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, Prilog 3. – http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 PRILOG 1.
 Tekst slike
 IZJAVA
 (najveći format: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Izdaje: ime tijela
 o (2): dodjeljivanju homologacije
 proširenju homologacije
 odbijanju homologacije
 povlačenju homologacije
 trajno obustavljenoj proizvodnji
 tipa vozila s obzirom na zasune i okove za pričvršćivanje vrata na temelju Pravilnika br. 11
 Homologacijski br.: Br. proširenja:
 1. Trgovačko ime ili marka motornog vozila:
 2. Tip vozila:
 3. Ime i adresa proizvođača:
 4. Ime i adresa proizvođačeva zastupnika (ako postoji):
 5. Datum dostavljanja vozila na homologaciju:
 6. Tehnička služba zadužena za homologacijska ispitivanja:
 7. Datum ispitnog izvješća:
 8. Broj ispitnog izvješća:
 9. Napomene: tip vozila i broj vrata (limuzina s dvojim vratima, s četirima vratima, karavan s četirima vratima ...)
 10. Položaj homologacijske oznake:
 11. Razlozi za proširenje (ako je primjenjivo):
 12. Homologacija dodijeljena/odbijena/proširena/povučena (2)
 13. Mjesto:
 14. Datum:
 15. Potpis:
 16. Ovoj je izjavi priložen popis dokumenata pohranjenih kod homologacijskog tijela koje je dodijelilo homologaciju koji se mogu dobiti na zahtjev.
 (1) Razlikovni broj države koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u Pravilniku).
 (2) Prekrižiti suvišno.
 PRILOG 2.
 IZGLED HOMOLOGACIJSKIH OZNAKA
 PREDLOŽAK A
 (vidjeti stavak 4.4. ovog Pravilnika)
 Ova homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo označava da je taj tip vozila homologiran s obzirom na zasune i okove za pričvršćivanje vrata u Nizozemskoj (E4) na temelju Pravilnika br. 11 pod homologacijskim brojem 042439. Prve dvije znamenke homologacijskog broja označavaju da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima Pravilnika br. 11 kako je izmijenjen nizom izmjena 04.
 PREDLOŽAK B
 (vidjeti stavak 4.5. ovog Pravilnika)
 Ova homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo označava da je taj tip vozila homologiran u Nizozemskoj (E4) na temelju Pravilnika br. 11 kako je izmijenjen nizom izmjena 04 i Pravilnikom br. 39 kako je izmijenjen nizom izmjena 04 (1).
 (1) Drugi broj naveden je samo kao primjer.
 PRILOG 3.
 ISPITIVANJA ZASUNA: ISPITIVANJA OTPORNOSTI NA OPTEREĆENJE PRIMJENOM SILE BR. 1, 2 I 3
 1. SVRHA
 Svrha je ovih ispitivanja utvrđivanje minimalnih zahtjeva za radna svojstva te ispitnih postupaka za ocjenjivanje i ispitivanje otpornosti sustava zasuna vrata vozila na djelovanje sile okomito na prednju stranu zasuna i paralelno s prednjom stranom zasuna u smjeru otvaranja viličastog držača. Dodatna je svrha ispitivanja, kad je riječ o vratima koja se otvaraju vertikalno, utvrđivanje minimalnih zahtjeva za radna svojstva i ispitnog postupka za ocjenjivanje osnovnog sklopa zasuna u smjeru okomitom na prva dva smjera. U ispitivanju se mora dokazati da je osnovni sustav zasuna vrata u stanju izdržati djelovanje sila u položajima potpunog i sekundarnog zabravljivanja; pomoćni i drugi sustavi zasuna vrata u položaju potpunog zabravljivanja vrata moraju biti u stanju izdržati djelovanje sile okomito na prednju stranu zasuna i paralelno s prednjom stranom zasuna u smjeru otvaranja viličastog držača na razinama specificiranima za položaj potpunog zabravljivanja.
 2. ISPITIVANJE
 2.1 Ispitivanje otpornosti na opterećenje br. 1
 2.1.1 Oprema: naprava za vlačna ispitivanja (vidjeti sliku 3-1)
 2.1.2 Postupci
 2.1.2.1 Položaj potpunog zabravljivanja
 2.1.2.1.1 Na dijelove zasuna i zatvarača predviđene za ugradnju pričvršćuje se naprava za ispitivanje. Sklop se poravnava tako da smjer zatvaranja bude paralelan s vezama naprave za ispitivanje. Naprava za ispitivanje sa zasunom i zatvaračem u položaju potpunog zabravljivanja stavlja se u ispitni uređaj.
 2.1.2.1.2 Utezi se namještaju tako da se opterećenjem od 900 N pokušavaju razdvojiti zasun i zatvarač u smjeru otvaranja vrata.
 2.1.2.1.3 Ispitno opterećenje u smjeru iz stavka 6.1.1. ovog Pravilnika i na slici 3-4 primjenjuje se brzinom koja nije veća od 5 mm/min dok se ne postigne potrebno opterećenje. Bilježi se najveće postignuto opterećenje.
 2.1.2.2 Sekundarni položaj zabravljivanja
 2.1.2.2.1 Na dijelove zasuna i zatvarača predviđene za ugradnju pričvršćuje se naprava za ispitivanje. Sklop se poravnava tako da smjer zatvaranja bude paralelan s vezama naprave za ispitivanje. Naprava za ispitivanje sa zasunom i zatvaračem u sekundarnom položaju zabravljivanja stavlja se u ispitni uređaj.
 2.1.2.2.2 Utezi se namještaju tako da se opterećenjem od 900 N pokušavaju razdvojiti zasun i zatvarač u smjeru otvaranja vrata.
 2.1.2.2.3 Ispitno opterećenje u smjeru iz stavka 6.1.1. ovog Pravilnika i na slici 3-4 primjenjuje se brzinom koja nije veća od 5 mm/min dok se ne postigne potrebno opterećenje. Bilježi se najveće postignuto opterećenje.
 2.1.2.2.4 Ispitna pločica na koju je namješten zasun vrata mora biti opremljena urezom za zatvarač sličnim onom u okruženju u kojem će zasun vrata biti ugrađen na obična vrata vozila.
 2.2 Ispitivanje otpornosti na opterećenje br. 2
 2.2.1 Oprema: naprava za vlačna ispitivanja (vidjeti sliku 3-2)
 2.2.2 Postupci
 2.2.2.1 Položaj potpunog zabravljivanja
 2.2.2.1.1 Na dijelove zasuna i zatvarača predviđene za ugradnju pričvršćuje se naprava za ispitivanje. Naprava za ispitivanje sa zasunom i zatvaračem u položaju potpunog zabravljivanja stavlja se u ispitni uređaj.
 2.2.2.1.2 Ispitno opterećenje u smjeru iz stavka 6.1.2. ovog Pravilnika i na slici 3-4 primjenjuje se brzinom koja nije veća od 5 mm/min dok se ne postigne potrebno opterećenje. Bilježi se najveće postignuto opterećenje.
 2.2.2.2 Sekundarni položaj zabravljivanja
 2.2.2.2.1 Na dijelove zasuna i zatvarača predviđene za ugradnju pričvršćuje se naprava za ispitivanje. Naprava za ispitivanje sa zasunom i zatvaračem u sekundarnom položaju zabravljivanja stavlja se u ispitni uređaj.
 2.2.2.2.2 Ispitno opterećenje u smjeru iz stavka 6.1.2. ovog Pravilnika i na slici 3-4 primjenjuje se brzinom koja nije veća od 5 mm/min dok se ne postigne potrebno opterećenje. Bilježi se najveće postignuto opterećenje.
 2.3 Ispitivanje otpornosti na opterećenje br. 3 (za vrata koja se otvaraju vertikalno)
 2.3.1 Oprema: naprava za vlačna ispitivanja (vidjeti sliku 3-3)
 2.3.2 Postupak
 2.3.2.1 Na dijelove zasuna i zatvarača predviđene za ugradnju pričvršćuje se naprava za ispitivanje. Naprava za ispitivanje sa zasunom i zatvaračem u položaju potpunog zabravljivanja stavlja se u ispitni uređaj.
 2.3.2.2 Ispitno opterećenje u smjeru iz stavka 6.1.3. ovog Pravilnika i na slici 3-4 primjenjuje se brzinom koja nije veća od 5 mm/min dok se ne postigne potrebno opterećenje. Bilježi se najveće postignuto opterećenje.
 Slika 3-1.
 Zasun vrata – naprava za vlačna ispitivanja za ispitivanje otpornosti na opterećenje br. 1
 Slika 3-2.
 Zasun vrata – naprava za vlačna ispitivanja za ispitivanje otpornosti na opterećenje br. 2
 Slika 3-3.
 Zasun vrata – naprava za vlačna ispitivanja za ispitivanje otpornosti na opterećenje br. 3 (za vrata koja se otvaraju okomito)
 Slika 3-4.
 Smjerovi u statičkim ispitivanjima otpornosti na opterećenje
 PRILOG 4.
 ISPITIVANJE OTPORNOSTI NA DJELOVANJE INERCIJSKIH SILA
 1. SVRHA
 Utvrđivanje otpornosti sustava zasuna vozila na djelovanje inercijskih sila matematičkom analizom sastavnih dijelova promatrajući njihove stvarne odnose u vozilu ili ocjenjivanjem na temelju dinamičkog ispitivanja.
 2. ISPITNI POSTUPCI
 2.1 Opcija 1., izračun
 2.1.1 Postupak opisan u ovom Prilogu omogućuje analitičko utvrđivanje otpornosti sustava zasuna vrata na djelovanje inercijskih sila. Sile opruge su prosjek najmanjeg učinka sile opruge u namještenom položaju i najmanjeg učinka sile opruge u opuštenom položaju. Učinak trenja i potreban rad ne uvrštavaju se u izračune. Sila teža koja djeluje na dijelove ne mora se uvrstiti ako ograničava otvaranje. Prethodna su neuvrštavanja u izračun dopuštena jer se njima dobivaju dodatni sigurnosni faktori.
 2.1.2 Elementi u izračunu – za svaki dio ili podsklop moguće je izračunati minimalnu inercijsku silu za određeni smjer. Ukupni otpor otpuštanju zasuna mora biti dostatan da sustav zasuna vrata (ako je pravilno ugrađen na vozilo) ostane zabravljen kad se na njega primijeni inercijska sila od 30 g u bilo kojem smjeru. Slika 4-1 prikazuje primjer komponenti i njihovih kombinacija koje se treba uzeti u obzir.
 2.2 Opcija 2., dinamičko ispitivanje cijelog vozila
 2.2.1 Oprema za ispitivanje
 2.2.1.1 Uređaj za ubrzavanje (ili usporavanje).
 2.2.1.2 Neko od sljedećih vozila:
 2.2.1.2.1
 cijelo vozilo uključujući najmanje vrata, zasune, vanjske ručice na vratima s mehaničkom aktivacijom zasuna, unutarnje ručice za otvaranje vrata, uređaje za zaključavanje, unutarnju opremu i gumu na vratima;
 2.2.1.2.2
 gola nadogradnja vozila (odnosno okvir vozila, vrata i ostali okovi za pričvršćivanje vrata), uključujući najmanje vrata, zasune, vanjske ručice s mehaničkom aktivacijom zasuna, unutarnje ručice za otvaranje vrata i uređaje za zaključavanje.
 2.2.1.3 Naprava ili sredstvo za bilježenje otvaranja vrata.
 2.2.1.4 Oprema za mjerenje i bilježenje ubrzanja.
 2.2.2 Postavke ispitivanja
 2.2.2.1 Cijelo vozilo ili gola nadogradnja čvrsto se pričvršćuje na uređaj koji pri ubrzanju osigurava da su sve točke na krivulji impulsa sudara unutar područja iz tablice 4-1 i slike 4-2.
 2.2.2.2 Vrata mogu biti privezana kako bi se zaštitila oprema za bilježenje otvaranja vrata.
 2.2.2.3 Postavlja se oprema za bilježenje otvaranja vrata.
 2.2.2.4 Zatvaraju se vrata koja se ispituju i provjerava se da su zasuni vrata u položaju potpunog zabravljivanja, vrata otključana i svi ugrađeni prozori zatvoreni.
 2.2.3 Smjerovi ispitivanja (vidjeti sliku 4-3)
 2.2.3.1 Uzdužni položaj br. 1: vozilo ili gola nadogradnja postavlja se tako da je uzdužna os poravnana s osi uređaja za ubrzavanje tako da simulira čeoni sudar.
 2.2.3.2 Uzdužni položaj br. 2: vozilo ili gola nadogradnja postavlja se tako da je uzdužna os poravnana s osi uređaja za ubrzavanje tako da simulira stražnji sudar.
 2.2.3.3 Poprečni položaj br. 1: vozilo ili gola nadogradnja postavlja se tako da je poprečna os poravnana s osi uređaja za ubrzavanje tako da simulira sudar na vozačevoj strani.
 2.2.3.4 Poprečni položaj br. 2 (samo za vozila koja imaju različit raspored vrata na svakoj strani): vozilo ili gola nadogradnja postavlja se tako da je poprečna os poravnana s osi uređaja za ubrzavanje tako da simulira bočni sudar u smjeru suprotnom od smjera iz stavka 2.2.3.3. ovog Priloga.
 2.3 Opcija 3., dinamičko ispitivanje vrata
 2.3.1 Oprema za ispitivanje
 2.3.1.1 Sklopovi vrata, uključujući najmanje zasune, vanjske ručice s mehaničkom aktivacijom zasuna, unutarnje ručice za otvaranje vrata i uređaje za zaključavanje.
 2.3.1.2 Naprava za ispitivanje za postavljanje vrata.
 2.3.1.3 Uređaj za ubrzavanje (ili usporavanje).
 2.3.1.4 Remen za privezivanje.
 2.3.1.5 Uređaj ili sredstvo za bilježenje otvaranja vrata.
 2.3.1.6 Oprema za mjerenje i bilježenje ubrzanja.
 2.3.2 Postavke ispitivanja
 2.3.2.1 Sklopovi vrata postavljaju se zasebno ili zajedno na napravu za ispitivanje. Svaka vrata i zatvarač postavljaju se tako da budu u istom položaju kao na vozilu i smjeru koji je potreban u ispitivanjima inercijskih sila (stavak 2.3.3. ovog Priloga).
 2.3.2.2 Naprava za ispitivanje stavlja se u uređaj za ubrzavanje.
 2.3.2.3 Postavlja se oprema za bilježenje otvaranja vrata.
 2.3.2.4 Provjerava se da je zasun vrata u položaju potpunog zabravljivanja, da su vrata privezana i otključana te da je prozor, ako je ugrađen, zatvoren.
 2.3.3 Smjerovi ispitivanja (vidjeti sliku 4-3)
 2.3.3.1 Uzdužni položaj br. 1: podsklopovi vrata na uređaju za ubrzavanje usmjeravaju se u smjeru čeonog sudara.
 2.3.3.2 Uzdužni položaj br. 2: podsklopovi vrata na uređaju za ubrzavanje usmjeravaju se u smjeru stražnjeg sudara.
 2.3.3.3 Poprečni položaj br. 1: podsklopovi vrata na uređaju za ubrzavanje usmjeravaju se u smjeru sudara na vozačevoj strani.
 2.3.3.4 Poprečni položaj br. 2: podsklopovi vrata na uređaju za ubrzavanje usmjeravaju se u smjeru koji je suprotan smjeru iz stavka 2.3.3.3. ovog Priloga.
 2.3.3.5 Vertikalni položaj br. 1: (za vrata koja se otvaraju u vertikalnom smjeru) podsklopovi vrata na uređaju za ubrzavanje usmjeravaju se tako da je vertikalna os (kad su ugrađeni na vozilo) poravnana s osi uređaja za ubrzavanje tako da simulira sudar s prevrtanjem u kojem sila djeluje u smjeru od gornje strane vrata (kad su ugrađena na vozilo) prema dolje.
 2.3.3.6 Vertikalni položaj br. 2: (za vrata koja se otvaraju u vertikalnom smjeru) podsklopovi vrata na uređaju za ubrzavanje usmjeravaju se tako da je vertikalna os (kad su ugrađeni na vozilo) poravnana s osi uređaja za ubrzavanje tako da simulira sudar s prevrtanjem u kojem sila djeluje u smjeru suprotnom od smjera iz stavka 2.3.3.5. ovog Priloga.
 2.4 Ispitivanje za opcije 2. i 3.
 2.4.1 Tijekom najmanje 30 ms održava se ubrzanje od najmanje 30 g, pri čemu ubrzanje mora ostati unutar područja impulsa kako je navedeno u tablici 4-1 i grafički prikazano na slici 4-2.
 2.4.2 Naprava za ispitivanje ubrzava se u sljedećim smjerovima:
 2.4.2.1
 za ispitivanja za opciju 2.:
 2.4.2.1.1
 u smjeru iz stavka 2.2.3.1. ovog Priloga;
 2.4.2.1.2
 u smjeru iz stavka 2.2.3.2. ovog Priloga;
 2.4.2.1.3
 u smjeru iz stavka 2.2.3.3. ovog Priloga;
 2.4.2.1.4
 u smjeru iz stavka 2.2.3.4. ovog Priloga;
 2.4.2.2
 za ispitivanja za opciju 3.:
 2.4.2.2.1
 u smjeru iz stavka 2.3.3.1. ovog Priloga;
 2.4.2.2.2
 u smjeru iz stavka 2.3.3.2. ovog Priloga;
 2.4.2.2.3
 u smjeru iz stavka 2.3.3.3. ovog Priloga;
 2.4.2.2.4
 u smjeru iz stavka 2.3.3.4. ovog Priloga;
 2.4.2.2.5
 u smjeru iz stavka 2.3.3.5. ovog Priloga;
 2.4.2.2.6
 u smjeru iz stavka 2.3.3.6. ovog Priloga.
 2.4.3 Ako je impuls u bilo kojem trenutku veći od 36 g, a ispitni zahtjevi su ispunjeni, ispitivanje se smatra valjanim.
 2.4.4 Provjerava se da se tijekom ispitivanja vrata nisu otvorila i zatvorila.
 Slika 4-1.
 Inercijske sile – Primjer izračuna
 Zadano:
 Sustav zasuna vrata na koji djeluje ubrzanje od 30 g
 Prosječna sila opruge dugmeta za pritiskanje = 0,459 kgf
 Zakretni moment opruge zapinjača = 0,0459 kgf m
 a = 30 g (m/s2)
 F = ma = m × 30g = m × 294,2
 M1 = 0,0163 kg
 M2 = 0,0227 kg
 M3 = 0,0122 kg
 M4 = 0,0422 kg
 d1 = 31,50 mm
 d2 = 10,67 mm
 d3 = 4,83 mm
 d4 = 31,50 mm
 d5 = 37,59 mm
 d6 = 1,90 mm
 F1
 =
 M1 × a – prosječna sila na oprugu dugmeta = (0,0163 kg × 30 g) – 0,459 kgf = 0,03 kgf
 F2
 =
 M2 × a = 0,0227 kg × 30 g = 0,681 kgf
 F3
 =
 M3/2 × a = 0,0122 kg/2 × 30 g = 0,183 kgf
 Σ Mo
 =
 F1 × d1 + F2 × d2 - F3 × d3
 = 0,03 × 31,5 + 0,681 × 10,67 - 0,183 × 4,83
 = 7,33 kgf mm
 F5
 =
 Mo/d4 = 7,33/31,5 = 0,2328 kgf
 F6
 =
 M4 × a = 0,0422 kg × 30 g = 1,266 kgf
 Σ Mo
 =
 zakretni moment opruge zapinjača – (F5 d5 + F6 d6)/1 000
 = 0,0459 – (0,2328 × 37,59 + 1,266 × 1,9)/1 000
 = 0,0347 kgf m
 Tablica 4-1
 Područje impulsa ubrzanja
 Gornja granica
 Donja granica
 Točka
 Vrijeme (ms)
 Ubrzanje
 (g)
 Točka
 Vrijeme (ms)
 Ubrzanje
 (g)
 A
 0
 6
 E
 5
 0
 B
 20
 36
 F
 25
 30
 C
 60
 36
 G
 55
 30
 D
 100
 0
 H
 70
 0
 Slika 4-2.
 Impuls ubrzanja
 Slika 4-3.
 Referentni sustav koordinata vozila za ispitivanja otpornosti na djelovanje inercijskih sila
 X
 =
 uzdužni smjer
 Y
 =
 poprečni smjer
 Z
 =
 vertikalni smjer
 PRILOG 5.
 ISPITIVANJE ŠARKI
 1. SVRHA
 Ova se ispitivanja obavljaju radi utvrđivanja otpornosti sustava šarki vozila na ispitna opterećenja:
 (a)
 u uzdužnom i poprečnom smjeru; i
 (b)
 vertikalnom smjeru vozila za vrata koja se otvaraju vertikalno.
 2. ISPITNI POSTUPAK
 2.1 Sustav šarki s više od jedne šarke
 2.1.1 Ispitivanje otpornosti na uzdužno opterećenje
 2.1.1.1 Oprema
 2.1.1.1.1 Naprava za vlačna ispitivanja.
 2.1.1.1.2 Uobičajena naprava za statičko ispitivanje prikazana je na slici 5-1.
 2.1.1.2 Postupak
 2.1.1.2.1 Na dijelove sustava šarki predviđene za ugradnju pričvršćuje se naprava za ispitivanje. Visina šarki mora oponašati položaj vozila (potpuno zatvorena vrata) u odnosu na središnjicu šarke. Za potrebe ispitivanja udaljenost između krajnjih točaka jedne šarke u sustavu i krajnje točke druge šarke u sustavu je 406 ± 4 mm. Opterećenje se primjenjuje na jednakoj udaljenosti od središnjica zahvaćenih dijelova svornjaka šarke i kroz središnjicu svornjaka šarke u uzdužnom smjeru vozila (vidjeti sliku 5-2).
 2.1.1.2.2 Ispitno se opterećenje primjenjuje brzinom koja nije veća od 5 mm/min dok se ne postigne potrebno opterećenje. Ishod ispitivanja nije pozitivan ako se bilo koja šarka odvoji. Bilježi se najveće postignuto opterećenje.
 2.1.2 Ispitivanje otpornosti na poprečno opterećenje
 2.1.2.1 Oprema
 2.1.2.1.1 Naprava za vlačna ispitivanja.
 2.1.2.1.2 Uobičajena naprava za statičko ispitivanje prikazana je na slici 5-1.
 2.1.2.2 Postupak
 2.1.2.2.1 Na dijelove naprave za ispitivanje predviđene za ugradnju pričvršćuje se sustav šarki. Visina šarki mora oponašati položaj vozila (potpuno zatvorena vrata) u odnosu na središnjicu šarke. Za potrebe ispitivanja udaljenost između krajnjih točaka jedne šarke u sustavu i krajnje točke druge šarke u sustavu je 406 ± 4 mm. Opterećenje se primjenjuje na jednakoj udaljenosti od središnjica zahvaćenih dijelova svornjaka šarke i kroz središnjicu svornjaka šarke u poprečnom smjeru vozila (vidjeti sliku 5-2).
 2.1.2.2.2 Ispitno se opterećenje primjenjuje brzinom koja nije veća od 5 mm/min dok se ne postigne potrebno opterećenje. Ishod ispitivanja nije pozitivan ako se bilo koja šarka odvoji. Bilježi se najveće postignuto opterećenje.
 2.1.3 Ispitivanje otpornosti na vertikalno opterećenje (za vrata koja se otvaraju vertikalno)
 2.1.3.1 Oprema
 2.1.3.1.1 Naprava za vlačna ispitivanja.
 2.1.3.1.2 Uobičajena naprava za statičko ispitivanje prikazana je na slici 5-1.
 2.1.3.2 Postupak
 2.1.3.2.1 Na dijelove naprave za ispitivanje predviđene za ugradnju pričvršćuje se sustav šarki. Visina šarki mora oponašati položaj vozila (potpuno zatvorena vrata) u odnosu na središnjicu šarke. Za potrebe ispitivanja udaljenost između krajnjih točaka jedne šarke u sustavu i krajnje točke druge šarke u sustavu je 406 ± 4 mm. Opterećenje se primjenjuje kroz središnjicu svornjaka šarke u smjeru okomitom na uzdužno i poprečno opterećenje (vidjeti sliku 5-2).
 2.1.3.2.2 Ispitno se opterećenje primjenjuje brzinom koja nije veća od 5 mm/min dok se ne postigne potrebno opterećenje. Ishod ispitivanja nije pozitivan ako se bilo koja šarka odvoji. Bilježi se najveće postignuto opterećenje.
 2.2 Ocjenjivanje pojedinačne šarke: postoje uvjeti zbog kojih je ponekad nužno ispitati pojedinačne šarke u sustavu šarki. U tim slučajevima iz rezultata ispitivanja pojedinačne šarke provedenog u skladu s postupcima u nastavku mora biti vidljivo da su zahtjevi za sustav iz stavka 6.1.5.1. ovog Pravilnika ispunjeni. (Na primjer, pojedinačna šarka u sustavu od dvije šarke mora moći izdržati 50 % opterećenja cijelog sustava.)
 2.2.1 Ispitni postupci
 2.2.1.1 Uzdužno opterećenje. Na dijelove sustava šarki predviđene za ugradnju pričvršćuje se naprava za ispitivanje. Visina šarki mora oponašati položaj vozila (potpuno zatvorena vrata) u odnosu na središnjicu šarke. Za potrebe ispitivanja opterećenje se primjenjuje na jednakoj udaljenosti od središnjica zahvaćenih dijelova svornjaka šarke i kroz središnjicu svornjaka šarke u uzdužnom smjeru vozila. Ispitno se opterećenje primjenjuje brzinom koja nije veća od 5 mm/min dok se ne postigne potrebno opterećenje. Ishod ispitivanja nije pozitivan ako se bilo koja šarka odvoji. Bilježi se najveće postignuto opterećenje.
 2.2.1.2 Poprečno opterećenje. Na dijelove sustava šarki predviđene za ugradnju pričvršćuje se naprava za ispitivanje. Visina šarki mora oponašati položaj vozila (potpuno zatvorena vrata) u odnosu na središnjicu šarke. Za potrebe ispitivanja opterećenje se primjenjuje na jednakoj udaljenosti od središnjica zahvaćenih dijelova svornjaka šarke i kroz središnjicu svornjaka šarke u poprečnom smjeru vozila. Ispitno se opterećenje primjenjuje brzinom koja nije veća od 5 mm/min dok se ne postigne potrebno opterećenje. Ishod ispitivanja nije pozitivan ako se bilo koja šarka odvoji. Bilježi se najveće postignuto opterećenje.
 2.2.1.3 Vertikalno opterećenje. Na dijelove sustava šarki predviđene za ugradnju pričvršćuje se naprava za ispitivanje. Visina šarki mora oponašati položaj vozila (potpuno zatvorena vrata) u odnosu na središnjicu šarke. Za potrebe ispitivanja opterećenje se primjenjuje na središnjicu svornjaka šarke u smjeru okomitom na uzdužno i poprečno opterećenje. Ispitno se opterećenje primjenjuje brzinom koja nije veća od 5 mm/min dok se ne postigne potrebno opterećenje. Ishod ispitivanja nije pozitivan ako se bilo koja šarka odvoji. Bilježi se najveće postignuto opterećenje.
 2.3 Za kontinuirane šarke nisu propisani zahtjevi za razmak među šarkama te se naprava za ispitivanje prilagođava tako da ispitne sile djeluju na cijelu šarku.
 Slika 5-1.
 Naprave za statička ispitivanja
 Slika 5-2.
 Smjerovi sila u statičkim ispitivanjima otpornosti na opterećenje za vrata koja se otvaraju u vertikalnom smjeru
 PRILOG 6.
 KLIZNA BOČNA VRATA – ISPITIVANJE VRATA KAO CJELINE
 1. SVRHA
 Ova se ispitivanja obavljaju za utvrđivanje najmanjih zahtjeva za radna svojstva i ispitnog postupka za ocjenjivanje i ispitivanje okova za pričvršćivanje kliznih vrata ugrađenih na vrata i okvir vrata. Ovo ispitivanje dopunjuje ispitivanja iz Priloga 3. i Priloga 4.
 2. OPĆE ODREDBE
 2.1 U ispitivanjima se upotrebljava cijelo vozilo ili gola nadogradnja s kliznim vratima i njihovim okovima.
 2.2 U ispitivanjima se upotrebljavaju dvije naprave za primjenu sile koje mogu proizvesti vanjske poprečne sile iz stavka 6.2.4. ovog Pravilnika. Postavke ispitivanja prikazane su na slici 6-1. Sustav za primjenu sile sastoji se od:
 2.2.1
 dvije pločice za primjenu sile;
 2.2.2
 dvije naprave za primjenu sile koje mogu proizvesti vanjsku poprečnu silu za pomak od najmanje 300 mm;
 2.2.3
 dva pretvornika sile dovoljnog kapaciteta za mjerenje primijenjenih sila;
 2.2.4
 dva uređaja za mjerenje linearnog pomaka potrebna za mjerenje pomaka uređaja za primjenu sile tijekom ispitivanja;
 2.2.5
 opreme za mjerenje razmaka od najmanje 100 mm između unutarnje strane vrata i vanjskog ruba okvira vrata, uzimajući u obzir sve primjenjive zahtjeve za sigurnost i zaštitu zdravlja.
 3. POSTAVKE ISPITIVANJA
 3.1 Sva se unutarnja oprema i dekorativni dijelovi sklopa kliznih vrata odstranjuju.
 3.2 Sjedišta se i unutarnji dijelovi koji bi mogli ometati postavljanje i rad ispitne opreme te obloge stupova i nekonstrukcijski dijelovi koji prekrivaju vrata i ometaju pravilno postavljanje pločica za primjenu sile odstranjuju.
 3.3 Naprave za primjenu sile i odgovarajuća potporna struktura postavljaju se na pod ispitnog vozila. Tijekom primjene sile svaka naprava za primjenu sile i njezina potporna struktura moraju biti čvrsto pričvršćeni na horizontalnu površinu poda vozila.
 3.4 Određuje se prednji i stražnji rub kliznih vrata ili susjedne strukture vozila koja uključuje zasun/zatvarač.
 3.5 Klizna se vrata zatvaraju te se provjerava da su svi okovi za pričvršćivanje vrata u potpunom zahvatu.
 3.6 Ispitivanje bilo kojeg ruba vrata koji sadrži jedan zasun/zatvarač priprema se na sljedeći način:
 3.6.1
 dimenzije pločice za primjenu sile moraju biti duljina 150 mm, širina 50 mm i debljina najmanje 15 mm. Rubovi pločice moraju biti zaobljeni na polumjer 6 mm ± 1 mm;
 3.6.2
 naprava za primjenu sile i pločica za primjenu sile postavljaju se na vrata tako da sila djeluje po horizontali i normali na uzdužnu središnjicu vozila i vertikalno centrirano na dio zasuna/zatvarača ugrađen na vrata;
 3.6.3
 pločica za primjenu sile mora biti postavljena tako da je dulji rub pločice što bliže unutarnjem rubu vrata i paralelno njemu, pri čemu prednji rub pločice ne smije biti udaljen više od 12,5 mm od unutarnjeg ruba vrata.
 3.7 Ispitivanje bilo kojeg ruba vrata koji sadrži više od jednog zasuna/zatvarača priprema se na sljedeći način:
 3.7.1
 dimenzije pločice za primjenu sile moraju biti duljina 300 mm, širina 50 mm i debljina najmanje 15 mm. Rubovi pločice moraju biti zaobljeni na polumjer 6 mm ± 1 mm;
 3.7.2
 naprava za primjenu sile i pločica za primjenu sile postavlja se na vrata tako da sila djeluje po horizontali i normali na uzdužnu središnjicu vozila i vertikalno centrirano na srednju točku između najudaljenijih vanjskih rubova sklopova zasuna/zatvarača;
 3.7.3
 pločica za primjenu sile mora biti postavljena tako da je dulji rub pločice što bliže unutarnjem rubu vrata i paralelno njemu, pri čemu prednji rub pločice ne smije biti udaljen više od 12,5 mm od unutarnjeg ruba vrata.
 3.8 Ispitivanje bilo kojeg ruba vrata koji ne sadrži nijedan zasun/zatvarač priprema se na sljedeći način:
 3.8.1
 dimenzije pločice za primjenu sile moraju biti duljina 300 mm, širina 50 mm i debljina najmanje 15 mm;
 3.8.2
 naprava za primjenu sile i pločica za primjenu sile postavlja se na vrata tako da sila djeluje po horizontali i normali na uzdužnu središnjicu vozila i vertikalno centrirano na srednju točku na duljini ruba vrata, pri čemu naprava ne smije biti u dodiru sa staklima prozora;
 3.8.3
 pločica za primjenu sile mora biti postavljena tako da je što bliže rubu vrata. Pločica za primjenu sile ne mora biti vertikalna.
 3.9 Vrata moraju biti otključana. Na klizna vrata ili njihove dijelove ne smiju biti zavarene ili pričvršćene dodatne strukture ili dijelovi.
 3.10 Postavlja se sva oprema za mjerenje odvajanja vrata za upotrebu u ispitivanju.
 3.11 Struktura za primjenu sile postavlja se tako da pločice za primjenu sile dotiču unutarnje strane kliznih vrata.
 4. ISPITNI POSTUPAK
 4.1 Obje se naprave za primjenu sile pomiču brzinom od najviše 2 000 N na minutu, prema proizvođačevim specifikacijama, dok se na obje naprave ne postigne sila od 9 000 N ili dok se jedna od naprava za primjenu sile ne pomakne za ukupno 300 mm.
 4.2 Ako jedna naprava za primjenu sile postigne ciljanu silu od 9 000 N, na toj se napravi sila od 9 000 N održava dok se tolika sila ne postigne i na drugoj napravi za primjenu sile.
 4.3 Kad obje naprave za primjenu sile postignu 9 000 N, zaustavljaju se te se drže pod tim opterećenjem najmanje 10 sekundi.
 4.4 Održava se položaj naprava za primjenu sile iz stavka 4.3., a unutar sljedećih 60 sekundi izmjeri se razmak između vanjskog ruba okvira vrata i unutarnje strane vrata duž čitavih vrata.
 Slika 6-1.
 Postupak ispitivanja za klizna bočna vrata na vozilu kao cjelini
 (Napomena: klizna vrata prikazana su odvojeno od vozila)