type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 30.11.2006
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 333/13
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 103/2006
 ze dne 22. září 2006,
 kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této Dohody,
 vzhledem k těmto důvodům,
 (1)
 Příloha I Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 42/2006 ze dne 28. dubna 2006 (1).
 (2)
 Rozhodnutí Komise 2005/414/ES ze dne 30. května 2005, kterým se mění příloha I rozhodnutí 2003/634/ES, kterým se schvalují programy s cílem získat status schválených oblastí a schválených hospodářství v neschválených oblastech, pokud jde o virovou hemoragickou septikémii (VHS) a infekční nekrózu krvetvorné tkáně (IHN) u ryb (2), by mělo být začleněno do Dohody.
 (3)
 Toto rozhodnutí se nevztahuje na Lichtenštejnsko,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 V nadpisu „AKTY, KTERÉ BEROU STÁTY ESVO A KONTROLNÍ ÚŘAD NÁLEŽITĚ V ÚVAHU“ se v části 4.2 kapitoly I přílohy I této Dohody, v bodě 55 (rozhodnutí Komise 2003/634/ES) doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32005 D 0414: rozhodnutí Komise 2005/414/ES ze dne 30. května 2005 (Úř. věst. L 141, 4.6.2005, s. 29).“
 Článek 2
 Znění rozhodnutí 2005/414/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou závazná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dne 23. září 2006, ze předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna oznámení podle čl. 103 odst. 1 dohody (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 22. září 2006.
 Za Smíšený výbor EHP
 předsedkyně
 Oda Helen SLETNES
 (1) Úř. věst. L 175, 29.6.2006, s. 86.
 (2) Úř. věst. L 141, 4.6.2005, s. 29.
 (3) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


type: caselaw

text:
 16.11.2013
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 336/19
 Acórdão do Tribunal Geral de 16 de setembro de 2013 — Rovi Pharmaceuticals/IHMI — Laboratorios Farmacéuticos Rovi (ROVI Pharmaceuticals)
 (Processo T-97/11) (1)
 (Marca comunitária - Processo de oposição - Pedido de marca nominativa comunitária ROVI Pharmaceuticals - Marcas figurativa comunitária anterior ROVI e nominativa nacional anterior ROVIFARMA - Motivo relativo de recusa - Risco de confusão - Artigo 8.o, n.o 1, alínea b), do Regulamento (CE) n.o 207/2009 - Igualdade de tratamento)
 2013/C 336/37
 Língua do processo: inglês
 Partes
 Recorrente: Rovi Pharmaceuticals GmbH (Schlüchtern, Alemanha) (representante: M. Berghofer, advogado)
 Recorrido: Instituto de Harmonização do Mercado Interno (marcas, desenhos e modelos) (representante: J. Crespo Carrillo, agente)
 Outra parte no processo na Câmara de Recurso, interveniente no Tribunal Geral: Laboratorios Farmaceuticos Rovi, SA (Madrid, Espanha) (representantes: G. Marín Raigal, P. López Ronda e G. Macias Bonilla, advogados)
 Objeto
 Recurso interposto da decisão da Segunda Câmara de Recurso do IHMI de 7 de dezembro de 2010 (processo R 500/2010-2), relativa a um processo de oposição entre os Laboratorios Farmacéuticos Rovi, SA e a Rovi Pharmaceuticals GmbH.
 Dispositivo
 1.
 É negado provimento ao recurso.
 2.
 A Rovi Pharmaceuticals GmbH é condenada nas despesas, incluindo as que os Laboratorios Farmacéuticos Rovi, SA efetuaram no decurso do processo na Câmara de Recurso.
 (1) JO C 120 de 16.4.2011.


type: legislation

text:
 25.5.2016
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 136/10
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/820 AL COMISIEI
 din 24 mai 2016
 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),
 având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.
 (2)
 Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 24 mai 2016.
 Pentru Comisie,
 pentru președinte
 Jerzy PLEWA
 Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală
 (1) JO L 347, 20.12.2013, p. 671.
 (2) JO L 157, 15.6.2011, p. 1.
 ANEXĂ
 Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
 (EUR/100 kg)
 Codul NC
 Codul țării terțe (1)
 Valoarea forfetară de import
 0702 00 00
 MA
 106,1
 TR
 68,6
 ZZ
 87,4
 0707 00 05
 TR
 105,8
 ZZ
 105,8
 0709 93 10
 TR
 140,2
 ZZ
 140,2
 0805 10 20
 EG
 55,4
 IL
 62,4
 MA
 53,2
 TR
 38,0
 ZA
 78,9
 ZZ
 57,6
 0805 50 10
 AR
 72,8
 TR
 143,1
 ZA
 178,0
 ZZ
 131,3
 0808 10 80
 AR
 89,5
 BR
 91,3
 CL
 129,8
 CN
 65,7
 NZ
 151,4
 US
 209,8
 ZA
 106,2
 ZZ
 120,5
 0809 29 00
 TR
 551,2
 US
 931,3
 ZZ
 741,3
 (1) Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


text:
 3.9.2005
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 217/14
 SENTENCIA DEL TRIBUNAL DE JUSTICIA
 (Sala Primera)
 de 26 de mayo de 2005
 en el asunto C-465/03 (petición de decisión prejudicial planteada por el Unabhängiger Finanzsenat, Außenstelle Linz): Kretztechnik AG contra Finanzamt Linz (1)
 («Sexta Directiva sobre el IVA - Prestaciones a título oneroso - Emisión de acciones - Salida a Bolsa de una sociedad - Deducibilidad del IVA»)
 (2005/C 217/27)
 Lengua de procedimiento: alemán
 En el asunto C-465/03, que tiene por objeto una petición de decisión prejudicial planteada, con arreglo al artículo 234 CE, por el Unabhängiger Finanzsenat, Außenstelle Linz (Austria), mediante resolución de 20 de octubre de 2003, recibida en el Tribunal de Justicia el 5 de noviembre de 2003, en el procedimiento entre Kretztechnik AG y Finanzamt Linz, el Tribunal de Justicia (Sala Primera), integrado por el Sr. P. Jann, Presidente de Sala, y los Sres. K. Lenaerts (Ponente), J.N. Cunha Rodrigues, M. Ilešič y E. Levits, Jueces; Abogado General: Sr. F.G. Jacobs; Secretaria: Sra. M. F. Contet, administradora principal, ha dictado el 26 de mayo de 2005 una sentencia cuyo fallo es el siguiente:
 1)
 La emisión de nuevas acciones no constituye una operación incluida en el ámbito de aplicación del artículo 2, número 1, de la Directiva 77/388/CEE del Consejo, de 17 de mayo de 1977, Sexta Directiva en materia de armonización de las legislaciones de los Estados miembros relativas a los impuestos sobre el volumen de negocios — Sistema común del impuesto sobre el valor añadido: base imponible uniforme, en su versión modificada por la Directiva 95/7/CE del Consejo, de 10 de abril de 1995.
 2)
 El artículo 17, apartados 1 y 2, de la Sexta Directiva, en su versión modificada por la Directiva 95/7, reconoce el derecho a la deducción íntegra del impuesto sobre el valor añadido que grave los gastos asumidos por un sujeto pasivo por los distintos servicios que le hayan sido prestados con ocasión de una emisión de acciones, en la medida en que la totalidad de las operaciones que efectúe dicho sujeto pasivo en el marco de su actividad económica constituyan operaciones gravadas.
 (1) DO C 47, de 21.02.2004.


type: wikipedia

text:
Clausius-Clapeyronova enačba približno opisuje odvisnost vrelišča od tlaka ali odvisnost nasičenega izparilnega tlaka od temperature v dvofaznem sistemu. Enačba izhaja iz drugega zakona termodinamike in podaja mejo med fazama snovi na faznem diagramu. Za toplotno ravnovesje plina (npr. za suho vodno paro) in kapljevine velja:
 kjer sta VP, VK prostornini plina in kapljevine, ps izparilni tlak in T vrelišče. Prostornino kapljevine lahko pri nizkih tlakih zanemarimo v primeri s prostornino plina, ki jo izračunamo iz plinske enačbe:
 Clausius-Clapeyronova enačba pa dobi obliko:
 Tu sta R splošna plinska konstanta in M kilomolska masa. Izparilna toplota qi je odvisna tudi od temperature. Po navadi jo nadomestimo s povprečno vrednostjo med dvema intervaloma. Z integracijo dobimo:
 Enačbo je zapisal francoski inženir in fizik Benoit Paul Émile Clapeyron (1799-1864), dopolnil pa jo je nemški matematik in fizik Rudolf Julius Emmanuel Clausius (1822-1888).
 Enačba velja tudi za ravnovesje kapljevine in trdnine, tako da poda tudi odvisnost tališča od tlaka. V tem primeru je ni treba integrirati, ker se tališče pri večji spremembi tlaka le malo spremeni:
 Tu je T tališče in qt talilna toplota snovi. Uporabimo jo lahko v diferencialni obliki, izraženo z gostotami:
 Tališče se pri naraščanju tlaka poveča (dp/dT > 0), če je ρK < ρT in obratno se zniža (dp/dT < 0), če je ρK > ρT.
 Termodinamika


text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 22006A1019(01)
 Sadarbības nolīgums civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas ( GNSS ) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses
 Oficiālais Vēstnesis L 288 , 19/10/2006 Lpp. 0031 - 0042
 Sadarbības nolīgumscivilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras pusesEIROPAS KOPIENA, turpmāk – "Kopiena",unBEĻĢIJAS KARALISTE,ČEHIJAS REPUBLIKA,DĀNIJAS KARALISTE,VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,IGAUNIJAS REPUBLIKA,GRIEĶIJAS REPUBLIKA,SPĀNIJAS KARALISTE,FRANCIJAS REPUBLIKA,ĪRIJA,ITĀLIJAS REPUBLIKA,KIPRAS REPUBLIKA,LATVIJAS REPUBLIKA,LIETUVAS REPUBLIKA,LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,UNGĀRIJAS REPUBLIKA,MALTAS REPUBLIKA,NĪDERLANDES KARALISTE,AUSTRIJAS REPUBLIKA,POLIJAS REPUBLIKA,PORTUGĀLES REPUBLIKA,SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,SOMIJAS REPUBLIKA,ZVIEDRIJAS KARALISTE,LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,Eiropas Kopienas dibināšanas līguma Līgumslēdzējas puses, turpmāk – "dalībvalstis",no vienas puses, unun KOREJAS REPUBLIKA, turpmāk – "Koreja",no otras puses,turpmāk tekstā kopā – "Puses";ŅEMOT VĒRĀ kopējās intereses civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (turpmāk – "GNSS") pilnveidošanā,ATZĪSTOT Galileo ieguldījuma nozīmi navigācijas un informācijas infrastruktūras izveidē Eiropā un Korejā,ATZĪSTOT Korejas pavadoņu navigācijas darbību augsto līmeni,ŅEMOT VĒRĀ GNSS izmantošanas straujo attīstību Korejā, Eiropā un citviet pasaulē,IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.1. pantsNolīguma mērķisNolīguma mērķis ir atbalstīt, veicināt un attīstīt Pušu sadarbību civilās globālās pavadoņu navigācijas jomā ar Eiropas un Korejas ieguldījumiem civilajā globālās navigācijas pavadoņu sistēmā (GNSS).2. pantsDefinīcijasŠajā Nolīgumā:a) "uzlabošana" ir reģionālas vai vietējas nozīmes mehānismi, piemēram, Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests (EGNOS). Šie mehānismi globālās GNSS lietotājiem dod iespēju sasniegt uzlabotu efektivitāti, piemēram, lielāku precizitāti, pieejamību, viengabalainību un ticamību;b) "Galileo" ir neatkarīga civilā Eiropas globālā pavadoņu pozicionēšanas, navigācijas un laikiestates sistēma, kas ir civilā kontrolē, lai nodrošinātu Kopienas, tās dalībvalstu un Eiropas Kosmosa aģentūras izstrādātos un pilnveidotos GNSS pakalpojumus. Galileo darbību var nodot privātpersonai. Galileo paredz atklātus, komerciālus, dzīvības drošības, meklēšanas un glābšanas pakalpojumus, kā arī drošu sabiedriski regulējamu pakalpojumu ar ierobežotu piekļuvi, kas paredzēts valsts sektora pilnvarotu lietotāju vajadzībām;c) "Galileo vietējie elementi" ir vietēji mehānismi, ar kuriem Galileo pavadoņu navigācijas un laikiestates signālu izmantotājus nodrošina ar informāciju papildus tai, kas iegūta no izmantotās galvenās konstelācijas. Lai iegūtu labāku sniegumu, vietējos elementus var izvietot ap lidostām, ostām un pilsētās vai citā ģeogrāfiski sarežģītā vidē. Ar Galileo nodrošina vietējo elementu vispārējos modeļus;d) "globālās navigācijas, pozicionēšanas un laikiestates aprīkojums" ir ikviens civilā tiešā lietotāja aprīkojums, ar ko nosūta, saņem vai apstrādā pavadoņu navigācijas vai laikiestates signālus, lai sniegtu pakalpojumu vai izmantotu to reģionālajā uzlabošanā;e) "reglamentējošs pasākums" ir jebkurš normatīvs vai reglamentējošs tiesību akts, noteikums, procedūra, lēmums, politiska vai administratīva rīcība;f) "savstarpēja izmantojamība" ir stāvoklis lietotāju līmenī, kurā divu sistēmu uztvērējs var izmantot signālus no divām sistēmām kopā, lai panāktu līdzvērtīgu vai labāku sniegumu, nekā izmantojot tikai vienu sistēmu;g) "intelektuālais īpašums" ir lietots nozīmē, kāda noteikta 2. pantā Konvencijā par pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanu, kas parakstīta Stokholmā 1967. gada 14. jūlijā;h) "atbildība" ir fiziskas vai juridiskas personas juridiskā atbildība, lai atlīdzinātu citai fiziskai vai juridiskai personai nodarītus zaudējumus saskaņā ar īpašiem juridiskiem principiem un noteikumiem. Šo pienākumu var noteikt nolīgumā (līgumiskā atbildība) vai tiesību normā (ārpuslīgumiskā atbildība);i) "klasificētā informācija" ir informācija, kas radīta ES vai ir saņemta no dalībvalstīm, ārpuskopienas valstīm vai starptautiskas organizācijas un ko nepieciešams aizsargāt pret nesankcionētu atklāšanu, kura varētu nopietni kaitēt Pušu vai atsevišķu dalībvalstu būtiskām interesēm, tostarp valsts drošībai. Tās klasifikāciju norāda ar klasifikācijas marķējumu. Šādu informāciju klasificē saskaņā ar piemērojamiem normatīvajiem un reglamentējošiem tiesību aktiem un tās konfidencialitāti, viengabalainību vai pieejamību aizsargā.3. pantsSadarbības principiPuses vienojas piemērot šādus ar šo Nolīgumu saistītus sadarbības principus:1) Abpusējs labums, kas pamatojas uz tiesību un pienākumu vispārēju līdzsvaru, tostarp ieguldījumiem.2) Partnerība Galileo programmā saskaņā ar Galileo pārvaldību reglamentējošām procedūrām un noteikumiem.3) Abpusējas iespējas iesaistīties Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu un Korejas sadarbības pasākumos saistībā ar civilās GNSS projektiem.4) Savlaicīga informācijas apmaiņa, ar ko var ietekmēt sadarbības pasākumus.5) Intelektuālā īpašuma tiesību pienācīga aizsardzība atbilstīgi šā Nolīguma 8. panta 3. punktam.6) Brīvība sniegt pavadoņu navigācijas pakalpojumus Pušu teritorijās.7) Neierobežota GNSS preču tirdzniecība Pušu teritorijās.4. pantsSadarbības pasākumu joma1. Sadarbības pasākumu nozares pavadoņu navigācijas un laikiestates jomā ir šādas: radiofrekvenču spektrs, zinātniskā pētniecība un apmācība, rūpnieciskā sadarbība, tirdzniecība un tirgus attīstība, standartizācija, sertificēšana un reglamentējošie pasākumi, uzlabošana, drošība, atbildība un izmaksu segšana. Puses var pielāgot 1. punktā minēto sarakstu ar lēmumu, ko pieņem saskaņā ar šā Nolīguma 14. pantu izveidotā GNSS koordinācijas komiteja.2. Šajā Nolīgumā nav ietverta Pušu sadarbība turpmāk norādītajās jomās. Ja Puses vienojas, ka sadarbības paplašināšana var sniegt abpusēju labumu kādā no turpmāk minētajām jomām, tam nepieciešama attiecīgu nolīgumu apspriešana un noslēgšana starp Pusēm:2.1. Galileo precīzās tehnoloģijas un ierīces, uz kurām attiecas eksporta kontroles un neizplatīšanas reglamentējošie pasākumi, kas piemērojami Eiropas Kopienā un tās dalībvalstīs;2.2. Galileo kriptogrāfija un informācijas drošība (Infosec);2.3. Galileo sistēmas drošības arhitektūra (kosmosa, zemes un lietotāju segmenti);2.4. Galileo globālo segmentu drošības kontroles īpašības;2.5. sabiedriski regulējami pakalpojumi to definēšanas, izstrādes, īstenošanas, testēšanas un novērtēšanas, kā arī darbības (pārvaldība un izmantošana) fāzēs un2.6. klasificētās informācijas apmaiņa saistībā ar pavadoņu navigāciju un Galileo.3. Šis Nolīgums neietekmē institucionālo struktūru, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem Galileo programmas darbības nolūkā. Tāpat šis Nolīgums neietekmē piemērojamos reglamentējošos pasākumus, ar ko īsteno neizplatīšanas un eksporta kontroles saistības, tostarp nemateriālas tehnoloģiju pārneses kontroli, kā arī neskar valstu drošības pasākumus.5. pantsSadarbības pasākumu veidi1. Ņemot vērā spēkā esošos reglamentējošos pasākumus, Puses, cik iespējams, veicina sadarbības pasākumus saistībā ar šo Nolīgumu, lai sniegtu salīdzināmas iespējas piedalīties to pasākumos 4. pantā minētajās nozarēs.2. Puses vienojas vadīt sadarbības pasākumus, kā norādīts šā Nolīguma 6. līdz 13. pantā.6. pantsRadiofrekvenču spektrs1. Pamatojoties uz līdzšinējiem panākumiem Starptautiskajā Elektrosakaru savienībā, Puses vienojas turpināt savu sadarbību un savstarpēju atbalstu radiofrekvenču spektra jautājumos.2. Šajā sakarā Puses apmainās ar informāciju par pieprasītajām frekvencēm un veicina piemērotu frekvenču piešķiršanu Galileo un gaidāmajai Korejas GNSS, tostarp pavadoņu uzlabošanas sistēmai (SBAS), lai nodrošinātu Galileo pakalpojumu pieejamību lietotāju interesēs visā pasaulē, un jo īpaši Korejā un Kopienā.3. Atzīstot, cik svarīga ir radionavigācijas frekvenču spektra aizsardzība pret pārrāvumiem un traucējumiem, Puses nosaka traucējumu avotus un meklē savstarpēji pieņemamus risinājumus šādu traucējumu novēršanai.4. Puses vienojas 14. pantā minētajai komitejai dot uzdevumu noteikt piemērotu mehānismu, lai nodrošinātu efektīvus kontaktus un sadarbību šajā nozarē.5. Nekas šajā Nolīgumā nav izskaidrojams kā atkāpe no Starptautiskās Elektrosakaru savienības (ITU) piemērojamiem noteikumiem, tostarp ITU noteikumiem par radiosakariem.7. pantsZinātniskā pētniecībaPuses veicina kopīgās pētniecības darbības GNSS jomā ar Eiropas un Korejas pētniecības programmām, tostarp ar Eiropas Kopienas pētniecības un attīstības pamatprogrammu, Eiropas Kosmosa aģentūras pētniecības programmām un Korejas ministrijām un aģentūrām, kas saistītas ar GNSS.Kopīgajām pētniecības darbībām ir jāveicina civilās GNSS turpmākās attīstības plānošana.Puses vienojas 14. pantā minētajai komitejai dot uzdevumu noteikt piemērotu mehānismu, ar ko nodrošināt efektīvus kontaktus un līdzdalību pētniecības programmās.8. pantsRūpnieciskā sadarbība1. Puses veicina un atbalsta sadarbību abu Pušu rūpniecības nozarēs ar tādiem līdzekļiem kā kopuzņēmumi un Korejas līdzdalība attiecīgajās Eiropas rūpniecības asociācijās, kā arī Eiropas līdzdalība attiecīgajās Korejas rūpniecības asociācijās ar mērķi izveidot Galileo sistēmu, kā arī veicināt Galileo piemērošanas un pakalpojumu izmantošanu un attīstību.2. Puses izveido kopīgu padomdevēju grupu rūpnieciskās sadarbības jautājumos saskaņā ar 14. pantu izveidotās Koordinācijas komitejas vadībā, lai pārbaudītu un vadītu sadarbību pavadoņu attīstības un izgatavošanas, pakalpojumu uzsākšanas, zemes stacijas iekārtu un izmantojamo produktu jomā.3. Lai atvieglotu rūpniecisko sadarbību, Puses piešķir un nodrošina intelektuālā īpašuma tiesību piemērotu un efektīvu aizsardzību attiecīgajās Galileo/EGNOS attīstības un darbības jomās un nozarēs saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, kas noteikti TRIPS nolīgumos un starptautiskajās konvencijās, ko parakstījušas abas Puses, tostarp šādu standartu ieviešanas efektīviem līdzekļiem.4. Korejas precīzo ierīču un tehnoloģiju, ko īpaši izstrādājusi un finansējusi Galileo programma un ko kompetentā Galileo drošības iestāde pakļāvusi eksporta kontrolei, eksports uz trešām valstīm Korejai jāiesniedz iepriekšējas atļaujas saņemšanai kompetentajā Galileo drošības iestādē. Katrs atsevišķs šā Nolīguma 4. panta 2. punktā minētais nolīgums Pusēm nodrošina arī piemērotu mehānismu, ar ko nosaka, ka potenciālajām ierīcēm nepieciešama eksporta atļauja.5. Lai atbalstītu Nolīguma mērķus, Puses veicina saiknes nostiprināšanu starp Eiropas Kosmosa aģentūru un Korejas ministrijām un aģentūrām, kas saistītas ar GNSS.9. pantsTirdzniecība un tirgus attīstība1. Puses veicina tirdzniecību un ieguldījumus Eiropas un Korejas pavadoņu navigācijas infrastruktūrā, aprīkojumā, Galileo vietējos elementos un izmantošanā.2. Šajā nolūkā Puses mēģina paaugstināt sabiedrības apziņas līmeni par Galileo pavadoņu navigācijas darbībām, nosaka potenciālos šķēršļus GNSS izmantošanas pieaugumam un veic attiecīgus pasākumus, lai veicinātu šo izaugsmi.3. Lai efektīvi noteiktu lietotāju vajadzības un reaģētu uz tām, Puses apsver kopīga GNSS lietotāju foruma izveidi.4. Šis Nolīgums neskar Pušu tiesības un pienākumus saistībā ar Marrākešas Nolīgumu, ar ko nodibina Pasaules Tirdzniecības organizāciju.10. pantsStandarti, sertificēšana un reglamentējošie pasākumi1. Atzīstot koordinējošās pieejas vērtību starptautiskajā standartizācijā un sertificēšanā saistībā ar globālās pavadoņu navigācijas pakalpojumiem, Puses kopīgi atbalsta Galileo standartu izstrādi un veicina to piemērošanu visā pasaulē, uzsverot savstarpēju izmantojamību ar citām GNSS sistēmām.Viens no koordinēšanas mērķiem ir veicināt plašu un novatorisku Galileo pakalpojumu izmantošanu atklātiem, komerciāliem un dzīvības drošības mērķiem kā pasaules navigācijas un laikiestates standartu. Puses vienojas, ka tās centīsies radīt labvēlīgus apstākļus Galileo izmantošanas attīstībai.2. Lai veicinātu un īstenotu šā Nolīguma mērķus, Puses attiecīgi sadarbojas ar pavadoņu pozicionēšanu, navigāciju un laikiestati saistītos jautājumos, kas rodas jo īpaši Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā, Starptautiskajā Jūras organizācijā un Starptautiskajā Elektrosakaru savienībā.3. Divpusējā līmenī Puses nodrošina, ka jautājumi, kas saistīti ar tehniskajiem standartiem, sertificēšanas un licencēšanas prasībām un procedūrām attiecībā uz GNSS, nerada nevajadzīgus šķēršļus tirdzniecībā. Valstu prasības pamatojas uz objektīviem, nediskriminējošiem un izmantojamiem pārredzamiem kritērijiem.4. Puses veic nepieciešamos reglamentējošos pasākumus, lai ļautu izmantot Galileo uztvērējus, zemes un kosmosa segmentus to jurisdikcijā esošajās teritorijās. Šajā sakarā Korejas Republikas valdība radio komunikāciju jomā nodrošina Galileo ne mazāk labvēlīgus apstākļus kā citiem līdzīgiem pakalpojumiem.5. Puses veicina Korejas pārstāvju līdzdalību Eiropas standartizācijas organizācijās.11. pantsUz zemes esošu globālo un reģionālo GNSS uzlabošanas sistēmu attīstība1. Puses sadarbojas, lai definētu un īstenotu sistēmu arhitektūru uz zemes, ar ko varētu optimāli nodrošināt Galileo/EGNOS viengabalainību, kā arī Galileo un EGNOS pakalpojumu precizitāti, nepārtrauktību un savstarpēju izmantojamību ar citām GNSS sistēmām.2. Šajā nolūkā Puses sadarbojas reģionālā mērogā, lai uz Galileo bāzes īstenotu uz zemes esošu reģionālo uzlabošanas sistēmu Korejā. Sagaidāms, ka šāda reģionāla sistēma nodrošinās pakalpojumu reģionālo viengabalainību papildus tiem, ko Galileo sistēma nodrošina globālā mērogā. Kā priekšgājēju Puses var apsvērt EGNOS paplašināšanu Austrumāzijas reģionā.3. Vietējā mērogā Puses veicina Galileo vietējo elementu attīstību.12. pantsDrošība1. Puses aizsargā globālās navigācijas pavadoņu sistēmas pret ļaunprātīgu izmantošanu, traucējumiem, pārrāvumiem un naidīgu rīcību.2. Puses veic visus iespējamos pasākumus, lai savās teritorijās nodrošinātu pavadoņu navigācijas pakalpojumu un saistītās infrastruktūras nepārtrauktību un drošību.3. Puses atzīst, ka sadarbība Galileo sistēmas un pakalpojumu drošības garantēšanai ir svarīgs kopīgais mērķis.4. Tādēļ Puses izveido piemērotu konsultāciju avotu, lai risinātu GNSS drošības jautājumus.Praktiskos pasākumus un procedūras nosaka abu Pušu kompetentās drošības iestādes.13. pantsAtbildība un izmaksu segšanaPuses sadarbojas, nosakot un īstenojot atbildības regulējumu un izmaksu segšanas pasākumus, lai atvieglotu civilo GNSS pakalpojumu nodrošināšanu.14. pantsSadarbības mehānisms1. Sadarbības pasākumu koordinēšanu un atvieglošanu saistībā ar šo Nolīgumu Korejas vārdā veic Korejas Republikas valdība, bet Kopienas un tās dalībvalstu vārdā – Eiropas Komisija.2. Saskaņā ar 1. pantā noteiktajiem mērķiem abas minētās institūcijas šā Nolīguma pārvaldīšanai izveido GNSS koordinācijas komiteju, turpmāk – "Komiteja". Šī Komiteja sastāv no katras Puses oficiālajiem pārstāvjiem, un, savstarpēji vienojoties, tā izstrādā savu reglamentu.Koordinācijas komitejas uzdevumi ir šādi:a) veicināt, ieteikt Pusēm un pārraudzīt ar šo Nolīgumu saistīto dažāda veida sadarbību;b) konsultēt Puses par veidiem, kā pilnveidot un uzlabot sadarbību atbilstīgi šajā Nolīgumā noteiktajiem principiem;c) pārskatīt šā Nolīguma efektīvu funkcionēšanu un īstenošanu; und) apspriest iespēju paplašināt sadarbību 4. panta 2. punktā minētajās jomās.3. Parasti Komiteja tiekas reizi gadā. Sanāksmes notiek pārmaiņus Kopienā un Korejā. Ārkārtējas sanāksmes organizē pēc jebkuras Puses pieprasījuma.Komitejas vai tās vārdā radušās izmaksas sedz Puse, kura ir ieteikusi vai izraudzījusi Komitejas locekli vai locekļus. Izmaksas, kas ir tieši saistītas ar Komitejas sanāksmēm, izņemot ceļa un uzturēšanās izdevumus, sedz uzņēmēja Puse. Komiteja var izveidot kopīgas tehniskā darba grupas par īpašiem jautājumiem, ko Puses uzskata par piemērotiem, piemēram, rūpnieciskā sadarbība un standartizācija.4. Puses atbalsta Korejas potenciālo līdzdalību Eiropas GNSS uzraudzības iestādē saskaņā ar spēkā esošiem Eiropas Kopienas tiesību aktiem, kā arī kārtību un procedūrām, ar kurām pārvalda šādu līdzdalību.15. pantsFinansējums1. Katra Puse sedz izmaksas par savu attiecīgo pienākumu veikšanu saskaņā ar šo Nolīgumu, ja vien Puses nav vienojušās citādi. 14. panta 4. punktā minētā kārtība un procedūras ietvers atbilstīgu to valstu finansiālo ieguldījumu Galileo programmā, kas nav ES valstis un kas nolemj pieteikties līdzdalībai GNSS uzraudzības iestādē.2. Puses veic visus vajadzīgos pasākumus saskaņā ar to normatīvajiem un reglamentējošiem tiesību aktiem, lai savā teritorijā atvieglotu tādu personu iebraukšanu, uzturēšanos un izbraukšanu, kā arī tāda kapitāla, materiālu, datu un aprīkojuma ievešanu, uzglabāšanu un izvešanu, kas ir saistīti ar sadarbības pasākumiem vai tiek izmantoti tajos saskaņā ar šo Nolīgumu.3. Ja vienas Puses īpašās sadarbības shēmās paredzēts finansiāls atbalsts citas Puses dalībniekiem, jebkādām šādām vienas Puses subsīdijām, finansiālajiem ieguldījumiem vai citiem ieguldījumu veidiem citas Puses dalībniekiem, lai atbalstītu tās darbības, piešķir nodokļu un muitas atbrīvojumus saskaņā ar attiecīgajiem normatīvajiem un reglamentējošiem tiesību aktiem, kas ir spēkā katras Puses teritorijā laikā, kad veiktas šādas subsīdijas un finansiālie ieguldījumi vai citi ieguldījumu veidi.16. pantsInformācijas apmaiņa1. Puses veic administratīvos pasākumus un izveido informācijas punktus, lai nodrošinātu konsultācijas un efektīvu šā Nolīguma nosacījumu īstenošanu.2. Puses veicina turpmāku informācijas apmaiņu saistībā ar pavadoņu navigāciju abu Pušu institūciju un uzņēmumu starpā.17. pantsApspriešanās un strīdu izšķiršana1. Puses nekavējoties, ja viena no Pusēm pieprasījusi, apspriežas par ikvienu jautājumu, kas rodas šā Nolīguma interpretācijas vai piemērošanas rezultātā. Jebkurus strīdus saistībā ar šā Nolīguma interpretāciju vai piemērošanu atrisina draudzīgās Pušu apspriedēs.2. Šā panta 1. punkts neaizkavē Puses no iespējas izšķirt strīdu saskaņā ar PTO nolīgumiem.18. pantsNolīguma stāšanās spēkā un izbeigšana1. Šis Nolīgums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Puses ir paziņojušas par šai nolūkā nepieciešamo procedūru pabeigšanu. Paziņojumus nosūta Eiropas Savienības Padomei, kura ir šā Nolīguma depozitārs.2. Saistībā ar šo Nolīgumu noslēgto vienošanos vai intelektuālā īpašuma tiesību jomai piederīgu īpašu tiesību vai saistību derīgumu vai darbības termiņu neietekmē šā Nolīguma izbeigšana.3. Šo Nolīgumu var grozīt, Pusēm savstarpēji rakstiski vienojoties. Jebkuri grozījumi stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Puses ir paziņojušas depozitāram par šai nolūkā nepieciešamo procedūru pabeigšanu.4. Šis Nolīgums ir spēkā piecus gadus un turpina būt spēkā arī pēc tam, ja vien kāda no Pusēm to neizbeidz, beidzoties sākotnējam piecus gadus ilgajam termiņam, vai jebkurā brīdī pēc tā beigām, vismaz sešus mēnešus iepriekš iesniedzot otrai Pusei rakstisku paziņojumu par nodomu izbeigt šo Nolīgumu.Nolīgums ir sagatavots divos oriģināleksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un korejiešu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.Pour le Royaume de BelgiqueVoor het Koninkrijk BelgiëFür das Königreich Belgien+++++ TIFF +++++Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.Za Českou republiku+++++ TIFF +++++På Kongeriget Danmarks vegne+++++ TIFF +++++Für die Bundesrepublik Deutschland+++++ TIFF +++++Eesti Vabariigi nimel+++++ TIFF +++++Για την Ελληνική Δημοκρατία+++++ TIFF +++++Por el Reino de España+++++ TIFF +++++Pour la Republique française+++++ TIFF +++++Thar cheani Na hÉireannFor Ireland+++++ TIFF +++++Per la Repubblica italiana+++++ TIFF +++++Για την Κυπριακή Δημοκρατία,+++++ TIFF +++++Latvijas Republikas vārdā+++++ TIFF +++++Lietuvos Respublikos vardu+++++ TIFF +++++Pour le Grand-Duché de Luxembourg+++++ TIFF +++++A Magyar Köztársaság részéről+++++ TIFF +++++Għar-Repubblika ta’ Malta+++++ TIFF +++++Voor het Koninkrijk der Nederlanden+++++ TIFF +++++Für die Republik Osterreich+++++ TIFF +++++W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej+++++ TIFF +++++Pela República Portuguesa+++++ TIFF +++++Za Republiko Slovenijo+++++ TIFF +++++Za Slovenskú republiku+++++ TIFF +++++Suomen tasavallan puolestaFor Republiken Finland+++++ TIFF +++++För Konungariket Sverige+++++ TIFF +++++For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland+++++ TIFF +++++Por la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer Ia Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduaz Európai Közösség részérőlGħall-Komunitâ EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaZa Európske spoločenstvoza Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vagnar+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


text:
 20.5.2006
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 121/9
 Verzoek om een prejudiciële beslissing, ingediend door de Krajský soud v Ostravě op 24 maart 2006 — Skoma-Lux, sro tegen Celní ředitelství Olomouc
 (Zaak C-161/06)
 (2006/C 121/15)
 Procestaal: Tsjechisch
 Verwijzende rechter
 Krajský soud v Ostravě
 Partijen in het hoofdgeding
 Verzoeker: Skoma-Lux, sro
 Verweerder: Celní ředitelství Olomouc
 Prejudiciële vragen
 1)
 Dient artikel 58 van de Akte betreffende de voorwaarden voor toetreding van de Tsjechische Republiek, de Republiek Estland, de Republiek Cyprus, de Republiek Letland, de Republiek Litouwen, de Republiek Hongarije, de Republiek Malta, de Republiek Polen, de Republiek Slovenië en de Slowaakse Republiek en de aanpassing van de Verdragen waarop de Europese Unie is gegrond, op basis waarvan de Tsjechische Republiek met ingang van 1 mei 2004 lidstaat van de Europese Unie is geworden, aldus te worden uitgelegd dat een lidstaat een verordening die ten tijde van de toepassing ervan niet regelmatig in de officiële taal van die lidstaat is bekendgemaakt in het Publicatieblad, mag toepassen op particulieren?
 2)
 Indien de eerste vraag ontkennend moet worden beantwoord, is de niet-afdwingbaarheid van de betrokken verordening jegens particulieren een vraag van uitlegging of van geldigheid van gemeenschapsrecht in de zin van artikel 234 van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap?
 3)
 Voorzover het Hof van Justitie mocht oordelen dat de onderhavige prejudiciële verwijzing betrekking heeft op de geldigheid van een gemeenschapshandeling in de zin van het arrest van 22 oktober 1987, Foto-Frost (314/85, Jurispr. blz. 4199), is verordening nr. 2454/93 ongeldig voorzover het verzoeker en diens geschil met de douaneautoriteiten van de Tsjechische Republiek betreft op grond dat zij niet overeenkomstig artikel 58 van de Akte betreffende de voorwaarden voor toetreding regelmatig is bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Unie?


text:
Konge i Danmark: Christian 3. 1534-1559
 Se også 1554 (tal)
 Begivenheder
 25. januar – Den brasilianske by São Paulo grundlægges.
 25. juli – I Winchester vies dronning Maria 1. af England til Philip II af Spanien.
 Egeskov slot på Fyn færdigbygget
 Født
 9. eller 15. januar - Pave Gregor 15., efterfølger Pave Paul 5. fra 1621 til sin død i 1623.
 Dødsfald
 12. februar – Lady Jane Grey, dronning af England i ni dage i 1553, henrettes for højforræderi af sin efterfølger Maria den Blodige
 Eksterne henvisninger
 54
 Artikler om enkelte år


text:
N° C 199/36 FR Journal officiel des Communautés européennes 28 . 6 . 97
 Recours introduit le 25 avril 1997 par Kesko Oy contre appropriées pour rétablir les conditions d'une concur
 Commission des Communautés européennes rence effective . La Commission a dès lors enfreint les
 ( Affaire T-134/97) principes de non-discrimination, de proportionnalité et
 de bonne administration. En outre, en omettant d'indi
 ( 97/C 199/84 ) quer les raisons de ce changement de pratique, la
 Commission a enfreint l'article 190 du traité;
 (Langue de procédure: l'anglais)
 3 ) l'article 8 paragraphe 4 de la décision exige un retour
 Le Tribunal de première instance des Communautés euro à la situation antérieure à l'opération de concentra
 péennes a été saisi, le 25 avril 1997, d'un recours dirigé tions et, ce faisant, va au-delà de ce qui est nécessaire
 contre la Commission des Communautés européennes et pour atteindre l' objectif, qui est de rétablir une concur
 formé par Kesko Oy, représentée par Me Gerwin Van Ger rence effective . En excluant a priori des solutions
 ven, du barreau de Bruxelles, et Mme Sarah Beeston, de la autres que le rétablissement du statu quo ante, la
 Law Society of England and Wales, et élisant domicile à Commission a excédé ses pouvoirs au titre de l'article 8
 Luxembourg, en l'étude Loesch et Wolter, 11 , rue Goethe . paragraphe 4 du règlement sur les concentrations et
 contrevient aux principes de proportionnalité et de
 bonne administration .
 La partie requérante conclut à ce qu'il plaise au Tribunal :
 ( 1 ) Règlement ( CEE ) n° 4064/89 du Conseil , du 21 décembre
 — annuler la décision adoptée par la Commission le 1989 , concernant le contrôle des concentrations entre entre
 19 février 1997 dans l' affaire n0 IV/M/784 : Kesko prises (JO n° L 395 du 30 . 12 . 1989, p. 1 ).
 contre Tuko
 ( 2 ) JO n° C 131 du 26 . 4 . 1977, p . 17.
 — condamner la Commission aux dépens.
 Moyens et principaux arguments
 Recours introduit le 29 avril 1997 par Eugénio Branco
 Lda contre Commission des Communautés européennes
 Le 20 novembre 1996, la Commission a, en application de
 l'article 8 paragraphe 3 du règlement sur les concentra (Affaire T-142/97 )
 tions ( J ), déclaré incompatible avec le marché commun et ( 97/C 199/85
 avec le fonctionnement de l'Espace économique européen
 ( EEE ) la concentration opérée entre Kesko Oy et Tuko Oy.
 Par la suite, le 19 février 1997, la Commission a adopté (Langue de procédure: le portugais)
 une autre décision, ordonnant certaines mesures afin de ré
 tablir une concurrence effective, en application de Le Tribunal de première instance des Communautés euro
 l'article 8 paragraphe 4 du règlement sur les concentra péennes a été saisi, le 29 avril 1997, d'un recours dirigé
 tions . contre la Commission des Communautés européennes et
 formé par Eugénio Branco Lda, société à responsabilité li
 Par requête inscrite au registre de la Cour le 31 janvier mitée, ayant son siège 9, rua Rodrigo da Fonseca, à Lis
 1997 et portant le numéro d'affaire T-22/97 (2 ), la requé bonne, représentée par Me Bolota Belchior, avocat au bar
 rante a introduit un recours au titre de l' article 173 du reau de Vila Nova de Gaia, inscrit à l' ordre des avocats du
 traité en vue de l'annulation de l' article 8 paragraphe 3 de barreau de Porto, élisant domicile à Luxembourg au cabi
 la décision. Par la présente requête, la requérante sollicite net d'avocats Faltz et associés, auprès de Me Jacques
 l'annulation de l'article 8 paragraphe 4 de la décision. Schroeder, 6 , rue Heine .
 La requérante invoque les moyens suivants : La partie requérante conclut à ce qu'il plaise au Tribunal:
 1 ) l'article 8 paragraphe 4 de la décision doit être annulé — annuler la décision de la Commission communiquée à
 la requérante, par lettre du département « Affaires » du
 en tant que subordonné à la validité de l'article 8
 Fonds social européen ( DAFSE ) du 24 février 1997,
 paragraphe 3 de la décision. Pour autant que l' article 8
 paragraphe 3 de la décision serait annulé, comme le par laquelle a été approuvée la demande de paiement
 de solde relative au dossier de concours du Fonds so
 demande la requérante dans sa requête du 31 janvier
 1997, l'article 8 paragraphe 4 de la décision doit auto cial européen ( FSE), dans la mesure où cette décision a
 matiquement être annulé; considéré comme non éligibles les dépenses présentées
 par la requérante et a imposé la restitution de sommes
 s'élevant, respectivement, à 17 565 320 escudos portu
 2 ) la procédure suivie dans le cas de l'adoption de gais et 423 507 escudos portugais, qu'elle avait reçues
 l'article 8 paragraphe 4 de la décision divergeait de la à titre d'avance accordée par le FSE, ainsi que le mon
 pratique antérieure de la Commission en ce qui tant de 17 141 813 escudos portugais qu'elle avait
 concerne les opérations de concentrations, dans la me reçu à titre d'avance de la contribution publique natio
 sure où cette procédure n' a pas permis à la requérante nale de l'Etat portugais, le concours du FSE étant ré
 de proposer, dans un délai raisonnable, des mesures duit à 30 672 242 escudo portugais,


text:
En flodhest (Hippopotamus amphibius) er et stort, primært planteædende, patte- og hovdyr, som lever i Afrika syd for Sahara. Det er en af kun to eksisterende arter i familien Hippopotamidae. Den anden er dværgflodhesten (Choeropsis liberiensis; tidligere kaldet Hexaprotodon liberiensis). Navnet kommer fra det oldgræske ord ἱπποπόταμος, som også har betydningen flodhest.
 Flodhesten er den tredjestørste art af landpattedyr (efter elefanten og næsehornet) og det tungeste eksisterende dyr i ordenen Artiodactyla. På trods af dens fysiske lighed med grisen og andre parrettåede hovdyr, er flodhestens nærmeste nulevende slægtninge hvaler, delfiner og marsvin, som de afveg fra for omkring 55 millioner år siden. Flodheste er genkendelige på deres tøndeformede kroppe, deres store spidse hjørnetænder, næsten hårløse kroppe, søjleformede ben og store størrelse. En fuldvoksen hanflodhest vejer i gennemsnit 1.500 kg mens hunnerne i gennemsnit vejer 1.300 kg. På trods af sin kraftige form og korte ben er den i stand til at løbe over 30 km/t over kortere afstande.
 Flodheste lever i og omkring floder, søer og mangrovesumpe, hvor få hanner dominerer bestemte flodstrækninger med grupper på fem til tredive hunner og unge flodheste. I løbet af dagen holder flodhestene sig kølige ved at blive i vandet eller bade sig i mudder. Både reproduktion og fødsel hos flodheste foregår i vand. I skumringen kommer flodhesten op på land for at spise. De spiser hovedsageligt græs og spiser omkring 50 kg hver nat, men kan nå helt op på 68 kg. Mens flodheste hviler i grupper i vandet, græsser de alene, og flodheste er ikke territoriale på land. Flodhesten er blandt de farligste pattedyr i verden på grund af sin størrelse og meget aggressive og uforudsigelige natur. Det anslås at flodheste dræber 100-150 mennesker hvert år. Flodhesten er truet af tab af levesteder og krybskytteri for dens kød og elfenbenstænder.
 Etymologi
 Flodhestens latinske navn hippopotamus er afledt af det oldgræske ord ἱπποπόταμος, (translittereret: hippopótamos), hvor ἵππος eller híppos betyder "hest", og ποταμός eller potamós betyder flod. Direkte oversat har det betydningen "hesten af floden".
 Taksonomi og udvikling
 Klassifikation
 Flodhesten er en art i familien Hippopotamidae i slægten Hippopotamus. Dværgflodhesten (Choeropsis liberiensis) tilhører en anden slægt i Hippopotamidae, ligesom Hexaprotodon, der er en slægt af uddøde flodheste, hvis sidste medlem Hexaprotodon madagascariensis uddøde på Madagascar i historisk tid (efter år 1500). Andre uddøde slægter indgår også i familien.
 Hippopotamidae er et medlem af ordenen parrettåede hovdyr (Artiodactyla]. Andre artiodactyler inkluderer familierne kameler, kvæg, hjorte, svin, og hvaler. Flodheste er nærmest beslægtet med sidstnævnte gruppe (se også afsnittet nedenfor), og er blevet klassificeret sammen med dem i underordenen Cetancodonta.
 Fem underarter af flodheste er blevet beskrevet baseret på geografiske forskelle og morfologiske forskelle i deres kranier:
 Den store nordlige flodhest eller Nilflodhesten, H. a. amphibius – hvis udbredelse strakte sig fra Egypten (hvor de nu er uddøde), og sydpå langs Nilen, til Tanzania og Mozambique.
 Den østafrikanske flodhest, H. a. kiboko – som lever i Kenya ved Afrikas Store Søer og i Somalia på Afrikas Horn. Deres næser og omkringværende organer er lidt bredere og deres kranier er mere udhulede mellem øjnene, end hos de andre underarter.
 Den sydafrikanske flodhest, H. a. capensis – som lever fra Zambia til Sydafrika. Denne har det fladeste kranie af alle underarterne.
 Den vestafrikanske flodhest, H. a. tschadensis – som lever fra Chad og længere vestpå. Denne har et lidt kortere og bredere ansigt, med mere fremtrædende knogler omkring øjnene.
 Den angolanske flodhest, H. a. constrictus – som lever i Angola og de sydlige dele af Den Demokratiske Republik Congo og Namibia. Denne har mere snævre øjenhuler end de andre underarter.
 De beskrevne morfologiske forskelle er små nok til, at de kunne være et resultat af simpel variation i arten, og afspejle tilfældigheder i de indsamlede prøver. Genetiske analyser har testet eksistensen af tre af disse formodede underarter. En undersøgelse, der undersøgte mitokondrielt DNA fra hudbiopsier taget fra 13 prøveudtagningssteder, betragtede genetisk diversitet og struktur blandt flodhestepopulationer på tværs af Afrika. Ophavsmændene til undersøgelsen fandt små, men betydelige genetiske forskelle mellem H. a. amphibius, H. a. capensis og H. a. kiboko. Hverken H. a. tschadensis eller H. a. constrictus blev testet.
 Evolution
 Indtil 1909 grupperede naturforskere flodheste med grise, baseret på deres kindtandsmønstre. Siden da har flere undersøgelser, først fra blodproteiner, derefter fra molekylær systematik, DNA og fossiler, bevist at deres nærmeste nulevende slægtninge er fra Cetacea-ordenen (hvaler, delfiner og marsvin).Flodhestes og hvalers fælles forfader afveg sig fra underordenen Ruminantia og resten af de parrettåede hovdyr, hvorefter slægten for hvaler og flodheste splittedes kort efter.
 Den seneste teori om Hippopotamidaes oprindelse antyder, at flodheste og hvaler delte en fælles forfader, der ligesom flodheste både lever i vand og på land, og udskilte sig fra artiodactylerne for omkring 60 millioner år siden. Denne formodede forfædregruppe delte sig sandsynligvis i to grene for omkring 54 millioner år siden.
 En gren ville udvikle sig til hvaler, muligvis begyndende for omkring 52 millioner år siden, med den stadig landlige Pakicetus og andre tidlige hvalforfædre samlet kendt som Archaeoceti, som til sidst gennemgik tilpasning for at blive de helt akvatiske hvaler som vi kender i dag. Den anden gren blev anthracotherne, en stor familie af firbenede dyr, som levede i slutningen af Eocæn-perioden, og lignede magre flodheste med forholdsvis små og smalle hoveder. Alle grene af anthracotherne, undtagen den der udviklede sig til flodheste, uddøde under Pliocæn-perioden uden at efterlade nogle efterkommere.
 En grov evolutionær linje kan spores fra eocæne og oligocæne arter. Fra slægterne Anthracotherium og Elomeryx til de miocæne arter Merycopotamus og Libycosaurus og de tidligste anthracothere i Pliocæn. Disse grupper levede i Eurasien, og opdagelsen af slægten Epirigenys i Østafrika, som sandsynligvis var i tæt familie med Hippopotamidae, antyder at flodhestes forfædre kom ind i Afrika for omkring 35 millioner år siden og var de tidligste store pattedyr til at kolonisere kontinentet.
 De ældste kendte individer i Hippopotamidae-familien er fra slægten Kenyapotamus som levede i Afrika fra 16 til 8 millioner år siden. Mens flodhestearter spredte sig over Asien og Europa, er ingen flodheste nogensinde blevet opdaget i Amerika, selvom forskellige anthracother-slægter udvandrede til Nordamerika under den tidlige oligocæn. Fra 7,5 til 1,8 millioner år siden levede en forfader til den moderne flodhest, Archaeopotamus, i Afrika og Mellemøsten.
 Mens fossiloptegnelsen for flodheste stadig er dårligt forstået, kan flodhesten og dværgflodhesten, have afveget fra resten af deres forfædre for så langt tilbage som 8 millioner år siden.
 Uddøde arter
 Tre arter af Madagaskiske flodheste uddøde under Holocæn-perioden på Madagaskar, en af dem inden for de seneste 1.000 år. De madagaskiske flodheste var mindre end de moderne flodheste, sandsynligvis grundet en proces kendt som ø-dværgvækst. Fossile beviser indikerer, at mange madagaskiske flodheste blev jaget af mennesker. Dette har sandsynligvis været en betydelig faktor i forhold til deres endelige udryddelse. Dog kan nogle isolerede medlemmer af madagaskiske flodheste have overlevet i fjerntliggende områder. I 1976 beskrev landsbyboere på Madagaskar et dyr kaldet kilopilopitsofy, som kan have været en madagaskisk flodhest.
 Tre arter af flodheste, den europæiske flodhest (Hippopotamus antiquus), Hippopotamus major og Hippopotamus gorgops, spredte sig over hele Kontinentaleuropa og De Britiske Øer. Alle tre arter uddøde før den seneste istid. Forfædre til europæiske flodheste fandt vej til mange øer i Middelhavet under Pleistocæn-perioden. Under Pleistocæn udviklede der sig også en række dværgarter på flere Middelhavsøer, herunder Kreta (Hippopotamus creutzburgi), Cypern (Hippopotamus minor), Malta (Hippopotamus melitensis) og Sicilien (Hippopotamus pentlandi). Af disse overlevede Hippopotamus minor indtil slutningen af Pleistocæn eller tidlig Holocæn. Beviser fra det arkæologiske sted, Aetokremnos, fortsætter med at skabe debat om, hvorvidt arten blev udryddet af mennesker. På tværs af Eurasien uddøde flodhesten for mellem 16.000 og 50.000 år siden.
 Fysiske kendetegn
 Flodheste er blandt de største levende landpattedyr og er kun mindre end elefanter og nogle arter af næsehorn. Blandt de nulevende afrikanske megafauna, er flodhesten, efter kropsmasse, i gennemsnit mindre end de to afrikanske elefantarter og det hvide næsehorn, men større end både det sorte næsehorn og giraffen. Fuldvoksne flodheste er 2,90 til 5,05 m lange, inklusiv halen, som er omkring 35 til 56 cm i længden. Flodheste har en skulderhøjde på 1,30 til 1,65 m. Gennemsnitsvægten for en voksen flodhest er omkring 1.500 kg og 1.300 kg for henholdsvis hanner og hunner, meget store hanner kan nå op på 2.000 kg. Dog er usædvanligt store hanner med en vægt på 2.660 kg, 3.200 kg og 4.500 kg (i fangenskab) blevet rapporteret. Hannerne ser ud til at fortsætte med at vokse gennem hele deres liv, mens hunnerne når deres maksimale vægt når de er omkring 25 år gamle.
 Flodheste har tøndeformede kroppe med korte ben og store næsepartier. Deres skeletstrukturer er tilpasset til at bære deres enorme vægt. Denne vægt er praktisk, da den tillader flodhestene at synke og bevæge sig langs bunden af en flod. Flodheste har små ben (i forhold til resten af den afrikanske megafauna), fordi vandet, som de tilbringer det meste af deres tid i, reducerer vægtbelastningen for deres ben. Selvom flodheste er kraftigt bygget, er de i stand til galoppere med over 30 km/t på land. Flodheste er ikke i stand til at hoppe, men de kan klatre op ad stejle bakker. På trods af at flodhesten tilbringer det meste af sin tid i vandet og har svømmehud mellem tæerne, er en voksen flodhest ikke en særlig god svømmer og kan heller ikke flyde. Flodhesten befinder sig sjældent på dybt vand. Når den gør, bevæger den sig med delfin-lignende spring fra bunden. Voksne flodheste kan bevæge sig med hastigheder på op til 8 km/t i vand. Hvis en flodhest er under vand, kommer den typisk op for at trække vejret hvert tredje til femte minut. Ungerne skal trække vejret hvert andet til tredje minut. Processen med at komme til overfladen og trække vejret er ubevidst, en flodhest, der sover under vandet, vil stige op og trække vejret uden at vågne op. Når en flodhest går under vandet lukker den sine næsebor. Flodhestes øjne, ører og næsebor er placeret højt på deres kranier. Dette gør det muligt for disse organer at forblive over overfladen, mens resten af kroppen er under vand. Hannernes testikler falder kun delvist, og en pung er ikke til stede. Derudover trækker penis sig ind i kroppen, når den ikke er oprejst. Kønsorganerne hos hunnerne er usædvanlige, idet skeden er rillet, og to store udposninger rager ud fra vulva. Funktionen af disse er ukendt.
 Flodhestens kæbe er drevet af en stor masseter og en veludviklet digastriks muskel. Den digastriske muskel løkker op bag masseteren til hyoidbenet. Kæbehængslet er placeret langt tilbage nok til at dyret kan åbne munden næsten 180°. Flodhestens orbicularis oris-muskel er moderat foldet hvilket gør det muligt for flodhesten at kunne åbne munden så vidt uden at rive noget væv. Bidekraften af en voksen hunflodhest er blevet målt til 8,1 kN. Flodhestens tænder skærper sig selv når de slibes mod hinanden. De nedre tænder hos flodhesten er større end de øvre tænder, især hos hanner, disse tænder vokser hele flodhestens liv. Fortænderne kan blive 40 cm lange, mens hjørnetænderne kan blive op til 50 cm. Flodhesten bruger hverken sine for- eller hjørnetænder til at spise med, den bruger dem udelukkende til kamp. Når flodhesten spiser er den afhængig af sine brede læber som kan trække græs op af jorden, som derefter males af deres kindtænder. Flodhesten anses for at være en pseudoruminant. Det vil sige at den har tre maver, hvor drøvtyggere har fire. Flodhesten tygger altså ikke drøv, selvom mange af dens slægtninge gør.
 I modsætning til de fleste andre dyr, som tilbringer det meste af deres tid i vand, har flodheste meget lidt hår. Deres hud er 6 cm tyk, hvilket giver dem god beskyttelse mod angreb fra artsfæller og rovdyr. Derimod er flodhestens subkutane fedtlag tyndt. De øvre dele af flodhestens krop er lilla-grå eller blå-sorte, mens de nedre dele og områder omkring øjne og ører er brun-lyserøde. Deres hud udskiller en naturlig væske der fungerer som solcreme. Sekretet ligner en mellemting mellem blod og sved, da det er rødt men har konsistensen som sved. Væsken er til at begynde med farveløs og bliver rød-orange i løbet af få minutter og bliver til sidst brun. To forskellige pigmenter er blevet identificeret i sekreterne, et rødt (hipposudorsyre) og et orange (norhipposudorsyre). De to pigmenter er meget sure forbindelser. Disse pigmenter hæmmer væksten af sygdomsfremkaldende bakterier, og absorberer ultraviolet lys, hvilket gør at de fungerer som solcreme. Alle flodheste, også selvom nogle af dem har forskellig kost, udskiller pigmenterne, så det ser ikke ud til, at maden er kilden til pigmenterne. I stedet kan dyrene syntetisere pigmenterne fra udgangsstoffer såsom aminosyren tyrosin. Alligevel kan denne naturlige solcreme ikke forhindre dyrets hud i at revne, hvis den holder sig ude af vandet for længe. Sekretet hjælper med at regulere flodhestens kropstemperatur og fungerer som et antibiotikum.
 En flodhests levetid er typisk 40-50 år. Donna the Hippo var en af de ældste nulevende flodheste i fangenskab. Hun boede i Mesker Park Zoo i Evansville, Indiana, i USA indtil sin død i 2012 i en alder af 61. Den ældste flodhest, der nogensinde er blevet registreret, hed Bertha, og havde boet i Manila Zoo i Filippinerne, siden den åbnede første gang i 1959. Da hun døde i 2017, blev hendes alder anslået til at være 65 år.
 Udbredelse og bevaringsstatus
 Hippopotamus amphibius, var vidt udbredt i Nordafrika og Europa under Eem-mellemistiden og sen Pleistocæn indtil for omkring 30.000 år siden. Der findes endda arkæologiske beviser, der dateres til mindre end 3.000 år siden, for dens tilstedeværelse i Levanten. Arten var almindelig i Egypten omkring Nilen i antikken, men er siden blevet udryddet der. Plinius den Ældre skriver, at det bedste sted i Egypten at fange flodhesten på sin tid var i den daværende by Sais. Dyret kunne stadig findes langs Egyptens nordlige kyst ved Damietta efter den arabiske erobring i år 639. Nedslagtningen af den sidste flodhest i Natal-provinsen i Sydafrika blev rapporteret i slutningen af det 19. århundrede. Flodheste findes stadig i dag ved floder og søer i den nordlige del af Den Demokratiske Republik Congo, Uganda, Tanzania og Kenya, nordpå til Etiopien, Somalia og Sudan, mod vest til Gambia og sydpå til Sydafrika.
 Genetiske beviser tyder på, at flodhesten i Afrika oplevede en markant bestandudvidelse under eller efter Pleistocæn, hvilket tilskrives en stigning i vandområder i slutningen af epoken. Disse fund kan være nyttige og have store betydninger, da flodhestebestande på tværs af kontinentet i øjeblikket er truet af tab af adgang til ferskvand. Flodheste er også udsat for ureguleret jagt og krybskytteri. I maj 2006 blev flodhesten identificeret som en sårbar art på IUCNs rødliste udarbejdet af International Union for Conservation of Nature (IUCN), med en anslået bestand på mellem 125.000 og 150.000 flodheste, et fald på mellem 7% og 20% siden IUCNs undersøgelse fra 1996. I dag findes de største bestande af flodheste i Zambia (40.000 flodheste) og Tanzania (20.000-30.000 flodheste).
 Flodhestebestanden er faldet mest dramatisk i Den Demokratiske Republik Congo. I 2005 var populationen i Virunga nationalpark faldet til mellem 800 eller 900 individer fra omkring 29.000 i midten af 1970'erne. Faldet tilskrives forstyrrelser forårsaget af Den Anden Congokrig. Krybskytterne, som dræber flodhestene, menes at være Mai-Mai-oprørere, dårligt betalte congolesiske soldater og lokale militsgrupper. Årsager til krybskytteri er dels troen på, at flodheste er skadelige for samfundet, såvel ønsket om økonomisk vinding. Fra og med 2016 ser det dog ud til, at flodhestebestanden i Virunga nationalpark er steget, muligvis på grund af strammere regler, større håndhævelse af dem og samarbejde mellem fiskere og parkmyndigheder. Salg af flodhestekød er ulovligt, men salget på de sorte markeder er svært at spore for parkbetjente. Flodhestekød betragtes som en delikatesse i nogle områder i det centrale Afrika, og tænderne er blevet en værdsat erstatning for elefantelfenben.
 Flodheste i Amerika
 Der har aldrig været vilde flodheste i Amerika, men i slutningen af 1980'erne holdt Pablo Escobar fire flodheste i et privat menageri i sin bolig Hacienda Nápoles, 100 kilometer øst for Medellín, Colombia, efter at have købt dem i New Orleans. Efter Escobars død i 1993 blev de anset for at være for svære at fange og flytte og blev derfor efterladt på den urørte ejendom. I 2007 havde dyrene formeret sig til 16 individer og var begyndt at strejfe rundt efter mad i området ved Magdalenafloden som lå i nærheden. I 2009 forlod to voksne og en kalv deres bestand, og efter at have angrebet mennesker og dræbt kvæg, blev en af de voksne flodheste (kaldet "Pepe") dræbt af jægere med tilladelse fra de lokale myndigheder.
 Da et billede af den døde flodhest blev offentliggjort, skabte det betydelig debat blandt dyrerettighedsgrupper både i Columbia og i udlandet, hvilket satte stop for yderligere planer om aflivninger. Alternative metoder blev overvejet, men de var enten vanskelige, dyre eller det var uvist om de ville virke. En vild flodhest blev fanget, kastreret og derefter løsladt igen, men det kostede omkring 50.000 USD (ca. 330.000 DKK.) Fra 2020 har der ikke været nogen planer fra den lokale regering om forvaltning af flodhestebestandene, men yderligere undersøgelser af flodhestenes effekt på området er iværksat. På grund af den hurtigt voksende flodhestebestand har eksperter anbefalet, at en forvaltningsplan bør udarbejdes så hurtigt som muligt. Forskere har også udtalt, at fordi flodhestene forøger sig hurtigt og udgør en stigende trussel, bør de aflives.
 I 2021 anslog man, at der var mellem 80 og 120 flodheste i Colombia.
 I USA fremsagde et medlem af Repræsentanternes Hus, Robert F. Broussard fra Louisiana, lovforslaget "American Hippo Bill" i 1910 for at tillade import og frigivelse af flodheste til Louisianas floder. Broussard argumenterede for, at flodhestene ville spise den invasive vandhyacint, der tilstoppede floderne, og desuden producere kød, der kunne afhjælpe den amerikanske kødkrise. De vigtigste samarbejdspartnere og fortalere for Broussards lovforslag var Frederick Russell Burnham og Fritz Duquesne. Tidligere præsident Theodore Roosevelt støttede planen, og det samme gjorde det amerikanske landbrugsministerium, The Washington Post og The New York Times, der roste flodhestekød som "lake cow bacon" ("søkobacon"). Lovforslaget var på nippet til at blive vedtaget.
 Adfærd og biologi
 Flodheste adskiller sig fra alle andre store landpattedyr ved at de næsten udelukkende tilbringer deres dage i søer og floder. De kan findes i både savanne- og skovområder. Et ordentligt levested for en flodhest kræver nok vand til at dykke ned i og store mængder af græs i nærheden. De fleste flodheste lever i stille vand med faste og flade strande. Dog kan nogle flodheste, primært hanner, findes i vand med stærk strøm i klippekløfter. Flodheste lever for det meste i ferskvand, men bestande i Vestafrika bor for det meste i flodmundinger og kan endda findes ved havet.
 Størstedelen af flodhestes liv tilbringes i vand.. Når det er varmt kan de tilbringe op til 16 timer om dagen i vand for at holde sig kølige, men ved skumringen bevæger de sig ind i landet, nogle gange op til 15 km, for at spise græs, deres vigtigste fødekilde. De bruger typisk fire til fem timer på at græsse og indtager omkring 50 kg græs hver nat, men de kan indtage op til 68 kg hvis de er sultne. Som de fleste planteædere vil flodheste indtage en række forskellige planter, hvis de præsenteres for dem, men deres kost i naturen består næsten udelukkende af græs, dog indtager de også meget sjældent vandplanter. På grund af deres størrelse og deres vane med at tage de samme veje når de skal græsse, kan flodheste have en betydelig indvirkning på det land, de går henover, både ved at holde jorden fri for vegetation og ved at presse jorden ned. Over længere perioder kan flodheste omdirigere bække eller vandløb, hvilket over endnu længere perioder kan skabe mindre sumpområder.
 Lejlighedsvis er flodheste blevet filmet, medens de spiser ådsler, normalt tæt ved vandet. Der er andre rapporter om kødspisning og endda kannibalisme og prædation. En flodhests mave er ikke egnet til indtagelse af kød, og den rapporterede kødspisning er sandsynligvis forårsaget af ernæringsmæssig stress.
 Kommunikation
 At studere samspillet mellem han- og hunflodheste har længe været kompliceret, fordi flodheste ikke er kønsdimorfiske, og det er derfor vanskeligt at skelne kønnene fra hinanden i naturen. Selvom flodheste ligger tæt på hinanden, ser de ikke ud til at danne sociale bånd bortset fra dem mellem mødre og deres børn. Flodheste er således ikke sociale dyr, og årsagen til, at de trænger sig tæt sammen i vandet, er ukendt. Flodheste er kun territoriale i vand, hvor én dominerende han præsiderer over en lille strækning af floden, som gennemsnitligt er 250 m lang og indeholder omkring 10 hunner. De største flokke kan indeholde over 100 flodheste. Yngre hanflodheste er tilladt i en hans territorium eller flodstrækning, så længe de opfører sig underdanigt over for ham. Flodhestes territorier eksisterer for at etablere parringsrettigheder. Inden i flokkene har flodhestene tendens til at adskille sig. Yngre hanner med yngre hanner (medmindre de er så unge at de kræver deres mor), hunner med andre hunner, og den dominerende han alene. Når flodheste kommer op af vandet for at græsse, gør de det individuelt.
 Flodheste markerer deres territorium med afføring. Mens de afsætter afføringen, snurrer flodheste deres hale rundt for at fordele deres ekskrementer ud over så stort et område som muligt. Flodhestes "gaben" bruges primært som en advarsel, hvis de føler sig truet. Når de kæmper, bruger hannerne deres fortænder til at blokere for modpartens angreb og deres store hjørnetænder til at påføre den skader med. Hvis en population af flodheste bliver for stor, eller deres levested bliver reduceret, forsøger hannerne nogle gange at dræbe små flodhesteunger, men denne adfærd er ikke almindelig under normale forhold. Tilfælde med kannibalisme blandt flodheste er blevet dokumenteret, men det menes at de pågældende flodheste var nødlidende eller syge.
 Flodheste ser ud til at kommunikere gennem grynt og brøl, og de praktiserer måske ekkolokalisering, når de leder efter mad i mudret vand. Flodheste har en unik evne til at kunne holde hovedet delvist over vandet og udsende et skrig, der både farer gennem vandet og luften, og individer, der hører skriget, svarer også både over og under vand. Flodheste kan udtrykke fare med kraftige udåndinger.
 Reproduktion
 Hunflodheste bliver kønsmodne når de er fem til seks år og har en drægtighedsperiode på otte måneder. En undersøgelse af flodhestes endokrine systemer afslørede, at hunnerne måske allerede begynder at komme i puberteten så tidligt som tre- eller fireårige. Hannerne bliver kønsmodne når de når en alder på omkring 7,5 år. En undersøgelse af flodhestes reproduktive adfærd i Uganda viste, at de fleste befrugtninger fandt sted i slutningen af den våde sæson om sommeren, og at de største antal fødsler fandt sted mod begyndelsen af den våde sæson i senvinteren. Dette er på grund af hunnens brunstcyklus. Som med de fleste store pattedyr, er hanflodhestenes sædceller aktive året rundt. Undersøgelser af flodheste i Zambia og Sydafrika viste også tegn på fødsler, der fandt sted i begyndelsen af den våde sæson. Efter at være blevet gravid, vil en kvindelig flodhest typisk ikke have ægløsning igen i 17 måneder.
 Flodheste parrer sig i vandet, med hunnen under vandet under det meste af parringssessionen, og hun kommer kun op med hovedet med jævne mellemrum for at trække vejret. Når hunflodheste skal føde, isolerer de sig fra resten af flokken og vender tilbage inden for 10-14 dage. Ungerne fødes under vandet, og har ved fødslen en vægt på mellem 25 kg og 50 kg og en gennemsnitlig længde på omkring 127 cm, og svømmer selv op til overfladen for at tage deres første vejrtrækninger. En mor føder typisk kun én unge per kuld, men tvillinger kan også forekomme. Ungerne hviler ofte på deres mødres ryg, når vandet er for dybt for dem, og de svømmer ned under vandet for at die. De dier på land, når moderen forlader vandet.
 Flodhestemødre er meget beskyttende over for deres unger og holder ofte andre på afstand, inklusive flokkens dominerende han, der er far til ungen. Dog etablerer flodhestemoderen nogle gange grupper, med nogle få andre voksne flodheste, som kan passe hendes unge. I disse grupper kan der være op til flere unger, som tit leger eller kæmper mod hinanden for sjov. Fravænning starter mellem seks og otte måneder efter fødslen, og de fleste unger er helt fravænnet efter et år. Som mange andre store pattedyr følger flodheste en K-selektions strategi, og føder typisk en enkelt stor, veludviklet unge og kun en gang hvert år (i stedet for mange små, dårligt udviklede unger flere gange om året, som det er almindeligt blandt små pattedyr såsom gnavere).
 Flodheste og andre dyr
 Flodheste lever tæt på en række store rovdyr. Nilkrokodiller, løver og plettede hyæner er kendt for at jage flodhesteunger. Men på grund af deres aggression og størrelse bliver voksne flodheste normalt ikke jagtet af andre dyr. Der er rapporteret tilfælde, hvor løver med succes har nedlagt voksne flodheste, men det sker meget sjældent. Løver har af og til jagtet voksne flodheste i Gorongosa National Park i Mozambique, og unger bliver nogle gange taget i Virunga nationalpark i Den Demokratiske Republik Congo. Krokodiller er hyppige ofre for flodhesteaggression, sandsynligvis fordi de ofte bor i de samme habitater ved bredden. Krokodiller kan enten blive fordrevet aggressivt eller dræbt af flodheste. Ud over tilfælde af drab af de sjældent ubevogtede flodhesteunger er det til gengæld blevet bekræftet, at meget store nilkrokodiller lejlighedsvis angriber halvvoksne flodheste og – baseret på anekdotisk evidens – muligvis også voksne hunflodheste. Grupper af krokodiller er også blevet set gøre det af med hanflodheste, der forinden er blevet såret i parringskampe med andre hanner.
 Som med fisk og skildpadder ved et koralrev, får flodheste af og til visse fiskearter til at rense sig for parasitter ved såkaldte rengøringsstationer. Flodhestene signalerer til fiskene, at de er klar til at blive renset, ved at åbne deres mund. Dette er et eksempel på mutualisme, hvor flodhesten nyder godt af rensningen, mens fiskene får mad. Flodhestafføring skaber alloktone aflejringer af organisk stof langs flodlejerne. Disse aflejringer har en uklar økologisk funktion. En undersøgelse fra 2015 konkluderede, at flodhesteafføring giver næringsstoffer fra landbaseret materiale til fisk og hvirvelløse vanddyr, mens en undersøgelse fra 2018 viste, at deres gødning kan være giftig for vandlevende dyr i større mængder som resultat af absorption af vandets opløste ilt og deraf følgende iltmangel.
 Flodheste og mennesker
 De tidligste beviser på menneskelig interaktion med flodheste kommer fra skæremærker på flodhesteknogler ved Bouri-formationen i Etiopien dateret for omkring 160.000 år siden. Senere er klippemalerier og graveringer, der viser flodheste blive jaget, blevet fundet i det centrale Sahara nær den nuværende by Djanet i Tassili n'Ajjer-bjergene, dateret for 4.000-5.000 år siden. De gamle egyptere anerkendte flodhesten som en glubsk beboer af Nilen, og afbildninger på adeliges grave viser, at dyrene blev jaget.
 Flodhesten var også kendt af de gamle grækere og romere. Den græske historiker Herodot beskrev flodhesten i Historia (skrevet omkring 440 f.Kr.), og den romerske naturforsker Plinius den Ældre skrev om flodhesten i sit leksikon Naturalis Historia (skrevet omkring 77 e.Kr.). Yoruba-folket kaldte flodhesten erinmi, som betyder "vandets elefant". Ifølge Robert Baden-Powell refererede zulu-krigere til flodheste i krigssange.
 Angreb på mennesker
 Flodhesten anses for at være ekstremt aggressiv og der er ofte blevet rapporteret om flodheste, som angriber både. Små både kan let blive kæntret af flodheste, og passagerer kan blive såret, dræbt af dyrene eller drukne. I et tilfælde i 2014 i Niger blev en båd kæntret af en flodhest, og 13 mennesker blev dræbt. Da flodheste kan finde på at plyndre nærliggende marker med afgrøder, kan mennesker også komme i konflikt med dem ved disse lejligheder, med potentiale for dødsfald hos både menneskene og flodhestene.
 I fangenskab
 Flodheste har længe været populære dyr i zoologiske haver. Den første registrering af flodheste i fangenskab til fremvisning er dateret til 3500 f.Kr., i Hierakonpolis, Egypten. Den første zooflodhest i nyere tid var Obaysch, som ankom til London Zoo den 25. maj 1850, hvor han tiltrak op til 10.000 besøgende om dagen var inspiration til en populær sang, "Hippopotamus Polka". Flodheste yngler generelt godt i fangenskab, fødselsraterne er lavere end i naturen, men det skyldes, at zoologiske haver ønsker at begrænse fødsler, da flodheste er relativt dyre at holde.
 Som mange andre zoo-dyr indeholdt flodhestes indhegning traditionelt primært beton. De havde normalt en pøl af vand og en plet græs. Fra 1980'erne har zoo-udstillinger i højere grad afspejlet flodhestens levested i naturen. For eksempel har Toledo Zoo en 1.400.000 liters pool til flodhestene. I 1987 oplevede Toledo Zoo den første undervandsfødsel af en flodhest i fangenskab. Udstillingen var så populær, at Toledo Zoo's logo indeholder to flodheste.
 Flodhesten i kulturen
 I det gamle Egypten symboliserede en rød flodhest den egyptiske gud Seth, guden for kaos og uorden. Modergudinden Thueris blev også afbildet som en drægtig flodhest, inspireret af hunflodhestens beskyttertrang over for sin unge.
 Ijaw-folket i Nigerdeltaet bar flodhestemasker, når de praktiserede deres vandåndskult og flodheste-elfenben blev brugt i spådomsritualerne hos Yoruba-folket i Nigeria. Uhyret Behemoth, der nævnes i Jobs Bog 40:15-24, er formodentlig en flodhest.
 Flodheste har været genstand for en række afrikanske folkeeventyr. Ifølge en San-historie, ønskede flodhestene at leve i vandet, da Skaberen tildelte hvert dyr sin plads i naturen, men blev nægtet det af frygt for, at de ville spise alle fiskene. Efter at have tigget og bedt fik flodhestene endelig lov til at leve i vandet på den betingelse, at de ville spise græs i stedet for fisk, og smide deres møg på en måde, så det let kunne inspiceres for fiskeben. Ifølge en Ndebele-fortælling havde flodhesten oprindeligt langt, smukt hår, men det blev sat i brand af en jaloux hare, og flodhesten måtte hoppe i en nærliggende vandpøl. Flodhesten mistede det meste af sit hår og var derefter for flov til at ville forlade vandet.
 Den første flodhest, der blev bragt til Europa siden det antikke Rom, var flodhesten Obaysch, der kom til London Zoo 25. maj 1850, hvor den vakte sensation og inspirerede til udgivelsen af en "Hippotamus Polka" skrevet af L. St. Mars. Flodheste blev nævnt i julesangen "I Want a Hippopotamus for Christmas", der blev et hit for den amerikanske barnestjerne Gayla Peevey i 1953. De medvirker også i sangen "Hippopotamus" (1957) af den britiske duo Michael Flanders og Donald Swann med omkvædet "Mud, Mud, Glorious Mud".
 Flodheste har også været populære animationsfigurer. Walt Disney-filmen Fantasia indeholdt en sekvens med en ballerinaflodhest, der dansede til operaen La Gioconda Hanna-Barbera skabte Peter Potamus, der optrådte i en animeret tv-serie ”The Peter Potamus Show” der havde premiere 1964 i USA. Madagaskar-tegnefilmen fra 2005 har en flodhest ved navn Gloria.
 Se også
 Dværgflodhest
 Husflodhest
 Kilder
 Afrikas fauna


text:
 12.5.2014
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 142/43
 Skarga wniesiona w dniu 28 lutego 2014 r. – Yingli Energy (Chiny) i in. przeciwko Radzie
 (Sprawa T-160/14)
 2014/C 142/56
 Język postępowania: angielski
 Strony
 Strona skarżąca: Yingli Energy (Chiny) Co. Ltd (Baoding, Chiny); Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd (Baoding); Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd (Haikou, Chiny); Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd (Hengshui, Chiny); Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd (Tianjin, Chiny); Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd (Baoding); Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd (Baoding); Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Technology Co. Ltd (Beijing, Chiny); Yingli Energy (Pekin) Co. Ltd (Pekin); Yingli Green Energy Europe (Düsseldorf, Niemcy); Yingli Green Energy South East Europe GmbH (Grünwald, Niemcy); Yingli Green Energy France SAS (Lyon, Francja); Yingli Green Energy Spain, SL (La Moraleja, Hiszpania); Yingli Green Energy Italia Srl (Rzym, Włochy); i Yingli Green Energy International AG (Kloten, Szwajcaria) (przedstawiciele: A. Willems, S. De Knop I J. Charles, lawyers)
 Strona pozwana: Rada Unii Europejskiej
 Żądania
 Strona skarżąca wnosi do Sądu o:
 —
 Stwierdzenie dopuszczalności skargi;
 —
 stwierdzenie nieważności rozporządzenia wykonawczego Rady (UE) nr 1238/2013 z dnia 2 grudnia 2013 r. nakładającego ostateczne cło antydumpingowe oraz stanowiącego o ostatecznym poborze cła tymczasowego nałożonego na przywóz modułów fotowoltaicznych z krzemu krystalicznego i głównych komponentów (tj. ogniw) pochodzących lub wysyłanych z Chińskiej Republiki Ludowej (Dz.U. L 325, s. 1) w zakresie mającym zastosowanie do skarżących;
 —
 obciążenie pozwanej kosztami postępowania.
 Zarzuty i główne argumenty
 Na poparcie skargi strona skarżąca podnosi siedem zarzutów.
 1.
 Zarzut pierwszy dotyczący tego, iż instytucje naruszyły art. 5 ust. 10 i art. 5 ust. 11 rozporządzenia Rady (WE) nr 1225/2009 (1), ponieważ nałożyły środki antydumpingowe na moduły fotowoltaiczne z krzemu krystalicznego i główne komponenty wysyłane z Chińskiej Republiki Ludowej, podczas gdy zawiadomienie o wszczęciu postępowania wspominało jedynie o modułach fotowoltaicznych z krzemu krystalicznego i głównych komponentach pochodzących z Chińskiej Republiki Ludowej.
 2.
 Zarzut drugi dotyczący tego, iż instytucje naruszyły art. 1 i 17 rozporządzenia Rady (WE) nr 1225/2009, ponieważ nałożyły środki antydumpingowe na moduły fotowoltaiczne z krzemu krystalicznego i główne komponenty nieobjęte dochodzeniem antydumpingowym.
 3.
 Zarzut trzeci dotyczący tego, iż instytucje naruszyły art. 2 rozporządzenia Rady (WE) nr 1225/2009, ponieważ zastosowały metodologię nierynkową w celu obliczenia marginesu dumpingu dla produktów z państw posiadających gospodarkę rynkową.
 4.
 Zarzut czwarty dotyczący tego, iż instytucje naruszyły art. 1 ust. 4 rozporządzenia Rady (WE) nr 1225/2009, ponieważ przeprowadziły jedno dochodzenie dla dwóch różnych produktów (a mianowicie modułów fotowoltaicznych z krzemu krystalicznego i ogniw).
 5.
 Zarzut piąty dotyczący tego, iż instytucje naruszyły art. 2 ust. 7 lit. c) rozporządzenia Rady (WE) nr 1225/2009, ponieważ dokonały ustalenia statusu gospodarki rynkowej skarżących ponad trzy miesiące po rozpoczęciu dochodzenia i po otrzymaniu wszystkich informacji koniecznych do obliczenia marginesów dumpingu.
 6.
 Zarzut szósty dotyczący tego, iż instytucje naruszyły art. 3 i art. 9 ust. 4 rozporządzenia Rady (WE) nr 1225/2009, ponieważ nie zakwalifikowały oddzielnie szkody poniesionej przez przemysł Unii spowodowanej zarówno przez przywóz po cenach dumpingowych jak też inne znane czynniki i w konsekwencji nałożyły stawkę celną przewyższającą stawkę, jaka była konieczna w celu usunięcia szkody dla przemysłu Unii spowodowanej przez przywóz po cenach dumpingowych.
 7.
 Zarzut siódmy dotyczący tego, iż instytucje naruszyły art. 20 ust. 2 rozporządzenia Rady (WE) nr 1225/2009, ponieważ nie przekazały najważniejszych ustaleń dokonanych w toku postępowania i faktów, na podstawie których zamierzały wprowadzić ostateczne środki antydumpingowe.
 (1) Rozporządzenie Rady (WE) nr 1225/2009 z dnia 30 listopada 2009 r. w sprawie ochrony przed przywozem produktów po cenach dumpingowych z krajów niebędących członkami Wspólnoty Europejskiej (Dz.U. L 343, s. 51)


text:
Ľudová pieseň je pieseň, ktorá sa odovzdáva z generácie na generáciu. Nepoznáme jej autora. Vznikala od začiatku ľudstva . Spievali sa pri slávnostiach alebo pri práci... Je bohatstvom každého národa.
 Rozdelenie ľudových piesní
 Detské
 Historické
 Jarmočné
 Koledy
 Krstinové
 Ľudové balady
 Ľúbostné
 Obradné
 Pastierske
 Plačky
 Pohrebné
 Pracovné
 Rečňovanky
 Regrútske
 Rodinné
 Roľnícke
 Spoločenské
 Svadobné
 Tanečné
 Trávnice
 Uspávanky
 Vlastenecké
 Vojenské
 Zbojnícke
 Žartovné
 Žatevné
 Pozri aj
 Ľudová hudba
 Folklór
 Etnografia
 Muzikológia
 Etnomuzikológia
 Folk
 Učebnica ľudového spevu Slovenské kvety
 Literatúra
 Elschek, Oskar: Piesne a hudba. In: Slovensko: Ľud – II. časť. 1. vyd. Bratislava: Obzor 1975. 1220 s.
 Hula, Emil: Slovenské kvety. 1. vyd. Praha: Štátne nakladateľstvo v Prahe 1923. 144 s.
 Pavlovič, Jozef: Tisíc slovenských ľudových piesní. 1. vyd. Bratislava: Prima Art 2004. 1023 s.
 Externé odkazy
 Národný portál cestovného ruchu na Slovensku
 Rozhovor s folkloristom Ondrejom Demom
 Texty a noty ľudových piesní
 Literárne pojmy
 Folklór
 Hudba
 Ľudová hudba
 Piesne