type: other

text:
Stadgar – Välkommen till Förbundet Ju-Jutsu Ryu Sweden
 Välkommen till Förbundet Ju-Jutsu Ryu Sweden
 Självförsvar – Fighting – Duo
 Instruktörer JJR
 Wernamo
 Kumla Kampsportsförening -Träningstider
 Kumla Kampsportsförening – Galleri
 Lödde Musubi Dojo galleri
 Vellinge Kiritsu träningstider
 Vellinge Kiritsu galleri
 Linköpings Budoklubb träningstider
 Årsstämma 2019 den 2/2
 Årsstämma 2018 den 25 februari!
 Teknikschema JJR
 Teknikschema MON grader
 Teknikkompendium JJR Knattar
 Riksgraderingskommitté RGK
 Teknisk gradering
 Meritgradering
 Hedersgradering
 Övergångsgradering från annan stil
 Dan-grader inom Förbundet
 JJR ́s tävlingskoordinator
 Tävlingsschema JJR
 Nordic Jujutsu Championships i Nacka 2018
 Sport resultat från Jujutsu Vienna Open 9/6-18
 20# WestFight Dokan Dojo 6/5
 JFL3 / WOPEN 2015
 Resultat WOPEN 2015
 Svenska Jujutsuligan JFL
 Historia Sweden JJR
 Para-Jujutsu läger
 Träning o föreläsning med Pavel Antonsson 17/3-19
 Duo läger med landslagscoachen Isabelle 6/4-19
 Para jujutsu läger 27/4-19
 JJR ́s Sommarläger 2018
 Bilder från Combat Camp 2018
 Träningsläger med Soke Nico Christoforidis 18-19/11
 Galleri 18-19/11 -17
 Träningsläger med Shihan Niclas Sjöberg 6Dan 10-11/11
 Galleri 11-12/11-17
 Jubileumsläger 6-7 maj 2017
 Klubbinstruktörskurs o barninstruktörskurs 27/5
 Klubbinstruktörskurs 12/5-18 & barninstruktörskurs 13/5-18
 Instruktörskurs 3/12-17
 – Stadgar –
 Antagna vid årsmöte 2012-04-14
 1 kap Förbundets verksamhetsidé
 Förbundet skall främst bedriva idrotten Ju-Jutsu Ryu.
 Förbundet skall bedriva idrotten enligt de riktlinjer och ideal som kännetecknar svensk idrott på så sätt som beskrivs av allmänna svenska idrottsförbund, främst Riksidrottsförbundet. Detta sammanfattas på följande sätt;
 – Idrott är
 – Idrott består av
 – Vi organiserar vår idrott
 Vi organiserar vår idrott i självständiga föreningar och förbund som tillsammans utgör en fri och frivillig folkrörelse, gärna förenad med allmänna idrottsliga förbund och organisationer inom och utom riket.
 – Vi delar in vår idrott
 Vi delar in vår idrott efter ålder och ambitionsnivå. Med barnidrott avser vi i allmänhet idrott till och med fjorton års ålder. Med ungdomsidrott avser vi idrott för ungdomar mellan 15 och 20 år. Med vuxenidrott avser vi idrott för dem som är över 20 år.
 I tävlingsidrotten är prestationsförbättring och goda tävlingsresultat vägledande.
 I den hälsoinriktade bredd- och motionsidrotten är trivsel och välbefinnande normgivande medan prestation och resultat är av underordnad betydelse.
 – Vår verksamhetsidé
 1 § Förbundets verksamhetsidé
 1.1 Idrotten inom Förbundet skall bedrivas i enlighet med den av stämman beslutade verksamhetsidén som den stadgas här.
 2 kap Allmänna bestämmelser för Förbundet Ju-Jutsu Ryu Sweden (JJR)
 1.1 Förbundet, har till uppgift att administrera och främja stilen Ju-jutsu Ryu.
 1.2 Förbundet kan efter beslut av stämman även uppta och främja andra stilar inom idrotten ju-jutsu eller andra budo-stilar.
 1.3 Förbundet är en fristående stil-organisation, som dock skall verka för att delta i nationella och internationella sammanslutningar och förbund, som verkar allmänt för en god och sund idrott enligt dessa stadgar.
 1.4 I Sverige skall förbundet, eller dess föreningar, med fördel tillhöra Riksidrottsförbundet genom Svenska Budo & Kampsportsförbundet och dess olika underförbund. Förbundsstämman, och i avsaknad av beslut från denna, får besluta om medlemsförening skall vara ansluten till allmänna idrottsförbunden enligt denna punkt, för att få vara medlem i Förbundet (JJR).
 2.1 Förbundet består av de föreningar som enligt dessa stadgar blivit medlemmar i Förbundet.
 2.2 I händelse av konflikt mellan Förbundets stadgar och förenings stadgar, skall Förbundets stadgar gälla.
 3.1 Förbundets beslutande organ är Förbundsstämma, extra Förbundsstämma och, när stämman inte är samlad, förbundsstyrelsen.
 4.1 Förbundets verksamhets- och räkenskapsår omfattar tiden från och med den 1 januari till och med den 31 december.
 5.1 Förbundets verksamhet regleras genom dessa stadgar samt övriga bestämmelser, fastställda av förbundsstämma eller förbundsstyrelse, eller av förbundsstämma eller förbundsstyrelse utsett organ.
 6.1 Om det uppstår osäkerhet om hur dessa stadgar skall tolkas, eller om det skulle uppkomma en situation som inte varit förutsedd i stadgarna, skall frågan hänskjutes till nästa ordinarie förbundsstämma. Kan ärendet inte vänta skall förbundsstyrelsen avgöra frågan.
 § 7 Förslag till stadgeändring
 7.1 Förslag till ändring av stadgarna eller om Förbundets upplösning får skriftligen avges och avgöras enligt bestämmelserna i 2 kap 8 §.
 § 8 Beslutförhet i stadgefrågor
 8.1 För bifall till stadgeändring fordras beslut av Förbundsstämma med minst 2/3 av antalet angivna röster. Varje sådant beslut skall därefter godkännas av påföljande ordinarie förbundsstämma.
 8.2 För Förbundets upplösning krävs att beslut om detta fattas med minst 2/3 av angivna röster med sluten votering vid två på varandra följande ordinarie förbundsstämmor, hållna med minst ett års mellanrum.
 8.3 Vid beslut om upplösning skall Förbundets tillgångar återbetalas till sponsorer och bidragsgivare om sådant avtalsförhållande råder vid tiden för upplösningen, annars skall tillgångarna fördelas lika mellan medlemsföreningarna som är gottstående vid tidpunkten för skiftet av tillgångarna, fördelat i förhållande till faktiska medlemsantalet i respektive förening vid angiven tidpunkt. För det fall skifte kan ske enligt denna punkt på grund av att villkoren inte kan uppfyllas, skall tillgångarna överföras till Svenska Budo & Kampsportsförbundet i Sverige, till syfte att utgöra grund för stiftelse eller avskild egendom med mål och syfte att värna om idrotten ju-jutsu.
 3 kap Förbundsstämma
 § 1 Tidpunkt och kallelse
 1.1 Förbundsstämman är Förbundets högsta beslutande organ.
 1.2 Ordinarie förbundsstämma hålles årligen på tid och plats som förbundsstyrelsen bestämmer, dock senast årligen 31 mars.
 1.3 Kallelse till förbundsstämman utfärdas av förbundsstyrelsen och införs i Förbundets officiella kungörelseorgan, samt på Förbundets hemsida, senast 20 dagar före mötet.
 1.4 Föredragningslista tillsammans med verksamhets- och förvaltnings- berättelser samt eventuella propositioner och motioner, inklusive förbundsstyrelsens förslag med anledning av dessa, läggas upp på Förbundets hemsida senast 14 dagar före mötet, eller hållas tillgängliga till envar som begär så, via förbundsstyrelsen.
 § 2 Extra förbundsstämma
 2.1 Förbundsstyrelsen kan, då den finner det motiverat, sammankalla Extra förbundsstämma. Vid sådant möte får endast i föredragningslistan upptagna ärenden behandlas för avgörande.
 Kallelse skall ske senast 14 dagar före mötet genom kungörelse i Förbundets officiella kungörelseorgan. Föredragningslistan utsänds till samtliga av förbundsstämma och förbundsstyrelse valda eller utsedda förtroendemän och föreningar senast 7 dagar före mötet.
 2.2 Förbundsstyrelsen är skyldig att kalla till extra förbundsstämma när förbundets revisorer med motivering skriftligen kräver det, eller när det skriftligen begärs av minst 1/3 av förbundets föreningar som haft rösträtt enligt den röstlängd som gällde vid föregående förbundsstämma.
 § 3 Rösträtt
 3.1 För att ha rösträtt på förbundsstämma skall förening till Förbundet senast den 31 december året före verksamhetsåret erlägga av förbundsstämma fastställda avgifter, samt till Förbundet insända begärda årsrapporter. Detta gäller även tidigare års eventuella obetalda avgifter. För nyinvalda föreningar gäller dock att de ska ha betalat föreskrivna avgifter senast den 31 december verksamhetsåret.
 3.2 Varje röstberättigad förening har en röst för varje påbörjat 100-tal fysiska och faktiska medlemmar som föreningen haft och rapporterat senast den 31 december året före förbundsstämman, dock högst 3 röster.
 3.3 Förening skall representeras av föreningens ordförande eller annan behörig ledamot i föreningens styrelse, alternativt genom befullmäktigat ombud. Ombud skall vara medlem i föreningen, eller i vart fall en till Förbundet annan ansluten förening. Fullmakt för egen förening skall vara skriftlig om inte ombudet är känd och rapporterad som förtroendevald för föreningen. Fullmakt för annan, skall alltid vara skriftlig. Ombud får ha högst 2 fullmakter för annan utöver egen förening vid förbundstämma.
 3.4 Vald ordinarie förbundsstyrelseledamot får inte vara ombud enligt punkt 3.3. ovan vid förbundsstämma, gäller dock inte ledamot som väljs in till förbundsstyrelse under pågående förbundsstämma. Denna punkt gäller inte heller om Förbundets medlemsantal (antal medlemsföreningar) understiger tio till antalet.
 § 4 Omröstning och beslut
 4.1 Omröstning skall ske öppet. Om röstberättiga ombud begär det skall omröstning ske med slutna sedlar.
 4.2 Alla frågor, förutom sådana som rör stadgeändring eller Förbundets upplösning, avgörs genom enkel majoritet. Vid lika röstetal skall lotten avgöra.
 4.3 För ändringar av föredragningslista krävs 2/3 majoritet.
 4.4 Frågor av ekonomisk natur, om stadgeändring eller Förbundets Upplösning får tas upp till avgörande bara om de finns upptagna på föredragningslistan.
 4.5 Förbundsstämma är beslutsmässig med det antal röstberättigade ombud som efter kallelse i föreskriven ordning deltar i mötets beslut.
 § 5 Ärenden
 5.1 Vid förbundsstämma skall följande ärenden behandlas:
 6. Val av två justeringsmän att jämte mötesordföranden justera mötets protokoll, samt val av två rösträknare (kan även vara samma som justeringsmännen, om antalet deltagande föreningar vid stämman understiger tio till antalet)
 9. Föredragande av ekonomiska förvaltningsberättelsen
 10. Revisionernas berättelse
 15. Fastställande av årsavgift per medlem till förbundet för nästkommande verksamhetsår
 19. Val av ordförande i Förbundet för en tid av två år.
 20. Val av lägst tre och högst fem övriga ledamöter i förbundsstyrelsen, varav lägst två ledamöter skall väljas för en tid av ett år, samt lägst en och högst två suppleanter för en tid av ett år.
 21. Val av ordförande i valberedningen samt 2 övriga ledamöter. (endast om antalet medlemsföreningar i Förbundet är lägst tio till antalet)
 22. Val av minst en, högst två revisorer.
 23. Val av stilchef för en tid av tre år, samt val av biträdande stilchef för en tid av ett år.
 24. Mötets avslutande
 § 6 Valbarhet
 6.1 Valbar till förbundsstyrelse är endast person som är medlem i förening som är ansluten till Förbundet. Dock får, maximalt en person, om styrelsens totala antal ledamöter uppgår till minst tre, eller två personer om styrelsens totala antal ledamöter uppgår till minst fem, väljas som ledamot även om denna ej är medlem i förening som är ansluten till Förbundet. Vad nyss sagts, skall förbehållas exempelvis sakkunniga inom idrottens område, eller annat som är till nytta för Förbundets organisation och utveckling.
 6.2 Tjänsteman eller annan anställd inom Förbundet eller medlemsförening, får inte väljas som ledamot eller suppleant till förbundsstyrelsen.
 6.3 Ledamot eller suppleant i styrelse eller kommitté inom Förbundet är inte valbar som revisor eller revisorssuppleant. Vad som anges i detta stycke gäller dock inte sådan person som har uppdrag som revisor i medlemsförening.
 § 7 Förslag till ärenden att behandlas vid förbundsstämman
 7.1 Förslag till ärenden att behandlas vid ordinarie förbundsstämma (motioner) skall ha inkommit till förbundsstyrelsen senast den 15 januari. Rätt att lämna motion har förening i Förbundet.
 4 kap Förbundsstyrelsen
 § 1 Förbundsstyrelsens roll
 1.1 Förbundsstyrelsen är, då förbundsstämman inte är samlad, Förbundets högsta beslutande organ.
 § 2 Arbetsår
 2.1 Förbundsstyrelsens arbetsår omfattar tiden mellan två på varandra Följande ordinarie förbundsstämmor.
 § 3 Styrelsens sammansättning
 3.1 Förbundsstyrelsen består av förbundsordförande. Därutöver konstituerar sig styrelsen inom sig själv. Dock skall minst en ledamot utses till vice förbundsordförande. Övriga poster utses av styrelsen efter behov. Suppleanter utför ledamots uppdrag endast vid frånvaro.
 § 4 Adjungerade ledamöter
 4.1 Förbundsstyrelsen äger rätt att vid behov adjungera enskild person. Adjungerad ledamot saknar rösträtt i styrelsen.
 § 5 Kommittéer
 5.1 Vid behov kan förbundsstyrelsen tillsätta kommittéer för speciella ändamål.
 § 6 Arbetsfördelning
 6.1 Förbundsstyrelsen utser vid behov ytterligare funktionärer.
 7.1 Förbundsstyrelsen skall sammanträda minst tre gånger årligen efter kallelse, som skall skickas till samtliga ledamöter senast en vecka före respektive möte.
 § 8 Beslutsmässighet
 8.1 Förbundsstyrelsen är beslutsmässig när minst hälften av röstberättigade ledamöterna, inkl. suppleanter som tjänstgör i ledamots frånvaro, är närvarande.
 8.2 Beslut fattas med enkel majoritet. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst.
 8.3 Rösträtt får endast utövas av ordinarie ledamot eller av suppleant som ersätter ledamot.
 8.4 Om ordföranden anser det motiverat, får brådskande ärenden avgöras genom skriftlig omröstning per brev eller e-mail, eller via telefonbeslut. Beslut i sådant ärende skall rapporteras vid närmast följande förbundsstyrelsemöte.
 8.5 Om Förbundets styrelse inte är beslutsför på grund av för lite antal behöriga ledamöter och suppleanter, på grund av jäv, eller av annat skäl som må uppkomma och medför beslutsoförhet, och detta inte endast är tillfälligt, skall ordförandens röst gälla som förvaltare intill dess att ny (extra) Förbundsstämma utan dröjsmål kunnat tillkallas och ny styrelse utsetts.
 § 9 Uppgifter
 9.1 Förbundsstyrelsen skall:
 1. Verkställa förbundsstämmans beslut
 2. Utgöra ett sammanhållande organ inom svensk Ju-jutsu Ryu
 3. Pröva och avgöra frågor om inval och uteslutning av förening ur Förbundet
 4. Bestämma tid och plats för Förbundets stämma samt göra nödvändiga förberedelser för mötet
 5. Upprätta röstlängder för förbundsstämman samt göra vederbörliga förberedelser för förbundsstämman.
 6. I god tid före Förbundets stämma sammanställa föregående års verksamhet samt förvaltningsberättelse
 7. I god tid före Förbundets stämma fastställa förslag till verksamhetsplan och budget för kommande verksamhetsår
 8. Yttra sig angående till stämman inkomna motioner
 9. Föreslå avgift till Förbundet
 10. Besluta om disponibla medel inom ramen för fastställd budget
 11. Verkställa en rättvis och lämplig fördelning av medel som ställts till Förbundets förfogande
 12. Föra protokoll och erforderliga register, arkivera tävlingsresultat och övriga Förbundshandlingar samt sköta löpande ärenden i övrigt, samt hålla styrelsens protokoll tillgängliga för medlemmarna
 13. Följa idrottens utveckling och till Förbundsstämman lämna in förslag och synpunkter när detta behövs
 14. Ansvara för utbildning av instruktörer inom Förbundet
 15. Ha överinseende över all under Förbundet sorterande Tävlingsverksamhet, samt besluta om att i förekommande fall anordna nationella och internationella tävlingar i Förbundets regi,
 16. Besluta om stöd till medlemsföreningar som organiserar tävlingar inom Förbundets verksamhetsområde,
 17. Främja tävlingsutbyte med utländska organisationer och ha överinseende över och upprätthålla erforderliga kontakter med sådana organisationer,
 18. Utse förbundscoach för tävlingsgruppen Ju-Jutsu Ryu Fight Team Sweden,
 5 kap Förbundets revision och granskning
 § 1 Revisor
 1.1 Förbundets räkenskaper och förvaltning granskas årligen av de av årsstämman fastställda revisorerna.
 § 2 Uppgifter
 2.1 Revisorerna skall senast 14 dagar före ordinarie förbundsstämma Efter verkställd revision till förbundsstyrelsen överlämna sin berättelse tillsammans med de från Förbundsstyrelsen för revision mottagna handlingarna.
 1.1 För förening skall ha stadgar som fastställts av en föreningsstämma.
 1.2 Föreningens stadgar får inte innehålla regler som strider mot Förbundets stadgar.
 1.3 Utan godkända stadgar kan förening inte väljas in i Förbundet. Förening som är medlem, men som ändrar sina stadgar så de står i strid med Förbundets stadgar, skall uteslutas utan dröjsmål.
 1.4 Förenings stadgar skall innehålla regler för föreningens upplösande och skifte av föreningens tillgångar. Om sådan saknas, skall föreningens tillgångar vid upplösen av föreningen tillföras Förbundet för fortsatt verksamhet inom Förbundets idrott på den ort som föreningen haft sin verksamhet.
 2.2 Förbundsstyrelsen fattar beslut om inval av ansökande förening efter Bedömning om föreningen uppfyller Förbundets krav på föreningar.
 2. Ansökan görs på beslut av en föreningsstämma eller extra föreningsstämma, eller av föreningsstyrelse efter sådan stämmas bemyndigande tillsammans med föreningens antagna stadgar.
 3. Föreningens namn är inte olämpligt eller kan förväxlas med till Förbundet redan ansluten förening.
 4. Föreningen har betalat av Förbundet fastställd medlemsavgift, som skall första året baseras på det månadsantal föreningen har kvar på året vid inträdet i Förbundet, eller sådan annan beräkningsgrund Förbundsstämman beslutat om.
 5. Föreningen har en av Förbundet stilgodkänd instruktör.
 6. Föreningen bedriver inte sådan verksamhet som uppenbarligen skadat eller kan skada Förbundets anseende i samhället, eller som strider mot i 10 kap angivna etiska normer.
 7. Föreningen tillhör inte annan organisation som bedriver en med Förbundet konkurrerande Tävlingsverksamhet. Förening får bedriva barn, ungdoms- och motionsverksamhet inom andra stilar och budo arter, men i fråga om tävlingsverksamhet skall föreningen endast kunna tillhöra Förbundets Ju-jutsu stil, samt i förekommande fall de andra budo-arters stilar som upptagits i Förbundet eller som Förbundet har samarbete med, för det fall inte Förbundsstyrelsen lämnar särskilt tillstånd därtill.
 2.4 Förening som har sin verksamhet i Sverige, och som har erhållit medlemskap i Förbundet skall senast inom 30 dagar efter sådant medlemskap godkänts, uppvisa att medlemskap har sökts och beviljats i förbund tillhörande svenska Riksidrottsförbundet, om detta inte redan skett före medlemskapet till Förbundet beviljats.
 2.5 Beslut om nekat medlemskap kan överklagas till Förbundets nästkommande ordinarie förbundsstämma, som är sista och enda överprövningsinstans för Förbundet.
 3 § Utträde och uteslutning
 3.1 Förening som önskar utträda ur Förbundet, skall göra skriftlig anmälan om detta till Förbundet. Utträde ur Förbundet innebär alltid också utträde ur Förbundets tävlingsteam.
 3.2 Föreningen kan uteslutas, om den trots påminnelser:
 1. Underlåtit att senast den 31 december året före verksamhetsåret varje år till Förbundet erlägga fastställda avgifter.
 3. Saknar godkänd instruktör.
 4. Bedriver sådan verksamhet som uppenbarligen skadat eller kan skada Förbundets anseende i samhället, eller som strider mot i dessa stadgar angivna etiska normer.
 5. I övrigt underlåter att följa vad som föreskrivs i dessa stadgar.
 3.3 Beslut om uteslutning fattas av förbundsstyrelsen, efter att föreningen beretts tillfälle att yttra sig över de anförda grunderna för uteslutning. Beslutet skall med angivande av skälen meddelas föreningen inom två veckor.
 3.4 Beslutet kan överklagas hos Förbundets ordinarie förbundsstämma, senast tre veckor efter det att beslutet kommit föreningen tillhanda.
 4 § Åtaganden
 4.1 Föreningen skall:
 1. Följa Förbundets stadgar, tävlingsregler och övriga bestämmelser och reglementen.
 2. Till Förbundet senast den 31 december året före verksamhetsåret erlägga av Förbundets stämma fastställda avgifter för innevarande verksamhetsår.
 3. Till Förbundet senast den 31 december året före verksamhetsåret rapportera antal medlemmar i föreningen på anvisat sätt.
 4. På begäran lämna sina räkenskaper och övriga handlingar till Förbundet för granskning. Granskning som sker efter att årsstämma fastställt sådan räkenskap eller handling som avses, får endast ske av Förbundet på begäran av medlem i berörd förening eller om Förbundet finner att det föreligger särskilda skäl till granskningen.
 5 § Behörighet
 5.1 Förening som inte uppfyller kraven enligt dessa stadgar vad avser tävling, eller fullgjort sina förpliktelser i övrigt men ändå inte är utesluten som medlem, har inte rätt att deltaga i någon av Förbundets finansierade tävlingar, träningsläger eller övriga arrangemang utan att erlägga betalning därför, till sådant belopp som Förbundet bestämmer för den föreningen eller som gäller för annan utomstående på sådan aktivitet.
 6 kap Tävlingar
 1 § Deltagande i tävlingar i Förbundets namn
 1.1 För att få delta som tävlande under Förbundets namn, samt i förekommande fall får möjlighet till stöd eller annat av Förbundet, skall den tävlande vara anmäld och upptagen i Förbundets tävlingsgrupp, benämnd Ju-Jutsu Ryu Fight Team.
 1.2 Ansökan om att delta i tävlingsgruppen görs av föreningen för den enskilde medlemmens räkning. För att bli upptagen i tävlingsgruppen, skall den tävlande ha erhållit föreningsinstruktörens godkännande som lämplig.
 1.3 Förbundet kan självständigt efter beslut av stilchef, biträdande stilchef eller förbundscoach, uppta enskild medlem i tävlingsgruppen. Ansökan kan även ske av enskild direkt till Förbundet, om förening saknar eller bedriver ringa tävlingsverksamhet.
 7 kap Graderingar
 1 § Typer av graderingsformer
 1.1 Gradering inom förbundet kan ske genom;
 a) Teknisk gradering
 b) Meritgradering
 c) Hedersgradering
 d) Kombination
 § 2 Examinator elevgrader
 2.1 Gradering till elevgrader (6-1 kyu) beslutas av i Förbundet behörig instruktör eller av förening utsedd behörig examinator. Examinator skall vara lägst behärig klubbinstruktör inom Förbundet.
 För att få examinera elevbälte skall examinatorn inneha lägst 2 kyu, dock alltid minst två grader högre än den grad som skall examineras.
 2.2 Elevgrader kan endast examineras på föreningsnivå genom teknisk gradering. Efter ansökan från förening eller instruktör, kan elevgrad även tilldelas på merit efter beslut av förbundsstyrelsen eller RGK.
 § 3 Riksgraderingskommitté – RGK
 3.1 Gradering till mästarbälte (1 dan uppåt) beslutas av Riksgraderingskommittén (RGK).
 3.2 RGK skall utgöras av lägst tre och högst sju ledamöter.
 3.3 Ledamot i RGK utses av förbundsstyrelsen.
 3.4 Ledamot av RGK skall inneha lägst 4 dan.
 3.5 Vid gradering till mästarbälten, måste minst en ledamot vara innehavare av lägst den bältesgrad som skall graderas.
 3.6 Vid högre gradering än vad högsta grad av ledamot i RGK innehar, får beslut om ny grad fattas av enig förbundsstyrelse med fastställande av förbundsstämma.
 Förbundsstyrelsen får dock också i sådant särskilt fall förordna, att RGK får adjungera annan ledamot med högre eller samma motsvarande grad som skall graderas, från annan närbesläktad stil som är allmänt och internationellt erkänd.
 § 4 Regler för gradering
 4.1 Förbundsstyrelsen fastställer i särskild graderingsföreskrift, vilka tekniker, former, meriter som skall gälla vid varje tillfälle för gradering. Ny graderingsföreskrift får inte börja gälla förrän efter tidigast en ordinarie förbundsstämma.
 4.2 Hedergradering får beslutas av förbundsstyrelse efter förslag från förening eller medlem. Beslut om grad högre än 5 dan skall hedersgraderingen ske först efter beslut av förbundsstämman.
 § 5 Övergångsbestämmelser
 5.1 Utövare som kommer från annan stil och innehar viss elevgrad i sådan stil, skall som utgångspunkt anses få behålla den grad denne haft i sin gamla vid stil inträdet i Ju-jutsu Ryu, förutsatt att det är fråga om en ju-jutsu stil som är allmänt erkänd inom eller utom Sverige. Vid övergång av elevgrad, äger inte utövaren rätt att agera examinator före den dag utövaren fullgjort minst en egen gradering inom Förbundet.
 5.2 Vad som stadgas i punkt 5.1 ovan, gäller även dangrader. Dock skall alla dan-grader anmälas till förbundsstyrelsen och fastställas av denne, innan övergången är fullbordad. Förbundsstyrelsen skall särskilt bedöma om dangraden är i hög grad motsvarande vår egen bedömningsmall, eller vid avvikelse som inte är av mindre art, förordna om att graden gäller utan examinatorsrätt intill dess att utövaren fullbordat minst en gradering inom Förbundet.
 5.3 Vid all övergång från annan stil, som i grunden inte utgör traditionell ju-jutsu, skall den enskildes kompetens och förutsättningar bedömas, samt i samtliga fall, även vid elevgrader, skall övergången godkännas av förbundsstyrelsen eller den som förbundsstyrelsen sätter i sitt ställe att vidta bedömningen.
 8 kap Etiska normer
 1.1 Dessa normer avser att skapa förståelse och respekt för de etiska riktlinjer, som skall ligga till grund för all utövning av idrott inom Förbundet. Allt utövande av idrott skall ske i en anda av gott samförstånd och respekt mellan deltagarna.
 1.2 Normerna utgör också ett led i den sociala och moraliska fostran, som är ett av idrottsrörelsens grundläggande ideal, och avser att bidra till kampen mot våld inom och utom idrotten.
 2 § Tillämpningsområden
 2.1 Reglerna gäller för samtliga utövare, instruktörer och ledare i anslutna föreningar.
 2.2 Vid anlitande av utländska instruktörer vilkas värderingar och tekniker kan avvika från de svenska normerna skall dessa instruktörer upplysas om vad som gäller för svenska förhållanden och skall i undervisning och instruktion hålla sig därtill.
 3 § Ansvar
 3.1 Föreningen skall ha av Förbundet stilgodkänd. Instruktörer och ledare bär ansvaret för att instruktion, träning och övrig utbildning sker i enlighet med Förbundets regler och normer.
 3.2 Det är varje instruktörs och ledares skyldighet att följa utvecklingen inom sin förening och att med uppmärksamhet och fasthet tillse att utövarna följer idrottens regler och normer.
 3.3 Brott mot dessa regler skall omedelbart påtalas och den enskilde utövaren skall ges klara direktiv om gällande regler.
 3.4 Varje instruktör och ledare som undervisar i självförsvar har skyldighet att informera utövare i brottsbalkens bestämmelser om nödvärnsrätt.
 4 § Instruktion och träning
 4.1 Instruktör och ledare skall i sin utbildning sträva efter att följa de framsteg som sker inom idrottslig forskning och utveckling.
 4.2 Instruktör och ledare skall vara föredömen inom sin idrott och lära eleverna ett sportsligt uppträdande såväl inom som utom träningslokalen.
 4.3 Vid undervisning skall instruktör:
 1. Lära ut enbart tekniker och grepp som är godtagbara enligt Förbundets normer.
 2. Noggrant välja de tekniker och grepp som är anpassade till elevernas färdighet, ålder och utveckling.
 3. Ge utövaren god kunskap i idrottens etikettsregler.
 4.4 Instruktör och utövare får inte:
 1. Träna av Förbundet ej godtagbara tekniker eller använda otillåtna redskap.
 2. Använda förråande eller nedsättande metoder eller tekniker.
 3. Utöva eller lära ut i övrigt olämpliga tekniker.
 4. Tala nedsättande om eller på annat sätt förringa andra idrotter.
 5. Uppträda på ett sådant sätt att Förbundets anseende och goda rykte skadas.
 5 § Tävling
 5.1 Vid tävling skall för varje arrangemang gällande tävlingsregler noggrant följas.
 6 § Marknadsföring
 6.1 All marknadsföring, inklusive uppvisning av Förbundets idrott, skall vara vederhäftig, saklig och sanningsenlig.
 6.2 Alla skall vid marknadsföring av våra idrotter iakttaga god sportslig sed och vid kontakt med allmänhet, myndighet och massmedia främja Förbundets anseende och goda rykte.
 7 § Tillsyn och efterlevnad
 7.1 Det åligger Förbundsstyrelsen och föreningsstyrelser att övervaka att dessa regler följs.
 7.2 I den mån förbundsstyrelsen beslutar om övergripande policy eller föreskrift rörande enskild fråga eller förhållningssätt och som inte i detalj styrs av stadgar, skall den tillämpas av alla i förbundet ingående kommittéer, föreningar och medlemmar, i den mån möjligt är, så snart beslut om sådan policy eller föreskrift trätt i kraft.
 9 kap Bestraffningsärenden, överklagande, tvist
 1 § Överträdelser
 1.1 Medlem i Förbundet som i sin roll som utövare, instruktör eller annan funktionär inom förening eller inom uppdrag för Förbundet centralt, vidgår en överträdelse enligt dessa stadgar, kan tilldelas varning, avstängas eller uteslutas ur förening.
 1.2 Fråga om tilldelning av varning, avstängning eller uteslutning, får endast ske efter begäran av behörig styrelse i förening eller förbundsorgan, vari överträdelsen har begåtts. I fråga om tävling som sanktionerats av Förbundet, får sådan begäran ske av tävlingsledning eller huvudansvarig domare eller läkare för sådan tävling.
 1.3 Medlem som begår överträdelse enligt dessa stadgar får tilldelas varning, om överträdelsen inte bedöms som särskilt allvarlig. Tilldelad varning skall meddelas förbundsstyrelsen omgående. Tilldelad varning vare utan verkan efter 2 år från det att överträdelsen begicks.
 1.4 Medlem som begår överträdelse enligt dessa stadgar får avstängas från vidare utövning eller uppdrag, om överträdelsen kan bedömas som allvarlig. Bedömning skall då även tas hänsyn till om överträdelsen utgjort fara för annan, väsentligen utgör skada för förening eller Förbundet och de grundläggande värden som idrotten står för.
 Avstängning får ske för en tid av lägst en månad, dock längst två år.
 Medlem som tilldelats varning enligt punkt 1.3 ovan och inom två år begår ny överträdelse som skulle medföra ytterligare en varning, kan istället avstängas för en tid av längst ett år.
 1.5 Medlem som begår överträdelse enligt dessa stadgar får uteslutas från vidare utövning eller uppdrag, om överträdelsen kan bedömas som synnerligen allvarlig eller grov. Bedömningen skall då ta särskild hänsyn till allvarlig fara eller skada på annan, allvarlig fara eller skada för förening eller Förbundet, eller de grundläggandena värden som idrotten står för. Särskild bedömning av överträdelsen skall även ske, om det enligt det allmänna, genom laga kraft vunnen dom från domstol, utgör brott mot liv och hälsa, enskilds rättigheter och frihet, eller utgör brott mot lag och förordning i fråga om doping, narkotika eller liknande brott. Andra typer av brott skall endast beaktas om det är påkallat av särskilda skäl och ur allmänt intresse, samt om brottet varit riktat mot förening eller annan förbundsverksamhet.
 Uteslutning får ske för en tid av lägst ett år, dock längst fem år, från tiden för överträdelsen eller brottet, om inte annat stadgas av t.ex. dopingorganisation, riksidrottsförbund eller av allmän domstol.
 1.6 Förening eller förbundsorgan har rätt att, i den mån det inte står i strid med åtgärdens syften, eller vid fråga om brott står i strid med det allmännas förtroende för påföljdens innebörd, aktivt erbjuda tidigare medlem som avstängts eller uteslutits enligt dessa stadgar, stöd eller programverksamhet för att kunna återuppta utövning eller uppdrag i förening eller förbundsverksamhet, eller annan idrottslig verksamhet, när avstängning eller uteslutning upphört.
 Vad som i detta stycke stadgas, gäller också person som på grund av händelse eller brott hade kunnat uteslutas enligt dessa stadgar, men som inte varit medlem när händelsen eller brottet begicks. Således kan och bör förening och förbund värna om att tillvarata det allmännas intresse även i fråga om att hjälpa personer tillbaka in i samhället, även in i idrott, på lämpliga sätt som inte strider mot dessa stadgar eller allmän gällande rätt.
 1.7 Vid bedömningar om överträdelsens art och svårighetsgrad, samt även bedömning av lämplig åtgärd och längden av sådan åtgärd, skall i första hand vad som är allmänt vedertaget i svensk rätt råda. I den mån svensk idrott genom allmänna idrottsförbund skapat viss praxis, skall den med fördel användas.
 3 § Överklagan
 3.1 Vid överklagande av beslut från förening mot enskild medlem i förening, kan medlem inom 4 veckor efter föreningen avkunnat beslutet, hänskjuta frågan till förbundsstyrelsen. Förbundsstyrelsen skall då inom 3 månader efter frågan hänskjutits dit, ha avgjort frågan genom beslut. Beslut i förbundsstyrelsen skall i dessa frågor tas med kvalificerad majoritet. Om förbundsstyrelsen senast före utgången av tiden för avgörande, genom skriftligt meddelande till parterna för kännedom meddelar så, kan tiden för avgörande utökas med ytterligare 3 månader.
 3.2 Vid överklagande av förbundsstyrelsens beslut skall ärendet hänskjutas till nästkommande ordinarie Förbundsstämma, som är sista instans.
 Överklagande till förbundsstämman skall ha skett senast 4 veckor efter förbundsstyrelsen har avkunnat sitt beslut och beslutet meddelats parterna.
 3.3 Beslut enligt denna § 3 om överklaganden, skall anses delgivet parterna senast inom 5 dagar efter att beslutet har sänts till partens kända adress som framgår av i ärendet lämnad uppgift.
 3.4 Den som i instans är berörd av saken såsom part eller närstående till part, får inte vara delaktig i beslut enligt denna § 3, punkt 3.1, om överklaganden. På begäran från förbundsstyrelsen skall förbundsstyrelsen tillfälligt utse person som är medlem i Förbundet att inträda i jävig persons ställe i det aktuella ärendet, om så påfordras för att uppnå beslutsmässighet. I det fall valberedning vis vald, skall ledamot av valberedningen i första hand utses.
 4 § Tvist
 4.1 Vid tvist om dessa stadgars giltighet, skall ordinarie Förbundsstämma avgöra tvisten.
 Dessa stadgar har i sin slutliga lydelse, fastställts av ordinarie förbundsstämma 2012-04-14.
 Tävlingshösten 2019
 Kallelse till extra förbundsstämma!
 Sommarläger 2019!
 Grattis till nya dan grader!


type: wikipedia

text:
Wilhelm Conrad Röntgen (født 27. marts 1845, død 10. februar 1923) var en tysk fysiker fra universitetet i Würzburg. Han modtog som den første i 1901 nobelprisen i fysik for sin opdagelse af røntgenstråling.
 Han blev født i en landsby lidt øst for Düsseldorf, men hans mor Charlotte Constance var hollandsk, og da Röntgen var tre år, flyttede hele familien til Nederlandene, hvor han voksede op. Han var et skolelys, men da han gik ud fra den tekniske højskole i Utrecht som nittenårig, fik han paradoksalt nok slet karakter i ét fag – nemlig fysik, ovenikøbet zeer slecht. Kort tid efter blev han udvist fra skolen, efter at en medelev havde tegnet en karikatur af en upopulær lærer på tavlen, og Röntgen ikke ville sige, hvem den skyldige var. Dermed var muligheden for en universitetsuddannelse udelukket, indtil en ven af familien fortalte dem, at den tekniske højskole i Zürich tog studenter uden formelle papirer ind, bare de bestod en optagelsesprøve. Og den bestod Röntgen med glans. I november 1865 begyndte han sine studier ved skolen.
 Röntgen studerede på Eidgenössische Technische Hochschule i Zürich, hvor han tog doktorgraden i 1869. I 1875 blev han professor i fysik i Hohenheim, fra 1876 i Straßburg, fra 1879 i Gießen, fra 1888 i Würzburg og endelig fra 1900 til 1920 i München.
 Han beskæftigede sig med krystallografi, termodynamik og elektrodynamik.
 Mens han eksperimenterede med elektricitet, opdagede han den 8. november 1895 en ny form for stråling, som han kaldte X-stråler, da de var ukendte. Denne betegnelse hænger fortsat ved i det meste af verden, men i visse sprog, blandt andet dansk og tysk, anvendes betegnelsen røntgenstråling, selvom Röntgen selv ikke ønskede sit navn anvendt i betegnelsen for strålingen. Selv kaldte han strålerne "X-stråler", og det navn har de beholdt på engelsk (X-rays).
 Det hele begyndte med forskning på katodestråler (= elektriske udladninger i glasrør der indeholder fortyndet gas). Andre, der beskæftigede sig med emnet, var nordmanden Christian Birkeland, der lagde grundlaget for teorierne omkring nordlys ved hjælp af sin forskning på katodestråler, og Edison. Röntgen på sin side eksperimenterede en aften i et mørklagt værelse med et katoderør, der var indpakket i sort pap. En plade med barium platinocyanid, der lå på et bord lige ved, lyste op med luminescens, hver gang der var en udladning i katoderøret. Kun bly og platina var uigennemtrængelige for de gådefulde stråler. Röntgen opdagede også, at hvis han holdt sin hånd op mellem røret og pladen, kunne han se konturene af knoglerne i hånden. Han studerede nu fænomenet i syv uger, hvor han både spiste og sov i sit laboratorium. Han bad så sin kone Anna Bertha om hjælp: En fotografisk plade blev placeret bagved hendes hånd, der blev bestrålet med katoderøret i femten minutter. Da pladen blev fremkaldt, så man knoglerne i Anna Berthas hånd og de to ringe, hun bar på sin ringfinger.
 Det første røntgenrør blev fremstillet i Stützerbach i Thüringen efter Röntgens anvisninger.
 Grundstoffet røntgenium er opkaldt efter ham.
 Röntgen tog modvilligt til Stockholm for at modtage sin nobelpris. Nobelforedraget ville han dog ikke holde, da han stod fast på, at det her var jo "gammelt nyt". Han ville heller ikke tage patent på sin opfindelse og tjene penge på den, så Edison greb chancen og gjorde det i stedet for.
 Referencer
 Eksterne henvisninger
 W.C. Röntgen på nobelprize.org
 Fysikere fra Tyskland
 Nobelprismodtagere i fysik
 Walhalla
 Nobelprismodtagere fra Tyskland
 Professorer fra Nederlandene
 Tyskere i 1800-tallet
 Tyskere i 1900-tallet


text:
Katedra w Rouen () – cykl obrazów namalowanych w latach 1893–1894 przez Claude’a Moneta, reprezentująca kierunek artystyczny końca XIX wieku – impresjonizm.
 Tematem cyklu, składającego się z 31 obrazów, jest gotycka katedra Notre-Dame w Rouen. O ile temat gotyckiej katedry w europejskim malarstwie XIX wieku był powszechny (np. obrazy Camille’a Corota, Johna Constable), o tyle sposób podejścia do tematu jest bezprecedensowy. Główną myślą zawartą w cyklu nie jest gotycka architektura katedry, jej proporcje i detal, ale światło i kolor. Fasada katedry stała się przedmiotem obserwacji zjawisk optycznych, które zmieniały się w zależności od stanu aury, pory dnia czy roku. Kolor stał się zasadniczym tematem i celem; wrażeniem nie była dla Moneta gotycka wertykalność, ale kolory, jakie ukazywała fasada katedry, zaś w jej rozbudowanej architekturze, bryle, dostrzegł wiele punktów recepcji kolorów. Za pomocą wyłącznie koloru, plamy i przede wszystkim światła nadał katedrze rzeczywisty kształt i przestrzeń. Dla wyeksponowania tych zjawisk zrezygnował z użycia perspektywy, którą wywołuje architektura katedry.
 Światło w tym cyklu odgrywa zasadniczą funkcję. Za każdym razem Monet narzuca odmienne nasycenie światła, a w konsekwencji określoną gamę barw. Zazwyczaj oscyluje wokół kolorów intensywnych, czystych, rezygnując tym samym niemal zupełnie z tonacji szarej.
 Świadomość artysty, iż kolory zmieniają się w zależności od siły światła, znajdowała odzwierciedlenie w bryle katedry. Fascynowała go wierna obserwacja fizycznie zmieniającego się światła w zależności od pory dnia i roku. Claude Monet, podobnie jak inni impresjoniści, obrał kolorystykę oscylującą wokół siedmiu barw składowych, które powstawały w wyniku rozszczepiania w pryzmacie wiązki światła białego. Było to siedem kolorów tęczy, a mianowicie czerwony, pomarańczowy, żółty, zielony, jasnoniebieski, ciemnoniebieski i fioletowy.
 Oprócz znajomości fizycznego zjawiska rozszczepienia światła, nieobca była artyście teoria Michel Eugène Chevreula, który w 1861 roku opracował prawo kontrastu. Opisał relacje pomiędzy sąsiadującymi kolorami oraz konsekwencje powstałe w rezultacie zestawienia barw dopełniających. Chevreul jest również twórcą koła barw. Koło to ukazuje relacje zachodzące między poszczególnymi kolorami. Stwierdził, iż barwy zimne sprawiają wrażenie oddalania się, a barwy ciepłe przybliżania. Należy zaznaczyć, iż Claude Monet nie użył w tym cyklu barwy czarnej, tłumacząc to tym, że gdzie nie dociera światło, dociera barwa nieba nocnego, automatycznie sięgając po ciemne błękity.
 Cykl Katedra w Rouen nie jest tylko odzwierciedleniem poszczególnych stanów pogody, lecz także ilustracją kilku punktów widzenia obiektu przez artystę. Wspólną cechą jest fragment zachodniej fasady, ale i ona jest postrzegana z kilku punktów – nie tylko z placu, przy którym stoi katedra (gdzie Monet obrał dwa zasadnicze punkty obserwacji), lecz także z kilku budynków stojących vis-à-vis zachodniej elewacji zabytku.
 Oprócz tej serii Claude Monet namalował inne cykle takie jak Dworzec Saint-Lazare, Stogi siana, Topole, Ogrody, Parlament Londyński oraz najpóźniejsze w jego artystycznym oeuvre Nenufary.
 Galeria
 Bibliografia
 Paul Hayes Tucker, Monet in the 90s, New Haven 1992.
 Linki zewnętrzne
 Artykuł o obrazach Moneta w theartwolf.com
 Obrazy Claude’a Moneta
 Obrazy w Musée d’Orsay


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 4.8.2016
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 211/77
 DECISIONE DEL COMITATO MISTO SEE
 N. 118/2015
 del 30 aprile 2015
 che modifica l'allegato XX (Ambiente) dell'accordo SEE [2016/1301]
 IL COMITATO MISTO SEE,
 visto l'accordo sullo Spazio economico europeo («l'accordo SEE»), in particolare l'articolo 98,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Occorre integrare nell'accordo SEE la decisione 2014/256/UE della Commissione, del 2 maggio 2014, che stabilisce i criteri ecologici per l'assegnazione del marchio Ecolabel UE di qualità ecologica ai prodotti di carta trasformata (1), rettificata dalla GU L 66 dell'11.3.2015, pag. 20.
 (2)
 Occorre integrare nell'accordo SEE la decisione 2014/312/UE della Commissione, del 28 maggio 2014, che stabilisce i criteri ecologici per l'assegnazione di un marchio comunitario di qualità ecologica ai prodotti vernicianti per esterni e per interni (2).
 (3)
 Occorre integrare nell'accordo SEE la decisione 2014/313/UE della Commissione, del 28 maggio 2014, che modifica le decisioni 2011/263/UE, 2011/264/UE, 2011/382/UE, 2011/383/UE, 2012/720/UE e 2012/721/UE per tener conto degli sviluppi nella classificazione delle sostanze (3), rettificata dalla GU L 300 del 18.10.2014, pag. 69.
 (4)
 Occorre integrare nell'accordo SEE la decisione 2014/314/UE della Commissione, del 28 maggio 2014, che stabilisce i criteri ecologici per l'assegnazione del marchio di qualità ecologica dell'Unione europea (Ecolabel UE) al riscaldamento ad acqua (4).
 (5)
 Occorre integrare nell'accordo SEE la decisione 2014/336/UE della Commissione, del 5 giugno 2014, recante modifica delle decisioni 2006/799/CE, 2007/64/CE, 2009/300/CE, 2009/894/CE, 2011/330/UE, 2011/331/UE e 2011/337/UE al fine di prorogare la validità dei criteri ecologici per l'assegnazione del marchio di qualità ecologica dell'Unione europea a taluni prodotti (5).
 (6)
 Occorre integrare nell'accordo SEE la decisione 2014/345/UE della Commissione, del 6 giugno 2014, recante modifica della decisione 2012/481/UE che stabilisce i criteri ecologici per l'assegnazione del marchio Ecolabel UE di qualità ecologica alla carta stampata (6).
 (7)
 Occorre integrare nell'accordo SEE la decisione 2014/350/UE della Commissione, del 5 giugno 2014, che stabilisce i criteri ecologici per l'assegnazione del marchio di qualità ecologica dell'Unione europea (Ecolabel UE) ai prodotti tessili (7).
 (8)
 Occorre integrare nell'accordo SEE la decisione 2014/363/UE della Commissione, del 13 giugno 2014, che modifica la decisione 2007/742/CE relativa alle pompe di calore elettriche, a gas o ad assorbimento funzionanti a gas (8).
 (9)
 Occorre integrare nell'accordo SEE la decisione 2014/391/UE della Commissione, del 23 giugno 2014, che stabilisce i criteri ecologici per l'assegnazione del marchio di qualità ecologica Ecolabel UE ai materassi da letto (9).
 (10)
 La decisione 2014/312/UE abroga le decisioni 2009/543/CE (10) e 2009/544/CE della Commissione (11), che sono integrate nell'accordo SEE e devono pertanto essere abrogate ai sensi del medesimo.
 (11)
 La decisione 2014/391/UE abroga la decisione 2009/598/CE della Commissione (12), che è integrata nell'accordo SEE e deve pertanto essere abrogata ai sensi del medesimo.
 (12)
 È opportuno pertanto modificare di conseguenza l'allegato XX dell'accordo SEE,
 HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
 Articolo 1
 L'allegato XX dell'accordo SEE è così modificato:
 1.
 ai punti 2d (Decisione 2006/799/CE della Commissione), 2da (Decisione 2007/64/CE della Commissione), 2j (Decisione 2009/300/CE della Commissione), 2o (Decisione 2011/331/UE della Commissione) e 2zd (decisione 2009/894/CE della Commissione) è aggiunto il seguente trattino:
 «—
 32014 D 0336: Decisione 2014/336/UE della Commissione, del 5 giugno 2014 (GU L 168, del 7.6.2014, pag. 112).»
 2.
 Ai punti 2e (Decisione 2011/264/UE della Commissione) e 2h (Decisione 2011/263/UE della Commissione) è aggiunto il seguente trattino:
 «—
 32014 D 0313: Decisione 2014/313/UE della Commissione, del 28 maggio 2014 (GU L 164 del 3.6.2014, pag. 83), rettificata nella GU L 300 del 18.10.2014, pag. 69.»
 3.
 Ai punti 2q (Decisione 2011/337/UE della Commissione) e 2s (Decisione 2011/330/UE della Commissione) è aggiunto quanto segue:
 «, modificata da:
 —
 32014 D 0336: Decisione 2014/336/UE della Commissione, del 5 giugno 2014 (GU L 168 del 7.6.2014, pag. 112).»
 4.
 Ai punti 2r (Decisione 2011/382/UE della Commissione), 2t (Decisione 2011/383/UE della Commissione), 2zg (Decisione 2012/720/UE della Commissione) e 2zh (Decisione 2012/721/UE della Commissione) è aggiunto quanto segue:
 «, modificata da:
 —
 32014 D 0313: Decisione 2014/313/UE della Commissione, del 28 maggio 2014 (GU L 164 del 3.6.2014, pag. 74), rettificata nella GU L 300 del 18.10.2014, pag. 69.»
 5.
 Il testo del punto 2v (Decisione 2009/544/CE della Commissione) è sostituito da quanto segue:
 «32014 D 0312: Decisione 2014/312/UE della Commissione, del 28 maggio 2014, che stabilisce i criteri ecologici per l'assegnazione di un marchio comunitario di qualità ecologica ai prodotti vernicianti per esterni e per interni (GU L 164 del 3.6.2014, pag. 45).»
 6.
 Il testo del punto 2w (Decisione 2009/598/CE della Commissione) è sostituito da quanto segue:
 «32014 D 0391: Decisione 2014/391/UE della Commissione, del 23 giugno 2014, che stabilisce i criteri ecologici per l'assegnazione del marchio di qualità ecologica Ecolabel UE ai materassi da letto (GU L 184 del 25.6.2014, pag. 18).»
 7.
 Il testo del punto 2z (Decisione 2009/543/CE della Commissione) è soppresso.
 8.
 Al punto 2zf (Decisione 2012/481/UE della Commissione) è aggiunto quanto segue:
 «, modificata da:
 —
 32014 D 0345: Decisione 2014/345/UE della Commissione, del 6 giugno 2014 (GU L 170 dell'11.6.2014, pag. 64).»
 9.
 Al punto 2zc (Decisione 2007/742/CE della Commissione) è aggiunto il seguente trattino:
 «—
 32014 D 0363: Decisione 2014/363/UE della Commissione, del 13 giugno 2014 (GU L 177 del 17.6.2014, pag. 60).»
 10.
 Dopo il punto 2zk (Decisione 2013/806/UE della Commissione) sono inseriti i seguenti punti:
 «2zl.
 32014 D 0256: Decisione 2014/256/UE della Commissione, del 2 maggio 2014, che stabilisce i criteri ecologici per l'assegnazione del marchio Ecolabel UE di qualità ecologica ai prodotti di carta trasformata (GU L 135 dell'8.5.2014, pag. 24), rettificata dalla GU L 66 dell'11.3.2015, pag. 20.
 2zm.
 32014 D 0314: Decisione 2014/314/UE della Commissione, del 28 maggio 2014, che stabilisce i criteri ecologici per l'assegnazione del marchio di qualità ecologica dell'Unione europea (Ecolabel UE) al riscaldamento ad acqua (GU L 164 del 3.6.2014, pag. 83).
 2zn.
 32014 D 0350: Decisione 2014/350/UE della Commissione, del 5 giugno 2014, che stabilisce i criteri ecologici per l'assegnazione del marchio di qualità ecologica dell'Unione europea (Ecolabel UE) ai prodotti tessili (GU L 174 del 13.6.2014, pag. 45).»
 Articolo 2
 I testi delle decisioni 2014/256/UE, rettificata dalla GU L 66 dell'11.3.2015, pag. 20, 2014/312/UE, 2014/313/UE, rettificata dalla GU L 300 del 18.10.2014, pag. 69, 2014/314/UE, 2014/336/UE, 2014/345/UE, 2014/350/UE, 2014/363/UE e 2014/391/UE, nelle lingue islandese e norvegese, da pubblicare nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea, fanno fede.
 Articolo 3
 La presente decisione entra in vigore il 1o maggio 2015, a condizione che siano pervenute tutte le notifiche previste dall'articolo 103, paragrafo 1, dell'accordo SEE (*).
 Articolo 4
 La presente decisione è pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Fatto a Bruxelles, il 30 aprile 2015
 Per il Comitato misto SEE
 Il presidente
 Gianluca GRIPPA
 (1) GU L 135 dell'8.5.2014, pag. 24.
 (2) GU L 164 del 3.6.2014, pag. 45.
 (3) GU L 164 del 3.6.2014, pag. 74.
 (4) GU L 164 del 3.6.2014, pag. 83.
 (5) GU L 168 del 7.6.2014, pag. 112.
 (6) GU L 170 dell'11.6.2014, pag. 64.
 (7) GU L 174 del 13.6.2014, pag. 45.
 (8) GU L 177 del 17.6.2014, pag. 60.
 (9) GU L 184 del 25.6.2014, pag. 18.
 (10) GU L 181 del 14.7.2009, pag. 27.
 (11) GU L 181 del 14.7.2009, pag. 39.
 (12) GU L 203 del 5.8.2009, pag. 65.
 (*) Non è stata comunicata l'esistenza di obblighi costituzionali.


text:
IV/00828/2014
 . IV/00828/2014
 Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.III.37.449/2014/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (kötelező jogi képviselet-felülvizsgálati eljárás-választási eljárás)
 Előadó alkotmánybíróra szignálás napja: 04/15/2014
 Az indítványozó kéri továbbá, hogy az Alkotmánybíróság az Abtv. 27. §-a alapján eljárva állapítsa meg a Kúria Kvk.III.37.449/2014/2. számú végzése alaptörvény-elleneségét és semmisítése meg azt.
 Az indítványozó kifejti, hogy a kötelező jogi képviseletet előíró Ve. 224. § (5) bekezdése sérti az Alaptörvény XV. cikk (1), (2) és (4) bekezdését, a XXVIII. cikk (7) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való jogot, és a XXIII. cikkében foglalt választójogot. Az indítványozó vitatja a Kúria jogértelmezését, szerinte az sérti az Alaptörvény hivatkozott rendelkezéseit.
 a Kúria Kvk.III.37.449/2014/2. számú végzése
 A határozat száma: 3140/2014. (IV. 24.) AB végzés
 ABH oldalszáma: 2014/1894
 Az Alkotmánybíróság a Kúria Kvk.III.37.449/2014/2. számú végzése ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
 [2] A Kúria Kvk.III.37.449/2014/2. számú, 2014. április 7-én kelt végzésével a személyesen eljárt kérelmezőnek a választási szerv hallgatása miatt, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (továbbiakban: Ve.) 242. § (2) bekezdése alapján benyújtott kifogását – a kötelező ügyvédi képviselet hiánya miatt – érdemi vizsgálat nélkül elutasította. A végzést a kérelmező 2014. április 11-én vette át.
 [3] 1.1. Az ügy előzményéhez tartozik, hogy a kérelmező 2014. március 12-én kifogással fordult a Nemzeti Választási Bizottsághoz (NVB). Kifogásolta, hogy nem található meg az NVB faxszáma és címe a választások hivatalos oldalán, ezzel a Ve. 2. § (1) bekezdés a)–b) és e) pontjai, valamint a 212. § (1) bekezdése sérültek. Előadta továbbá, hogy az Alaptörvény számos belső ellentmondása miatt az egyenlő választójog sérül. Hiányolta továbbá a választási eljárási törvényből azt a szabályozást, amikor a külképviseleti szavazás esetén a fogadó állam ellenzi azt. Kifogást tevő hiányolta továbbá a honlapról az aktuális statisztikai adatokat. Előadta azt is, hogy a külképviseleti névjegyzéken szereplőket hátrányos megkülönböztetés éri a Magyarországon átjelentkezőkhöz és a külhoni választópolgárokhoz képest. Kifogásolta továbbá a külképviselet fogalmára vonatkozó értelmező rendelkezések be nem tartását, a bírói út igénybe vételének hiányát, az elbíráló bírák függetlenségét valamint hogy a köztársasági elnök az országgyűlési képviselők választását elhamarkodottan tűzte ki. Fentieken túl sérelmezte a Magyar Állam, az Országgyűlés, a köztársasági elnök, a Kormány, a Nemzeti Választási Bizottság és a Nemzeti Választási Iroda által elkövetett választási csalást is.
 [5] 1.2. A kérelmező 2014. április 1-jén újabb kifogást nyújtott be az NVB-hez, a fentivel egyező tartalommal, arra hivatkozva, hogy „az NVB a 840/2014. számú határozatában a 2014. 03. 12-i állapotot bírálta el [...], jelen kifogások pedig a 2014. 04. 01-i állapotra vonatkoznak”.
 [6] A kérelmező 2014. április 5-én a Kúriához fordult, és kérte, hogy a Kúria a Ve. 242. § (2) bekezdése alapján – mivel a 2014. április 1-jén benyújtott kifogásai tárgyában az NVB nem döntött – állapítsa meg a jogszabálysértés tényét, és utasítsa az NVB-t az eljárás soron kívüli lefolytatására.
 [7] A Kúria a kifogást Kvk.III.37.449/2014/2. számú végzésével a kötelező jogi képviselet hiánya miatt elutasította.
 [14] 4. Az alkotmányjogi panaszból kitűnik, hogy jelen ügyben az indítványozó – akárcsak a Kúria előtt – azt kifogásolja, hogy az NVB nem hozott újabb döntést az általa 2014. április 1-jén benyújtott, a korábbival egyező tartalmú kifogás tárgyában.
 [15] Az Alkotmánybíróság hivatalból észlelte, hogy az NVB 2014. március 27-én – még mielőtt az indítványozó a Kúriához fordult –, a 892/2014. számú határozatával érdemben utasította el az indítványozó azon (2014. március 24-én, 25-én és 26-án azonos tartalommal ismételten benyújtott) kifogását, amely az NVB faxszámának és címének a választások hivatalos oldalán való feltüntetését érintette. A 893, 894, 895, 896, 897, 898, 899, 900, 901, 902 és 903/2014. számú határozataiban pedig hatáskörének hiányára hivatkozva utasította el az NVB az indítványozó fent felsorolt (2014. március 24-én, 25-én és 26-án azonos tartalommal ismételten benyújtott) további kifogásait, mivel azok jogszabály-módosításra irányultak. Az indítványozó az NVB 892, 893, 894, 895, 896, 897, 898, 899, 900, 901, 902 és 903/2014. számú határozatai ellen minden esetben benyújtott bírósági felülvizsgálati kérelmet.
 . 3140/2014. (IV. 24.)


type: caselaw

text:
 28.4.2007
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 95/6
 Hotărârea Curții (camera a doua) din data de 1 martie 2007 (cerere având ca obiect pronunțarea unei hotărâri preliminare introdusă de College van Beroep voor het bedrijfsleven — Țările de Jos) — Maatschap J. en G.P. en A.C. Schouten/Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit
 (Cauza C-34/05) (1)
 (Regimuri de ajutor comunitar - Regulamentul (CEE) nr. 3887/92 - Sectorul cărnii de vită și mânzat - Regulamentul (CE) nr. 1254/1999 - Suprafață furajeră disponibilă - Noțiune - Primă specială - Condiții de acordare - Parcelă temporar inundată în timpul perioadei în cauză)
 (2007/C 95/09)
 Limba de procedură: olandeza
 Instanța de trimitere
 College van Beroep voor het bedrijfsleven
 Părțile din acțiunea principală
 Reclamantă: Maatschap J. en G.P. en A.C. Schouten
 Pârât: Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit
 Obiectul
 Cerere având ca obiect pronunțarea unei hotărâri preliminare — College van Beroep voor het bedrijfsleven — Interpretarea articolelor 12 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1254/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieței în sectorul cărnii de vită și mânzat (JO L 160, p. 21) și 2 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CEE) nr. 3887/92 al Comisiei din 23 decembrie 1992 de stabilire a normelor de aplicare a sistemului integrat de administrare și control pentru anumite regimuri de ajutor comunitar (JO L 391, p. 36) — Suprafață furajeră disponibilă — Parcelă temporar inundată în timpul perioadei în cauză
 Dispozitivul
 Articolele 12 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1254/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieței în sectorul cărnii de vită și mânzat și 2 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CEE) nr. 3887/92 al Comisiei din 23 decembrie 1992 pentru stabilirea normelor de aplicare a sistemului integrat de administrare și control pentru anumite regimuri de ajutor comunitar trebuie interpretate în sensul că o parcelă declarată drept suprafață furajeră poate fi calificată ca „disponibilă “atunci când, pe de o parte, este destinată în exclusivitate hranei animalelor ținute acolo de-a lungul întregului an calendaristic și, pe de altă parte, a putut fi efectiv folosită pentru hrana acestora pe o perioadă minimă de șapte luni în cursul aceluiași an, începând cu data stabilită de legislația națională și cuprinsă între 1 ianuarie și 31 martie, chiar dacă respectiva parcelă nu a fost ocupată în mod neîntrerupt de aceste animale, datorită de exemplu unei inundații temporare.
 (1) JO C 93, 16.4.2005.


type: legislation

text:
 25.4.2022
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 122/27
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2022/673 VAN DE COMMISSIE
 van 22 april 2022
 tot toelating van het in de handel brengen van eiwit van mungbonen (Vigna radiata) als nieuw voedingsmiddel krachtens Verordening (EU) 2015/2283 van het Europees Parlement en de Raad, en tot wijziging van Uitvoeringsverordening (EU) 2017/2470 van de Commissie
 (Voor de EER relevante tekst)
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EU) 2015/2283 van het Europees Parlement en de Raad van 25 november 2015 betreffende nieuwe voedingsmiddelen, tot wijziging van Verordening (EU) nr. 1169/2011 van het Europees Parlement en de Raad en tot intrekking van Verordening (EG) nr. 258/97 van het Europees Parlement en de Raad en Verordening (EG) nr. 1852/2001 van de Commissie (1), en met name artikel 12,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bij Verordening (EU) 2015/2283 is vastgesteld dat alleen nieuwe voedingsmiddelen die zijn toegelaten en in de Unielijst zijn opgenomen, in de Unie in de handel mogen worden gebracht.
 (2)
 Overeenkomstig artikel 8 van Verordening (EU) 2015/2283 is Uitvoeringsverordening (EU) 2017/2470 van de Commissie (2) tot vaststelling van een Unielijst van toegelaten nieuwe voedingsmiddelen vastgesteld.
 (3)
 Op 10 maart 2020 heeft de onderneming Eat Just, Inc. (“de aanvrager”) overeenkomstig artikel 10, lid 1, van Verordening (EU) 2015/2283 bij de Commissie een aanvraag ingediend om eiwit van mungbonen als nieuw voedingsmiddel in de Unie in de handel te brengen. De aanvrager heeft verzocht uit zaden van de plant Vigna radiata geëxtraheerde mungbooneiwitten te mogen gebruiken in voor de algemene bevolking bestemde eiwithoudende producten, met uitzondering van zuivelanalogen en drankwitmakers. De categorie eiwithoudende producten verwijst naar proteïneanalogen of substituten voor standaardproducten zoals vlees, vis of eieren.
 (4)
 Op 10 maart 2020 heeft de aanvrager de Commissie ook verzocht om bescherming van door eigendomsrechten beschermde gegevens voor een aantal gegevens die ter ondersteuning van zijn aanvraag waren ingediend, namelijk analytische gegevens over fytinezuur, lectines, trypsineremmers, cyanogene glycosiden en tanninen (3).
 (5)
 Overeenkomstig artikel 10, lid 3, van Verordening (EU) 2015/2283 heeft de Commissie de Europese Autoriteit voor voedselveiligheid (EFSA) op 5 augustus 2020 verzocht een wetenschappelijk advies uit te brengen op basis van een beoordeling van de geschiktheid van mungbooneiwit als nieuw voedingsmiddel.
 (6)
 Op 14 september 2021 heeft de EFSA overeenkomstig artikel 11 van Verordening (EU) 2015/2283 haar wetenschappelijk advies (4) over de veiligheid van mungbooneiwit als nieuw voedingsmiddel krachtens Verordening (EU) 2015/2283 uitgebracht.
 (7)
 In haar advies heeft de EFSA geconcludeerd dat mungbooneiwit onder de voorgestelde gebruiksvoorwaarden veilig is. Derhalve worden in het advies van de EFSA voldoende redenen gegeven om vast te stellen dat mungbooneiwit, wanneer het wordt gebruikt als voedselingrediënt dat is toegevoegd aan eiwitproducten, met uitzondering van zuivelanalogen en drankwitmakers, voor de algemene bevolking voldoet aan de voorschriften van artikel 12, lid 1, van Verordening (EU) 2015/2283.
 (8)
 In haar advies heeft de EFSA op basis van beperkt gepubliceerd bewijsmateriaal over voedselallergie in verband met de consumptie van mungbooneiwitten en op basis van bewijsmateriaal waaruit blijkt dat mungbooneiwitten een aantal mogelijk allergene eiwitten bevatten, geconcludeerd dat de consumptie van dit nieuwe voedingsmiddel tot sensibilisatie kan leiden. Gezien het feit dat er tot op heden onduidelijkheid bestaat over de vraag of de consumptie van mungbooneiwit rechtstreeks verband houdt met gevallen van primaire sensibilisatie, is de Commissie van mening dat er geen specifieke etiketteringsvoorschriften betreffende het potentieel van mungbooneiwitten om primaire sensibilisatie te veroorzaken in de Unielijst van toegelaten nieuwe voedingsmiddelen moeten worden opgenomen.
 (9)
 Door gebruik te maken van een op bewijskracht gefundeerde aanpak op basis van beperkte studies en een door de aanvrager uitgevoerde analyse van de homologie van de eiwitsequenties van mungbonen en van soja, pinda’s en lupine, was de EFSA in haar advies van mening dat de consumptie van mungbooneiwit mogelijk allergische reacties kan veroorzaken bij personen die allergisch zijn voor sojabonen, pinda’s, lupinen en berkenstuifmeel. Er is echter geen aanvullend epidemiologisch of in-vivo-experimenteel bewijs, dat normaliter nodig is om de kans dat de vastgestelde potentiële kruisreactiviteit zich onder de bevolking manifesteert, te bevestigen of uit te sluiten. Op grond van het ontbreken van dergelijk bewijs is de Commissie van mening dat het momenteel onwaarschijnlijk is dat het potentieel van mungbooneiwitten om kruisreactiviteit te veroorzaken met sojabonen, pinda’s, lupinen en berkenstuifmeel zich manifesteert onder de bevolking, zodat er in dit verband geen specifieke etiketteringsvoorschriften moeten worden opgenomen in de Unielijst van toegelaten nieuwe voedingsmiddelen.
 (10)
 In haar advies heeft de EFSA geoordeeld dat zij niet tot haar conclusies over de veiligheid van mungbooneiwit had kunnen komen zonder de door eigendomsrechten beschermde analytische gegevens over fytinezuur, lectines, trypsineremmers, cyanogene glycosiden en tanninen die door de aanvrager zijn ingediend.
 (11)
 De aanvrager heeft verklaard dat hij ten tijde van de indiening van de aanvraag over eigendomsrechten en exclusieve rechten beschikte om te verwijzen naar de wetenschappelijke bewijzen die hij bij de indiening van de aanvraag had verstrekt. Bijgevolg kunnen derden deze gegevens niet rechtmatig raadplegen, gebruiken of ernaar verwijzen.
 (12)
 De Commissie heeft alle door de aanvrager ingediende informatie beoordeeld en achtte dat de aanvrager de vervulling van de voorschriften van artikel 26, lid 2, van Verordening (EU) 2015/2283 voldoende heeft onderbouwd. De gegevens in het dossier van de aanvrager die voor de EFSA als basis dienden om de veiligheid van het nieuwe voedingsmiddel vast te stellen en haar conclusies te trekken over de veiligheid van mungbooneiwit, en zonder welke het nieuwe voedingsmiddel niet door de EFSA had kunnen worden beoordeeld, mogen derhalve gedurende een periode van vijf jaar vanaf de datum van inwerkingtreding van deze verordening niet door de EFSA ten voordele van een volgende aanvrager worden gebruikt. Het in de Unie in de handel brengen van mungbooneiwit moet dienovereenkomstig gedurende die periode tot de aanvrager worden beperkt.
 (13)
 De beperking van de toelating van mungbooneiwit en van het verwijzen naar de gegevens in het dossier van de aanvrager tot uitsluitend de aanvrager verhindert evenwel niet dat andere aanvragers een vergunning voor het in de handel brengen van hetzelfde nieuwe voedingsmiddel kunnen aanvragen, op voorwaarde dat hun aanvraag is gebaseerd op rechtmatig verkregen gegevens ter ondersteuning van daarvan overeenkomstig Verordening (EU) 2015/2283.
 (14)
 De bijlage bij Verordening (EU) 2017/2470 moet daarom dienovereenkomstig worden gewijzigd.
 (15)
 De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Permanent Comité voor planten, dieren, levensmiddelen en diervoeders,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 1. Mungbooneiwit, zoals gespecificeerd in de bijlage bij deze verordening, wordt opgenomen in de bij Uitvoeringsverordening (EU) 2017/2470 vastgestelde Unielijst van toegelaten nieuwe voedingsmiddelen.
 2. Gedurende een periode van vijf jaar vanaf de datum van inwerkingtreding van deze verordening heeft alleen de oorspronkelijke aanvrager:
 onderneming: Eat Just, Inc.;
 adres: 2000 Folsom Street, San Francisco, CA 94110, Verenigde Staten,
 de toelating om het in lid 1 bedoelde nieuwe voedingsmiddel in de Unie in de handel te brengen, tenzij een volgende aanvrager zonder naar de krachtens artikel 2 beschermde gegevens te verwijzen of met toestemming van de aanvrager een vergunning voor dat nieuwe voedingsmiddel verkrijgt.
 3. De in lid 1 bedoelde vermelding in de Unielijst omvat de gebruiksvoorwaarden en de etiketteringsvoorschriften zoals vastgesteld in de bijlage.
 Artikel 2
 De gegevens in het aanvraagdossier op basis waarvan mungbooneiwit door de EFSA is beoordeeld, die volgens de aanvrager door eigendomsrechten worden beschermd en zonder welke het nieuwe voedingsmiddel niet kon worden toegelaten, voldoen derhalve aan de voorschriften van artikel 26, lid 2, van Verordening (EU) 2015/2283 en mogen gedurende een periode van vijf jaar vanaf de datum van inwerkingtreding van deze verordening niet zonder toestemming van de aanvrager ten voordele van een volgende aanvrager worden gebruikt.
 Artikel 3
 De bijlage bij Uitvoeringsverordening (EU) 2017/2470 wordt gewijzigd overeenkomstig de bijlage bij deze verordening.
 Artikel 4
 Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 22 april 2022.
 Voor de Commissie
 De voorzitter
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) PB L 327 van 11.12.2015, blz. 1.
 (2) Uitvoeringsverordening (EU) 2017/2470 van de Commissie van 20 december 2017 tot vaststelling van de Unielijst van nieuwe voedingsmiddelen overeenkomstig Verordening (EU) 2015/2283 van het Europees Parlement en de Raad betreffende nieuwe voedingsmiddelen (PB L 351 van 30.12.2017, blz. 72).
 (3) Analyseresultaten cyanogene glycosiden (niet gepubliceerd);
 Sayre_2021 som van cyanogene glycose (samenvatting, niet gepubliceerd);
 analyseresultaten lectines (niet gepubliceerd);
 CoAs fytinezuur mungbonenmeel 5 partijen (niet gepubliceerd);
 CoAs fytinezuur mungbooneiwit 5 partijen (niet gepubliceerd);
 analyseresultaten tanninen (niet gepubliceerd);
 CoAs trypsineremmers mungbonenmeel 5 partijen (niet gepubliceerd);
 CoAs trypsineremmers mungbooneiwit 5 partijen (niet gepubliceerd).
 (4) EFSA Journal 2021;19(10):6846.
 BIJLAGE
 De bijlage bij Uitvoeringsverordening (EU) 2017/2470 wordt als volgt gewijzigd:
 1)
 In tabel 1 (Toegelaten nieuwe voedingsmiddelen) wordt de volgende vermelding ingevoegd:
 Toegelaten nieuw voedingsmiddel
 Voorwaarden waaronder het nieuwe voedingsmiddel mag worden gebruikt
 Aanvullende specifieke etiketteringsvoorschriften
 Andere voorschriften
 Gegevensbescherming
 “Eiwit van mungbonen (Vigna radiata)
 Gespecificeerde levensmiddelencategorie
 Maximumgehalten
 Het nieuwe voedingsmiddel wordt op de etikettering van het voedingsmiddel dat het bevat, aangeduid met “mungbooneiwit uit Vigna radiata”.
 Toegelaten op 15 mei 2022. Deze opname in de Unielijst is gebaseerd op door eigendomsrechten beschermde wetenschappelijke bewijzen en wetenschappelijke gegevens die overeenkomstig artikel 26 van Verordening (EU) 2015/2283 zijn beschermd.
 Aanvrager: Eat Just, Inc., 2000 Folsom Street, San Francisco, CA 94110, USA. Tijdens de termijn van gegevensbescherming mag het nieuwe voedingsmiddel mungbooneiwit uitsluitend door Eat Just, Inc. in de Unie in de handel worden gebracht, tenzij een volgende aanvrager een toelating voor het nieuwe voedingsmiddel verkrijgt zonder naar de overeenkomstig artikel 26 van Verordening (EU) 2015/2283 beschermde wetenschappelijke bewijzen of wetenschappelijke gegevens te verwijzen of met toestemming van Eat Just, Inc.
 Einddatum van de gegevensbescherming: 15 mei 2027”
 Eiwithoudende producten
 20 g/100 g
 2)
 De volgende vermelding wordt in tabel 2 (Specificaties) ingevoegd:
 Toegelaten nieuw voedingsmiddel
 Specificaties
 “Eiwit van mungbonen (Vigna radiata)
 Omschrijving/definitie:
 Het nieuwe voedingsmiddel is mungbooneiwitpoeder, uit zaden van de plant Vigna radiata geëxtraheerd door middel van verschillende verwerkingsstappen, gevolgd door pasteurisatie en sproeidrogen.
 Kenmerken/samenstelling:
 Vochtgehalte: ≤ 6 %
 Eiwit (gewichtspercent)(a): ≥ 84 %
 As (gewichtspercent): ≤ 6,0 %
 Vet (gewichtspercent): ≤ 5,5 %
 Koolhydraten (gewichtspercent): ≤ 5,0 door berekening
 Microbiologische criteria:
 Aeroob kiemgetal: < 5 000 kve/g(b)
 Gisten en schimmels: < 100 kve/g
 Coliformen: < 100 kve/g
 Escherichia coli: < 10 kve/g
 Listeria monocytogenes: Niet aangetoond in 25 g
 Salmonella spp.: Niet aangetoond in 25 g
 (a)
 gewichtspercent: gewicht per gewicht;
 (b)
 kve: kolonievormende eenheden.”


text:
Haapsalu Kunstikooli põhimäärus – Riigi Teataja
 Haapsalu Kunstikooli põhimäärus
 Haapsalu Kunstikooli põhimäärus - sisukord
 § 2 Kooli asukoht ja tegutsemise kohad
 § 7 Struktuur
 § 8 Õppeastmete ülesanded
 § 9 Õppekorralduse alused ja õppetöö korraldus
 § 10 Kooli vastuvõtmine, koolist väljaarvamine ning kooli lõpetamise tingimused ja kord
 § 11 Õppurite hindamine
 3 ÕPPURITE JA KOOLITÖÖTAJATE ÕIGUSED NING KOHUSTUSED
 § 12 Õppuri õigused ja kohustused
 § 13 Koolitöötajate õigused ja kohustused
 § 15 Kooli õppenõukogu töökord
 § 16 Hoolekogu töökord
 5 FINANTSEERIMISE, MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
 § 17 Kooli finantseerimine
 § 20 Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
 7 KOOLI PÕHIMÄÄRUSE KINNITAMISE JA MUUTMISE KORD
 § 21 Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine
 RT IV, 06.12.2016, 36
 Vastu võetud 25.05.2012 nr 57
 RT IV, 05.06.2012, 5
 25.11.2016 RT IV, 06.12.2016, 10 01.01.2017
 Kooli nimetus on Haapsalu Kunstikool (edaspidi kool).
 § 2. Kooli asukoht ja tegutsemise kohad
 Kool asub aadressil Jaani tn 2, 90523 Haapsalu, Lääne maakond.
 [RT IV, 06.12.2016, 10 - jõust. 01.01.2017]
 (1) Kool on Haapsalu linna munitsipaalasutus, mille asutamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Haapsalu Linnavolikogu.
 (2) Kool on huvikoolina tegutsev kunstikool.
 (1) Kooli tegevuse eesmärk:
 Haapsalu Kunstikoolis pakutakse mitmekülgse arengu ning huvihariduse omandamise võimalusi kunsti valdkonnas, mille kaudu kujuneb õppijal valmisolek professionaalse kunstihariduse omandamiseks.
 1) laste ja noorte võimete avastamine ja kavakindel arendamine, arvestades iga õppuri eripära, töövõimet ja tulevikusoove;
 2) huvihariduse andmine kunsti õppekava alusel;
 3) huvitegevuseks võimaluste loomine täiskasvanutele;
 4) kool võib oma põhitegevuse kõrval korraldada kursusi, arendada näitusetegevust, tegeleda õppematerjalide kirjastamise ja õppevahendite valmistamisega, välja üürida ruume ja osutada teisi põhitegevusega seotud tasulisi teenuseid.
 § 7. Struktuur
 (1) Kunstihariduse andmine toimub õppeastmete kaupa.
 1) Eelkool: noorem aste – kunstiring; vanem aste – ettevalmistusklass;
 2) Põhikool: noorem aste – I-II kursus; vanem aste – III-IV kursus;
 3) Avatud stuudio: õpilastele; täiskasvanutele.
 § 8. Õppeastmete ülesanded
 (1) Eelkooli ülesandeks on anda käelisi oskusi noorema kooliastme õpilastele, kes soovivad tegeleda kunstiga põhjalikumalt, kui üldhariduskooli õppekava seda võimaldab. Ettevalmistusklassis luuakse teadmistebaas, mis võimaldab jätkata õpinguid põhikooli nooremas astmes.
 (2) Põhikooli ülesandeks on laste ja noorte loomevõimete avastamine ja kavakindel arendamine ning professionaalseks kunstiõppeks vajalike oskuste andmine.
 (3) Avatud stuudio ülesandeks on anda võimalus koolis õppida ka neile kunstikooli lõpetanutele, kes soovivad ennast jätkuvalt kunstialal arendada või kelle eesmärgiks on edasiõppimine kõrgema astme kunstikoolis, samuti neile õpilastele, kes ei saa või ei soovi läbida õppekava täies mahus etteantud ajaga ja täiskasvanuile, kes soovivad ennast kunstialal täiendada.
 § 9. Õppekorralduse alused ja õppetöö korraldus
 (1) Õppetöö Koolis toimub õpilase alus-, põhi-, kesk- või kutseharidust pakkuvate õppeasutuste õppetegevusest vabal ajal.
 (2) Kooli õppekorralduse aluseks on huviharidusstandard ja kooli õppekava.
 (4) Õppeperioodid ja õppevaheajad koolis kattuvad üldhariduskooli õppeperioodide ja koolivaheaegadega ning on igal õppeaastal kinnitatud haridus- ja teadusministri määrusega.
 § 10. Kooli vastuvõtmine, koolist väljaarvamine ning kooli lõpetamise tingimused ja kord
 Kooli vastuvõtmise, koolist väljaarvamise ja kooli lõpetamise tingimused ja korra kehtestab Haapsalu Linnavalitsus määrusega.
 § 11. Õppurite hindamine
 Õppurite hindamise korra kehtestab kooli õppenõukogu.
 3. peatükk ÕPPURITE JA KOOLITÖÖTAJATE ÕIGUSED NING KOHUSTUSED
 § 12. Õppuri õigused ja kohustused
 1) võtma osa õppetööst kooli õppekavaga määratud mahus ja vastavalt tunniplaanile;
 2) järgima kooli kodukorda ning kandma vastutust selle rikkumise eest;
 6) täitma muid kooli põhimääruses kehtestatud ning muudest õigusaktidest tulenevaid kohustusi;
 7) vajadusel osalema näitustel jt üritustel nii koolis kui ka selle esindajana väljaspool kooli.
 (3) Õppurile avaldatakse tunnustust vastavalt kooli kodukorras sätestatule.
 (4) Õppuri poolt koolile tekitatud ainelise kahju hüvitab õppur või tema seaduslik esindaja vastavalt tekitatud tegelikule kahjule.
 (5) Kool hoolitseb õppuri tervise kaitse eest koolis viibimise ajal ning koostab otstarbeka päevakava.
 § 13. Koolitöötajate õigused ja kohustused
 3) õigusaktides sätestatud nõuetele vastavatele töötingimustele;
 4) kasutada kooli eesmärkidest tulenevaks õppekavaväliseks tegevuseks kooli direktori kehtestatud tingimustel ja korras tasuta kooli ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid;
 (2) Pedagoogide ülesanne on tagada õppurite areng õppe ja kasvatuse protsessi abil, mis tugineb ühiselt seatud eesmärkidele ja kokkulepitud hindamispõhimõtetele. Teiste töötajate ülesanne on tagada kooli häireteta töö ja majanduslik teenindamine.
 (3) Töötajad on kohustatud lähtuma oma ülesannete täitmisel kooli arengukavas sätestatud põhimõtetest ja väärtustest ning tuginema nii omavahelises suhtluses kui ka suhtluses õppuritega vastastikusele lugupidamisele, üksteisemõistmisele ja koostööle.
 (6) Direktor esitab Haapsalu Linnavalitsusele või Linnavolikogule viimase nõudmisel kooli tegevust kajastavaid andmeid ja dokumente.
 § 15. Kooli õppenõukogu töökord
 (2) Õppenõukogu töövorm on koosolek.
 (3) Õppenõukogu liikmed on kõik kooli pedagoogid, esimees on kooli direktor.
 (4) Õppenõukogu koosolek kutsutakse kokku vähemalt neli korda aastas ja see on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa kaks kolmandikku liikmetest, sealhulgas õppenõukogu esimees.
 (5) Õppenõukogu korralise koosoleku valmistab ette ja kutsub kokku õppenõukogu esimees.
 (6) Õppenõukogu erakorralise koosoleku kutsub kokku õppenõukogu esimees, kui seda nõuab vähemalt üks kolmandik õppenõukogu liikmetest.
 (7) Õppenõukogu korralise koosoleku toimumise aeg ja koht ning kavandatud päevakord teatatakse õppenõukogu liikmetele ja teistele koosolekule kutsutud isikutele üks nädal enne korralise koosoleku toimumist.
 (8) Õppenõukogu erakorralise koosoleku toimumise aeg ja koht ning kavandatud päevakord teatatakse õppenõukogu liikmetele ja teistele koosolekule kutsutud isikutele kolm tööpäeva enne erakorralise koosoleku toimumist.
 (9) Õppenõukogu liikmetel on õigus teha ettepanekuid koosoleku päevakorra täiendamiseks või muutmiseks, v.a küsimustes, mis on seotud õppenõukogu puuduva liikmega.
 (10) Õppenõukogu koosolekust osavõtt on õppenõukogu liikmetele kohustuslik.
 (11) Koosolekule kutsutakse vajadusel õpilaskonna esindajad, lapsevanemaid ja teisi isikuid.
 (12) Õppenõukogu koosoleku kohta koostatakse protokoll, millele kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
 (13) Päevakorras märgitud küsimuste suhtes võtab õppenõukogu vastu otsuseid hääletamise teel.
 (14) Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega.
 (15) Kui hääletamisel jagunevad poolt ja vastuhääled võrdselt, on otsustavaks koosoleku juhataja hääl.
 (16) Õppenõukogu koosolekud protokollitakse ning protokoll peab olema kättesaadav hiljemalt viiendal päeval koosoleku toimumise päevast arvates.
 § 16. Hoolekogu töökord
 (1) Kooli hoolekogu on kooli juures alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on suunata kooli tegevust ning teha ettepanekuid kooli direktorile ja kooli pidajale kooli arengu, vara ja eelarvega seotud küsimustes. Hoolekogu moodustab ja kinnitab kooli pidaja.
 (3) Hoolekogu koosolekud peavad toimuma vähemalt üks kord poolaastas. Hoolekogu koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees.
 (4) Hoolekogu kokkukutsumisest teavitatakse hoolekogu liikmeid vähemalt viis päeva enne koosoleku toimumist. Koos kutsega edastatakse hoolekogu liikmetele ka koosoleku päevakord.
 (5) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa vähemalt pooled hoolekogu liikmetest. Kui koosolekule kogunenud liikmete arv on alla poole liikmetest, kutsutakse hoolekogu koosolek 7 tööpäeva jooksul uuesti kokku.
 (8) Hoolekogu võtab oma pädevuse piires otsuseid vastu hääletamise teel.
 (9) Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega.
 (10) Kui hääletamisel jagunevad poolt ja vastuhääled võrdselt, on otsustavaks koosoleku juhataja hääl.
 (11) Hoolekogu vastuvõetud otsused märgitakse hoolekogu protokollis.
 (12) Hoolekogu otsused on kooli juhtkonnale täitmiseks.
 (13) Hoolekogu koosolekud protokollitakse ning protokoll peab olema kätte saadav hiljemalt viiendal päeval koosoleku toimumise päevast arvates.
 (14) Hoolekogu koosolekutest võtab hoolekogu esimehe kutsel osa kooli direktor, kes on hoolekogu ees aruandkohustuslik. Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta hoolekogu esimehe loal või kutsel.
 5. peatükk FINANTSEERIMISE, MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
 § 17. Kooli finantseerimine
 (1) Kunstikoolil on oma alaeelarve, mille kinnitab Haapsalu Linnavalitsus vastavalt Linnavolikogu määrusega kehtestatud „Haapsalu linna finantsjuhtimise korrale“.
 (2) Koolil on oma pangakonto.
 (3) Kooli finantseeritakse Haapsalu linna eelarvest, riigieelarvest ja muudest allikatest saadud vahenditest.
 (4) Kooli tegevuse finantseerimisel osalevad lapsevanemad ja täiskasvanud õppurid, tasudes õppetasu, mida kasutatakse õppekulude osaliseks katmiseks.
 (5) Kooli õppetasu määrad, sellest vabastamise ja soodustuste andmise korra ning tasumise korra kehtestab kooli pidaja, õppenõukogu ja hoolekogu ettepanekul.
 (6) Koolil on õigus põhitegevuse finantseerimise eesmärgil saada tulu kõrvaltegevustest, võtta vastu sihtotstarbelisi annetusi sponsoritelt ning taotleda toetusi fondidelt arenguprojektide finantseerimiseks.
 (7) Kooli finantstegevust juhib kooli direktor, kui kooli pidaja ei ole otsustanud teisiti.
 (8) Kooli raamatupidamisarvestust peetakse õigusaktidega kehtestatud korras Linnavalitsuse raamatupidamises.
 (1) Kooli kasutuses oleva vara moodustavad Haapsalu linnalt või teistelt isikutelt ja asutustelt koolile sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, rahalised vahendid, inventar ja muu vara.
 (2) Kooli valduses olev vara on Haapsalu linna omand.
 (3) Kooli vara valdamise, kasutamise ja käsutamise korra aluseks on Haapsalu linnavara valdamise, kasutamise ja käsutamise kord.
 Kooli direktori käskkirjaga kinnitatud asjaajamiskord, mis on koostatud lähtuvalt Vabariigi Valitsuse „Asjaajamiskorra ühtsetele alustele“ ja Haapsalu linna asutuste asjaajamiskorras sätestatule.
 § 20. Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
 (1) Kooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab Haapsalu Linnavolikogu.
 (2) Huvikooli ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine toimub pärast huvikooli õppeperioodi lõppu.
 (3) Huvikooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsus tehakse teatavaks õppuritele, lastevanematele, koolitöötajatele ning Eesti Hariduse Infosüsteemi volitatud töötlejale vähemalt neli kuud enne kooli õppeperioodi lõppu.
 (4) Huvikooli ümberkorraldamisel või tegevuse lõpetamisel tehakse Eesti Hariduse Infosüsteemis vastavad muudatused kahe kuu jooksul otsuse teatavaks tegemisest arvates.
 7. peatükk KOOLI PÕHIMÄÄRUSE KINNITAMISE JA MUUTMISE KORD
 § 21. Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine
 (1) Kooli põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks Haapsalu Linnavolikogu.
 (2) Põhimääruse muutmise eelnõu töötab välja kooli direktor või Linnavalitsuse haridusosakond.
 Määrus jõustub 01.08.2012.


text:
310 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 26
 21997A1004(01)
 4.10.1997 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 272/46
 PRÍLOHA
 ZMENA A DOPLNENIE BAZILEJSKÉHO DOHOVORU O RIADENÍ POHYBU NEBEZPEČNÝCH ODPADOV CEZ
 HRANICE ŠTÁTOV A ICH ZNEŠKODŇOVANÍ
 Nový odsek preambuly 7bis
 Uznávajúc, že pohyby nebezpečných odpadov cez hranice štátov, hlavne v rozvojových krajinách, so sebou prinášajú vysoké
 riziko nespĺňania zásad bezpečného zaobchádzania s nebezpečnými odpadmi voči životnému prostrediu, ako to vyžaduje tento
 dohovor.
 Nový článok 4A
 1. Každá zo strán uvedených v prílohe VII zakazuje všetky pohyby nebezpečných odpadov cez hranice štátov, ktoré sú určené
 na činnosti podľa prílohy IV A, do štátov neuvedených v prílohe VII.
 2. Každá zo strán uvedených v prílohe VII postupne do 31. decembra 1997 ukončuje a od tohto dátumu, podľa článku 1 ods. 1
 písm. a dohovoru, zakazuje všetky pohyby nebezpečných odpadov cez hranice štátov, ktoré sú určené na činnosti podľa
 prílohy IV B, do štátov neuvedených v prílohe VII. Pohyb cez hranice štátov nie je zakázaný, pokiaľ nie sú dotknuté odpady
 charakterizované ako nebezpečné v zmysle dohovoru.
 Nová príloha VII
 Strany a ostatné štáty, ktoré sú členmi OECD, ES, a Lichtenštajnsko.