type: other

text:
Zobraziť sekciu: 6. deň rokovania, 14. novembra 2002 :: SayIt
 Prosím panie poslankyne, pánov poslancov, aby zaujali miesto v rokovacej sále.
 Panie poslankyne, páni poslanci, budeme pokračovať v prerušenom rokovaní 3. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky.
 Otváram šiesty rokovací deň 3. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky.
 Chcem vás informovať, že o ospravedlnenie svojej neúčasti na dnešnom rokovacom dni požiadali páni poslanci Arvay, Juščík, Šulaj a Varga. Na zahraničnej služobnej ceste sú panie poslankyne Belohorská, Dubovská a pán poslanec Kaliňák.
 Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky a žiadosť vlády o vyslovenie dôvery,
 ktorý sme včera prerušili ukončením rozpravy, ku ktorej zaujali stanovisko ako navrhovateľ, tak spravodajca.
 Gestorským výborom na prerokovanie tohto bodu programu bol určený výbor pre financie, rozpočet a menu, ktorý poveril svojho pána predsedu, aby bol spravodajcom v Národnej rade Slovenskej republiky k prerokúvanému bodu programu.
 Gestorský výbor pripravil k návrhu vlády uznesenie, ktoré máte rozdané do lavíc.
 Teraz prosím pána predsedu výboru pre financie, rozpočet a menu pána poslanca Pála Farkasa, aby informoval Národnú radu o stanovisku gestorského výboru, o stanovisku k jednotlivým návrhom, ktoré podali páni poslanci pri prerokúvaní programového vyhlásenia vlády počas ich vystúpení v pléne Národnej rady, a ďalej ho prosím, aby odporučil Národnej rade spôsob hlasovania o jednotlivých návrhoch predložených v uznesení. Pán predseda, nech sa páči, máte slovo.
 Ďakujem pekne. Vážený pán predseda Národnej rady, vážený pán predseda vlády, vážená vláda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, gestorský výbor pre financie rozpočet a menu odporúča hlasovať o programovom vyhlásení vlády nasledovne. Súčasťou spoločnej správy je návrh uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky, o ktorom budeme hlasovať ako o prvom návrhu. A potom v prípade, keď bude schválený tento návrh uznesenia, budeme môcť hlasovať o ďalších návrhoch, ktorými sú návrhy uznesení k programovému vyhláseniu vlády.
 Práve preto teraz ako o prvom návrhu odporúčam hlasovať, pán predseda, o tom, že Národná rada Slovenskej republiky z dnešného dňa v uznesení Národnej rady Slovenskej republiky k Programovému vyhláseniu vlády Slovenskej republiky a jej žiadosti o vyslovenie dôvery (tlač 22) podľa čl. 86 písm. f) Ústavy Slovenskej republiky prerokovala Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky a jej žiadosť o vyslovenie dôvery, ktoré vláda predložila podľa čl. 113 Ústavy Slovenskej republiky, a A. schvaľuje Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky a B. vyslovuje dôveru vláde Slovenskej republiky. Prosím, dajte o tomto návrhu uznesenia hlasovať, pán predseda.
 Panie poslankyne, páni poslanci, počuli ste návrh. Dávam teraz hlasovať o návrhu uznesenia, ktorým Národná rada Slovenskej republiky schvaľuje Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky a vyslovuje dôveru vláde Slovenskej republiky. Prosím, prezentujme sa a hlasujme.
 Prítomných je 141 poslancov, za návrh 78, proti 63.
 Nech sa páči, pán poslanec Farkas, ďalší návrh.
 Vážený pán predseda, teraz budeme hlasovať o niektorých návrhoch, ktoré sa dotýkajú už schváleného programového vyhlásenia vlády.
 Súčasťou spoločnej správy výborov sú aj návrhy, ktoré sú uvedené pod bodom D. Prehľad ďalších návrhov a odporučení výborov Národnej rady.
 Pod bodom 2 je tu návrh z výboru pre obranu a bezpečnosť. Gestorský výbor tento návrh neodporúča schváliť. Teraz budeme hlasovať o tomto bode.
 Prosím, panie poslankyne, páni poslanci, prezentujme sa a hlasujme o návrhu, ktorý je uvedený v spoločnej správe výborov pod bodom D. 2, ktorý je návrhom výboru pre obranu a bezpečnosť. Gestorský výbor neodporúča tento návrh prijať.
 139 prítomných, 57 za návrh, 56 proti, 22 sa zdržalo, 4 nehlasovali.
 Konštatujem, že návrh výboru pre obranu a bezpečnosť sme neschválili.
 Ďalšie návrhy z rozpravy.
 Pán predseda, zo spoločnej správy nevyplývajú ďalšie návrhy, o ktorých by sme mali hlasovať.
 Teraz pristúpime k hlasovaniu o jednotlivých návrhoch, ktoré boli podané v rozprave. Dvaja poslanci vystúpili v rozprave s konkrétnymi návrhmi.
 Prvým bol návrh pána poslanca Ševca. Jeho návrh máte k dispozícii, páni poslanci a panie poslankyne, pod tlačou 22 Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky (Návrhy podané v rozprave). K tomuto návrhu pána poslanca Ševca musím uviesť, že tento návrh prakticky nespĺňa všetky kritériá návrhu, sčasti tento návrh je už realizovaný, lebo Európska sociálna charta je už súčasťou právneho poriadku Slovenskej republiky od roku 1998 a je to uvedené v Zbierke zákonov pod č. 329/1998 Z. z., teda návrh je bezpredmetný. Nebudeme o ňom hlasovať.
 Ďalší poslanec, ktorý podával návrhy, bol pán podpredseda Národnej rady Veteška. Teraz budeme hlasovať o jeho návrhoch, ktoré sú uvedené pod písmenom b). A tieto návrhy majú odporúčajúci charakter, že Národná rada Slovenskej republiky tu odporúča v bodoch 1 až 4 vláde vykonať určité opatrenia.
 Pán podpredseda Národnej rady si žiadal osobitne dať hlasovať o týchto bodoch, teda odporúčam dať hlasovať o bode 1.
 Panie poslankyne, páni poslanci, na návrh spravodajcu budeme jednotlivo hlasovať o návrhoch, ktoré v rozprave predniesol pán podpredseda Veteška, s tým, že navrhovateľ pozmeňujúceho návrhu má odporúčania pre vládu Slovenskej republiky. Postupne budeme teda hlasovať o jednotlivých návrhoch, tak ako sú uvedené pod písmenom b) a v ňom pod bodmi 1, 2, 3 a 4 jednotlivo.
 Budeme teraz hlasovať o odporúčaní vláde Slovenskej republiky vytvoriť ústredný orgán štátnej správy pre cestovný ruch so začiatkom účinnosti od 1. februára 2003, teda o prvom odporúčaní. Hlasujeme.
 143 prítomných, 65 za návrh, 25 proti, 50 sa zdržalo, 3 nehlasovali.
 Prosím, prezentujme sa a hlasujme o druhom návrhu, ktorým navrhovateľ odporúča, aby vláda zaviazala ministra hospodárstva, resp. vedúceho iného ústredného orgánu štátnej správy dosiahnuť konkrétne výsledky v aktívnom zahraničnom cestovnom ruchu a tak ďalej, tak ako to máte uvedené v návrhu, ktorý vám je písomne rozdaný.
 131 prítomných, 53 za návrh, 35 proti, 34 sa zdržalo, 9 nehlasovalo.
 Pán predseda, teraz budeme hlasovať o treťom návrhu pána podpredsedu Vetešku.
 Prezentujme sa a hlasujme, panie poslankyne, páni poslanci.
 142 prítomných, 67 za návrh, 33 proti, 41 sa zdržalo, 1 nehlasoval.
 Pán predseda, ešte ostáva nám hlasovať o poslednom návrhu pána podpredsedu Vetešku pod bodom 4 písmena b).
 Prezentujme sa, panie poslankyne, páni poslanci, a hlasujme.
 142 prítomných, 66 za návrh, 37 proti, 38 sa zdržalo, 1 nehlasoval.
 Pán predseda, tým sme vyčerpali hlasovanie o podaných pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch.
 Aj ja vám ďakujem za spoluprácu.
 O možnosť vystúpiť požiadal pán predseda vlády Slovenskej republiky Mikuláš Dzurinda.
 Vážený pán predseda Národnej rady Slovenskej republiky, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte, aby som vám v mene vlády Slovenskej republiky srdečne poďakoval za vyslovenie dôvery. Svojím hlasovaním ste nás poslali na cestu, ktorá iste nebude ani jednoduchá, ani hladká, ani ľahká. Ale myslím, že je rozhodujúce, že máme jasne stanovený cieľ. A ja by som vám chcel dnes len prisľúbiť, že vyvinieme všetko úsilie, aby sme k tomuto cieľu smerovali a do tohto cieľa došli, aby sme sa správali tak, že to bude na prospech všetkých obyvateľov Slovenskej republiky, na prospech našej vlasti. Nech nám na tejto ceste pánboh pomáha.
 Pán poslanec Mikloško, pán poslanec Hopta sa hlásia s faktickými poznámkami.
 Pán predseda, rád by som pripomenul, že bolo dobrým zvykom, že predseda vlády, ktorý dostal dôveru, pozval potom poslancov na čašu šampanského.
 Hlas z pléna: „Nech ide darovať krv.“
 Pán premiér síce ťažko, ale predsa len sa zodvihol zo stoličky.
 Po dramatickej porade so svojím ministrom financií si vám dovolím oznámiť, že úpenlivo hľadáme ostatné rezervy a premysleli sme to tak, že buď po štátnom rozpočte, keď zvýšite spotrebnú daň z alkoholu, alebo po hodine otázok vás pozvem. Takže srdečne vás pozývam na čašu vína po hodine otázok.
 Prijímame kompromis.
 Ja len chcem vyjadriť ľútosť, že sa nenašla v tejto snemovni vôľa, aby sme podporili aspoň jeden opozičný návrh. Myslím si, že predkladané návrhy, či už zo strany pána Vetešku alebo Ševca, boli aktuálne. A vyjadrujem poľutovanie, že o našom návrhu sme vôbec ani nehlasovali, jednoducho tam bola Európska sociálna charta. Myslím si, že, pán Farkas, stačilo, ak by sa hlasovalo o prvej časti, o tom Európskom zákonníku sociálneho zabezpečenia. Ja som si toho veľmi vedomý, že máte obavy, aby parlament prijal tento zákonník, pretože by ste museli dodržiavať určité sociálne záležitosti, ktoré zrejme našich občanov čakajú, a v budúcnosti nemienite ich dodržiavať. Toľko. A dúfam, že tá čaša vína nebude zo štátneho rozpočtu. Ďakujem.
 Pán poslanec, chcem vás ubezpečiť, že nebol za tým žiadny úmysel. Prosil by som vás, keby ste v budúcnosti pozmeňujúci návrh, ak ho chcete podať, ho podali v súlade so zákonom. Nie je možné meniť a oddeľovať, resp. hlasovanie upravovať počas hlasovania. My musíme hlasovať o návrhu, tak ako bol podaný v rozprave. Pán spoločný spravodajca vám vysvetlil, prečo nie je možné hlasovať o tomto návrhu.
 Panie poslankyne, páni poslanci, chcem sa touto cestou poďakovať všetkým, ktorí dnes ráno od 8.00 hodiny do 10.00 hodiny sa zúčastnili darovania krvi, a to nielen poslancom, ale aj zamestnancom kancelárie a niektorým zástupcom médií, že tak urobili, ale chcel by som vás ešte poprosiť, je niekoľko prázdnych vrecúšok, ktoré si priniesli lekári, ak by ešte niekto predsa len sa chcel v tejto chvíli rozhodnúť a ísť darovať krv, nech tak spraví hneď teraz.
 Ja pred ďalším pokračovaním o rokovaní návrhov zákonov, ktoré sú predložené do Národnej rady v skrátenom legislatívnom konaní, vyhlasujem 15-minútovú prestávku, o 15 minút budeme pokračovať.
 Prosím panie poslankyne, pánov poslancov, členov vlády poverených navrhovaním zákonov, aby sa dostavili do rokovacej sály.
 Panie poslankyne, páni poslanci, prosím, dostavte sa do rokovacej sály. Panie poslankyne, páni poslanci, zaujmite svoje miesta v rokovacej sále.
 Ešte predtým, ako začneme rokovať, pán poslanec Hort sa hlási.
 Vážený pán predsedajúci, vážený pán predseda, vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som v rámci procedurálneho návrhu vás oboznámil s jednou nemilou skutočnosťou. V jednom článku dnešného denníka Sme sú napísané tieto vety: „Kritická chvíľa novej vlády príde dnes. Na vyslovenie dôvery vláde je potrebných aspoň 76 hlasov. Koalícia ich má 78. Predpokladám, že všetkých koaličných poslancov prinesú čo aj na vozíčkoch ako pána Bódyho.“ Povedal to poslanec za HZDS Rudolf Žiak, ktorý bol práve na odchode. Chcel by som za poslanecký klub SDKÚ vyjadriť poľutovanie nad tým, čo som sa v dnešných novinách dočítal a čo sa môže dočítať celá naša verejnosť. Ďakujem za porozumenie.
 Pán poslanec Žiak.
 Rudolf Žiak, poslanec
 Dovoľte, aby som reagoval. Nijaké také vyhlásenie som nedal nikomu ani včera, ani inokedy. Neviem, bolo by dobré pozrieť, nečítal som ten článok, kto ho napísal, som ochotný ísť do konfrontácie.
 Dúfam, že sa vysvetlí táto nepríjemnosť. Bol by som nerád, keby medzi nami vznikali také vážne nedorozumenia, že by to vytváralo naozaj problémy. By som nebol rád, keby v rámci našej novej politickej kultúry sa tu znovu vrátili.
 Pristúpime k rokovaniu v druhom čítaní o vládnych návrhoch zákonov, ku ktorým Národná rada vyslovila súhlas so skráteným legislatívnym konaním. Pri ich prerokúvaní odporúčam, aby sme postupovali obdobným spôsobom ako pri prvom čítaní. Takýto postup som včera prerokoval aj v poslaneckom grémiu odpoludnia a súhlasili s týmto postupom všetci predsedovia parlamentných poslaneckých klubov.
 Chcem vás informovať, že postup pri prerokúvaní návrhov zákonov v skrátenom legislatívnom konaní, ale aj v prvom čítaní bol taký, že sme jednotlivé návrhy zákonov rozdelili do tzv. rezortných blokov, ktoré znamenajú to, že 6, 5, 4 a tak ďalej návrhy zákonov, ktorých je celkom 22, vždy predloží v tomto počte príslušný rezortný minister. Po uvedení návrhov vystúpia spravodajcovia k jednotlivým návrhom zákonov a potom by sme otvorili rozpravu nie spoločnú, ale individuálne k jednotlivým prerokovaným bodom a po ich prerokovaní a skončení rozpravy o týchto návrhoch by sme hlasovali vždy o tých blokoch návrhov zákonov, ktoré sme prerokovali. Je v Národnej rade Slovenskej republiky všeobecný súhlas s takýmto postupom, panie poslankyne, páni poslanci?
 Hlasy z pléna: „Áno.“
 vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení zákon č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov,
 ktorý prerokúvame ako tlač 46.
 Súčasťou návrhu je aj spoločná správa gestorského výboru, ktorú máte uvedenú pod tlačou 46a.
 Prosím teraz, aby z poverenia vlády Slovenskej republiky predmetný návrh zákona uviedol a odôvodnil pán podpredseda vlády a minister financií Slovenskej republiky Ivan Mikloš. Pán minister, máte slovo.
 Ďakujem pekne. Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, predkladám na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky návrh zákona, ktorým sa mení zákon č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov.
 Tento zákon nadobudol účinnosť dňa 1. júla 1998. Bol novelizovaný niekoľkokrát, naposledy zákonom č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý upravoval mechanizmus zvyšovania platov colníkov v nadväznosti na zvýšenie priemerných platov zamestnancov národného hospodárstva, a to podľa predchádzajúceho kalendárneho roka počínajúc rokom 2002. Takáto valorizácia funkčných platov colníkov bola podľa názoru vlády nesystémovým opatrením. Z toho dôvodu vláda na svojom rokovaní 23. 10. 2002 prijala uznesenie č. 1144 k zmenám legislatívnych noriem podmieňujúcich návrh štátneho rozpočtu na rok 2003.
 V zmysle navrhovanej úpravy sa novelou zákona upravuje mechanizmus zvyšovania funkčných platov colníkov tak, aby termín účinnosti a percentuálne zvýšenie funkčných platov colníkov upravil zákon o štátnom rozpočte.
 Na základe uvedeného odporúčam schválenie predloženého návrhu zákona. Ďakujem, pán predseda, skončil som.
 Ďakujem pánovi ministrovi za uvedenie a odôvodnenie návrhu.
 Teraz dávam slovo poverenému spravodajcovi pánovi poslancovi Pálovi Farkasovi, aby informoval Národnú radu o výsledku prerokúvania návrhu zákona vo výboroch, o stanovisku gestorského výboru, ako aj o odporúčaní gestorského výboru. Nech sa páči, pán poslanec.
 Ďakujem pekne. Vážený pán predseda Národnej rady, vážený pán minister, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu ako gestorský výbor podáva Národnej rady Slovenskej republiky v súlade s § 79 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov túto spoločnú správu výborov Národnej rady Slovenskej republiky o prerokovaní uvedeného návrhu zákona.
 Národná rada Slovenskej republiky uznesením č. 53 zo 6. novembra 2002 pridelila vládny návrh zákona, ktorým sa mení zákon č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov (tlač 46), týmto výborom Národnej rady Slovenskej republiky: Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie rozpočet a menu a Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky. Uvedené výbory prerokovali predmetný návrh zákona v stanovenom termíne.
 Gestorský výbor nedostal do začatia rokovania o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení zákon č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov, stanoviská poslancov Národnej rady Slovenskej republiky podané v súlade s § 75 ods. 2 zákona o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov.
 Odporúčajú pre Národnú radu Slovenskej republiky návrh schváliť výbor pre financie, rozpočet a menu uznesením č. 12 zo 7. novembra a Ústavnoprávny výbor uznesením č. 15 zo 7. novembra.
 Z uznesení výborov Národnej rady Slovenskej republiky uvedených pod bodom III tejto správy nevyplynuli žiadne pozmeňujúce ani doplňujúce návrhy.
 Gestorský výbor na základe stanovísk výborov k vládnemu návrhu zákona vyjadrených v uzneseniach uvedených pod bodom III tejto správy a v stanoviskách poslancov gestorského výboru vyjadrených v rozprave k tomuto návrhu zákona v súlade s§ 79 ods. 4 a § 83 zákona o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov odporúča Národnej rady Slovenskej republiky predmetný návrh zákona schváliť.
 Ďakujem pánovi predsedovi výboru za uvedenie spravodajskej správy.
 Podľa dohody prerušujem teraz rokovanie o tomto bode programu a prosím pána navrhovateľa ministra financií a podpredsedu vlády Slovenskej republiky, aby v mene vlády odôvodnil a uviedol
 vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 310/1992 Zb. o stavebnom sporení v znení neskorších predpisov,
 ktorý prerokúvame ako tlač 48.
 Ďakujem pekne. Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, cieľom navrhovanej novely zákona o stavebnom sporení je priblíženie výnosovosti stavebného sporenia úrovni výnosovosti dlhodobých termínovaných vkladov v komerčných bankách.
 V súlade s týmto cieľom sa navrhuje znížiť podiel štátnej prémie z 25 % na 20 % ročného vkladu. Zároveň sa očakáva neprekračovanie rozpočtovanej sumy štátnej prémie schválenej v zákone o štátnom rozpočte na rok 2003. Navrhovanými zmenami v systéme znížením percentuálnej sadzby na 20 % a zmenou štvrťročného vyplácania na polročné pri maximálnej výške prémie 3 500 korún sa dosiahne pre rozpočtový rok 2003 úspora v porovnaní s nezmenenými podmienkami vo výške 900 mil. korún. Tento návrh zákona prináša väčšiu rovnováhu na finančný trh a zároveň umožňuje získať, resp. usporiť prostriedky vo verejných financiách.
 Toto sú účely, pre ktoré je navrhovaný, a žiadam Národnú radu o podporu schválenia návrhu.
 Teraz prosím pána poslanca Júliusa Brocku, ktorého poveril gestorský výbor, aby informoval Národnú radu o výsledku prerokúvania návrhu vo výboroch, ako aj o stanovisku gestorského výboru. Nech sa páči, pán poslanec.
 Ďakujem, pán predseda. Vážený pán minister, vážení kolegovia, Národná rada pridelila tento vládny návrh zákona dvom výborom, ústavnoprávnemu výboru a výboru pre financie, rozpočet a menu. Tieto výbory predmetný návrh prerokovali v stanovenom termíne.
 Gestorský výbor nedostal do začatia rokovania o tomto vládnom návrhu žiadne stanoviská poslancov.
 K tomuto návrhu oba výbory zaujali stanovisko, že odporúčajú Národnej rade návrh schváliť.
 Z uznesení výborov vyplynul jeden pozmeňujúci návrh, ktorý máte v spoločnej správe. Gestorský výbor ho odporúča rovnako schváliť.
 Čiže zopakujem, na základe stanoviska a uznesenia gestorského výboru odporúčanie Národnej rade je, aby sme predmetný návrh v znení pozmeňujúceho návrhu schválili.
 Ďakujem pánovi poslancovi Brockovi. Prosím ho, aby neodchádzal a zaujal miesto určené pre spravodajcov výborov.
 Predsa len, panie poslankyne, páni poslanci, som dospel k záveru, keďže návrhy zákonov aj keď nie sú obsahom príliš veľké, predsa len sú dôležité, aby sme po každom návrhu viedli rozpravu o návrhu zákona a aby sme sa dohodli iba na tom, aby sme hlasovali po prerokovaní bloku návrhov zákonov, ale rozpravu sme viedli vždy po uvedení každého návrhu zákona jednotlivo.
 Takže využijem z praktických dôvodov, že rokujeme o návrhu zákona, ktorého spravodajcom je pán poslanec Brocka. Potom by sme sa vrátili k prvému návrhu zákona, ktorého spravodajcom bol pán poslanec Farkas, a by sme pokračovali potom postupne až po bod 7, ktorým končí ako navrhovateľ pán minister financií.
 Otváram rozpravu k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 310/1992 Zb. o stavebnom sporení v znení neskorších predpisov. Do rozpravy som nedostal žiadne písomné prihlášky, preto sa pýtam prítomných pánov poslancov, či sa chcú vyjadriť v rozprave ústne. Pán poslanec Burian. Končím možnosť ďalších ústnych prihlášok do rozpravy. Pán poslanec Burian, máte slovo, nech sa páči.
 Pán poslanec Fico ešte predtým sa hlási.
 Pán predseda, chcem iba upozorniť, že keďže rokujeme takto v blokoch, niektorí poslanci sa mohli prihlásiť písomne. Ja mám informáciu, že pán poslanec Burian bol prihlásený aj písomne. Ja to hovorím len v záujme toho, aby sme vedeli, kto je písomne a kto nie je písomne prihlásený, keby sa presne kontrolovalo pred každým bodom podanie písomných prihlášok. Ďakujem pekne.
 V poriadku. Ja som uviedol, že nemám k dispozícii žiadny písomný návrh do rozpravy.
 Vážený pán predseda, vážená vláda, vážené poslankyne, vážení poslanci, dovoľte, aby som vo svojom príspevku reagoval na vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 310/1992 Zb. o stavebnom sporení v znení neskorších predpisov.
 Vládny návrh novely zákona o stavebnom sporení predpokladá zníženie štátnej prémie z 25 % na 20 %. Úsporu výdavkov štátneho rozpočtu však neprináša samotné percentuálne zníženie štátnej prémie, ale maximálna výška, teda suma vyjadrená v slovenských korunách, ktorá bude určená zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok, t. j. na rok 2003 suma 3 500 korún oproti 4 000 korún v roku 2002. Pri zachovaní existujúceho zákona a znížení maximálnej štátnej prémie na 3 500 Sk v zákone o štátnom rozpočte sa zníži len vymeriavací základ na 14 000 korún. Je to jednoduchý matematický prepočet, ktorý existuje v dnešnom zákone, sporiteľ musí teda vložiť do stavebnej sporiteľne výšku 14 000 Sk. Na základe vládneho návrhu novely zákona pri 20-percentnej štátnej prémii oproti doteraz platnej 25-percentnej štátnej prémii na dosiahnutie tejto maximálnej prémie bude sporiteľ nútený zaplatiť ročne 17 500 korún, čo je teda o 3 500 korún viac na rok ako pri tom návrhu, o ktorom hovorím. Tento návrh novely zákona o stavebnom sporení nemá vplyv na štátny rozpočet, neprinesie žiadne zvýšenie výdavkov štátneho rozpočtu, len sporiteľ zaplatí do stavebnej sporiteľne viac o tých 3 500 korún, aby dosiahol maximálnu štátnu prémiu. Tento návrh teda umožňuje aj sociálne slabším sporiteľom získať maximálnu výšku štátnej prémie. Vládou navrhovaná novela zákona v podstate napomáha stavebným sporiteľniam, ktoré budú profitovať na vyššom vymeriavacom základe, ktorý na dosiahnutie štátnej prémie uplatňuje teda väčšina klientov.
 Chcem ešte povedať, že v dôvodovej správe tohto návrhu novely zákona je písané o úspore 930 mil. Sk. Myslím si, že sú tu spojené dve zákonné úpravy. Tá reálna úspora vzniká vlastne v zákone o štátnom rozpočte nie znížením percentuálnej časti štátnej prémie, ale vtedy, ak vláda v štátnom rozpočte rozhodne a schváli teda výšku štátneho príspevku vo výške 3 500 korún. Tým len chcem povedať, že vlastne v tej dôvodovej správe sa vlastne zmiešali dva zákony a je dôležité, aby si všetci uvedomili ten fakt, že ak sa dnes prijme tento návrh novely zákona, spôsobí to v médiách, a teda navonok, že väčšina sporiteľov alebo veľká časť sporiteľov bude mať záujem doslova do konca roka stihnúť dostať tú 25-percentnú štátnu prémiu. Myslím si, že tento dopad sa potom v neskoršom čase prejaví skôr na rozpočte toho roku 2003 vzhľadom na to, že teda veľa ľudí bude mať záujem do konca roka získať to stavebné sporenie. Preto vyzývam aj koalíciu, aj opozíciu, aby porozmýšľala o podpore tohto vládneho návrhu zákona, či je vôbec zmysluplný a či je dôležité dnes ho predkladať, keď v konečnom dôsledku štátny rozpočet na tom neusporí a v podstate budeme len nútiť bežných sporiteľov, aby vkladali viac peňazí do stavebných sporiteľní, pričom tí budú na tom viac-menej profitovať v tomto smere.
 Myslím, že druhá vec je, že bezpochyby nechcem povedať, že tá úspora výdavkov štátneho rozpočtu nie je dôležitá, ale v každom prípade my sme všetku tú ťarchu preniesli na občanov. Myslím, že v tomto smere nemusíme zvýšiť výdavky štátneho rozpočtu, ale, naopak, vlastne len posilniť tú stránku, že túto výhodu môžu si zabezpečiť aj sociálne slabšie skupiny. Ďakujem.
 Pán poslanec bol jediný, ktorý sa prihlásil do rozpravy, takže...
 Pán poslanec, keď sa hlásite do faktických poznámok, tak by ste mali použiť aj kartu. Ale nech sa páči, pán poslanec Brocka, dve minúty máte.
 Pán poslanec Burian má pravdu. Ale na tom nie je nič zlé. Jednoducho dnes stavebné sporenie je atraktívnejšie, ako ukladať peniaze na viazaný úrok do hociktorej komerčnej banky. A práve to zníženie percentuálnej sadzby motivuje k väčšiemu sporeniu. To znamená za menej peňazí viac muziky, aby bolo viac peňazí do stavebníctva, aby proste ľudia si viac odkladali pri takom výhodnom úroku. Ja na tom nevidím nič zlého a to sme mohli urobiť už dávno, niekoľko rokov dozadu.
 Takže vyhlasujem rozpravu o tomto bode programu za skončenú.
 Pýtam sa pána ministra, či chce zaujať stanovisko.
 Pán poslanec, keď som už uzavrel rozpravu, nemôžete reagovať. Mali ste možnosť sa prihlásiť do rozpravy, ale mali ste sa prihlásiť do nej včas. Rozprava je už skončená.
 Ja len veľmi stručne. Pán poslanec Burian, keby sa to nezmenilo, tak sú výdavky štátneho rozpočtu vyššie o 900 mil. korún. Trvám na tom a musím na tom trvať, po prvé.
 A po druhé. Nie je pravdou, že táto zmena je v prospech stavebných sporiteľní oproti tomu, čo je dnes, pretože to, čo je dnes, je tá rendita čiže výška ich výnosu so štátnou prémiou 10,5 %. Po uplatnení tohto návrhu to bude 9,1 % čiže zníženie miery zisku po tomto opatrení oproti tomu, čo je dnes, čiže nie v záujme stavebných sporiteľní, ale priblíži to mieru výnosovosti. Aj tak bude ešte vyššia ako v komerčných bankách, ale ten rozdiel bude menší. Ďakujem pekne.
 Ďakujem pánu podpredsedovi.
 vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení zákon č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov.
 Spoločným spravodajcom je pán poslanec Farkas. Nech sa páči, zaujmite miesto určené pre spravodajcov.
 Otváram rozpravu o tomto bode programu. Do rozpravy sa hlási ústne pán poslanec Gabriel ako jediný. Končím možnosť sa prihlásiť do rozpravy ústne. Pán poslanec, nech sa páči, máte slovo.
 Vážený pán predsedajúci, vážená snemovňa, pán minister, ja len v krátkosti zopakujem v podstate, čo som povedal už prvýkrát pri prvom čítaní tohto návrhu zákona. Už sa tu veľakrát spomínalo o kultúre politickej a tak ďalej, ale bolo by dobré nadviazať aj prácou vlády na nový nazvime to systém riešenia veci tak, aby sme pracovali naozaj systematicky a účelne. Hovorím to preto, že som tu už minule povedal, že myslím si, že znižovanie alebo riešenie navyšovania platov colníkov v tejto podobe návrhu novely, ktorá tu je v parlamente, nie je systémové riešenie. Práve, naopak, si myslím, ideme zase krokom späť.
 Minule, keď sme riešili tento problém to pravidelné navyšovanie platov ľudí činných v štátnej službe, nazvem to takto, bolo to pred pár mesiacmi, sme sa zhodli na tom, že treba túto oblasť pokryť, a nielen typickým spôsobom nejakého pravidelného navyšovania, naozaj sa pozrieť na to, akým spôsobom títo ľudia žijú, akú majú životnú úroveň, aké dôležité úlohy pre štát ako taký plnia. Myslím si, že to tu bude za chvíľu, bude tu štátny rozpočet, ktorý bude hovoriť o nejakých východiskách, bude hovoriť o tom, akým spôsobom sa počíta s infláciou v budúcom roku. Zistíme, že v podstate aj navrhnuté riešenie reštrikcie do 5 % od pol roka, ak sa nemýlim, nemôže pokryť infláciu budúceho roka, to znamená, v podstate my tým colníkom v tomto prípade hovoríme o tom, že ich reálne mzdy budú v budúcom roku už zákonom riešené ako znižovanie, no určite, lebo inflácia v budúcom roku bude, bude nejaký stav. A keď ideme od 1. 7. zvyšovať im platy o 5 % , touto sumou nemôžeme pokryť infláciu, ktorá v budúcom roku tu pred nami proste bude. Preto si myslím, že nie je to dobré riešenie.
 A vôbec otázka núdze pri prerokúvaní, si myslím, nie je až taká dôležitá, pretože dôvodová správa jasne hovorí o tom, že úspora v tejto oblasti je vo výške 7,5 mil. To hovorí dôvodová správa vlády k tomuto. A úspora 7,5 mil. nemôže vo svojej podobe riešiť potreby riešenia schodkov štátneho rozpočtu, ktoré sú na úrovni desiatok miliárd. Budeme to mať za pár dní na stole tu. Takže si myslím, že bolo zbytočné riešiť túto situáciu takýmto spôsobom.
 Ja by som skorej išiel v týchto oblastiach, kde máme štátnych zamestnancov, ktorí majú dôležité úlohy. A colníci majú jednu veľmi dôležitú úlohu pri boji s čiernym obchodom, to nazvem takto, cez colnice, cez pašovanie tovaru a tak ďalej, ich motivovať na riešenie colných dlhov, nedoplatkov colných, na riešenie zastavenia čierneho obchodu ako takého, ktorý sa nám v republike rozmáha.
 Myslím si, že nie je to systémové riešenie. Napriek tomu správa hovorí o tom, že sa zavádza rušenie nesystémového opatrenia. Ja si myslím, práve naopak, že toto je nesystémové opatrenie a treba sa zaoberať radšej skorej tým, akým spôsobom colná správa a colníci budú motivovaní na riešení úloh, ktoré im prináležia z titulu svojich kompetencií. Znižovaním platov, si myslím, tieto riešenia nezabezpečíme. Ďakujem za pozornosť.
 Pán poslanec bol jediný, ktorý sa prihlásil do rozpravy, preto vyhlasujem rozpravu o tomto bode programu za skončenú.
 Pán podpredseda vlády, nech sa páči, môžete sa vyjadriť k rozprave.
 Ďakujem pekne. Vážený pán poslanec Gabriel, ja beriem vašu výzvu ku kultúrnemu dialógu a súhlasím s vami v tom, že na colniciach a Colnom riaditeľstve určite je čo robiť, že je to významná zložka a že by sa nemali znižovať reálne mzdy. A chcem vás uistiť, že sa nebudú znižovať reálne mzdy.
 Tu by som rád upozornil, lebo toto je analogický príklad aj pri inom verejnom sektore, naozaj na prvý pohľad sa môže zdať, že keďže inflácia predpokladaná štátnym rozpočtom je 8,8 % a zvyšujeme platy o 5 % a dokonca až od 1. 7., tak na prvý pohľad z tohto by sa dalo usúdiť, že dôjde k reálnemu poklesu miezd. Nie je to tak. Rád by som vysvetlil, prečo to tak nie je. To, či dochádza k rastu alebo poklesu miezd, sa dá merať korektne len tak, že porovnáme celkový objem miezd v jednom roku, teda v tomto roku, a celkový objem miezd v budúcom roku. A z toho vychádza, a opakujem to, že v budúcom roku v celom verejnom sektore vrátane colníkov dôjde k nárastu reálnych platov asi o 1,5 %. A to vysvetlenie toho na prvý pohľad paradoxu, ako je to možné, je v tom, že v tomto roku sa platy vo verejnom sektore podľa zákona o štátnej službe a zákona o verejnej službe zvyšovali až od 1. 4. Od 1. 4. vzrástli, a teda v tom budúcom roku už budú na tej vyššej úrovni od 1. januára, teda celý rok, a ešte od 1. 7. budú zdvihnuté o 5 %. Čiže v tomto roku boli zvýšené až od 1. 4. a už zvyšované ďalej neboli, v budúcom roku budú celý rok na tej vyššej úrovni, čo v tomto roku je len tri štvrťroky, a ešte budú dvihnuté o 5 % od 1. 7. Čiže napriek tomu, že na prvý pohľad to tak vyzerá, nedôjde k poklesu reálnych príjmov. Ale súhlasím s vami, že colnice sú dôležité a že sa budeme zaoberať aj tým, aby lepšie fungovali.
 A ešte musím povedať, že napriek tomu, že sú rôzne názory, či predtým to bolo systémové alebo teraz je systémové, ja si myslím, že toto bude systémovejšie, minule som sa snažil povedať prečo, lebo jednoducho nemala by byť automatická valorizácia, pretože platy vo verejnom sektore by sa nemali automaticky odvíjať od súkromného sektora. V súkromnom sektore sú síce celkovo vyššie platy, ale sú aj iné riziká, ktoré vo verejnom sektore nie sú. Čiže všade na svete vo verejnom sektore sú platy trochu nižšie a je to kompenzované tým, že sú tam väčšie istoty. Čiže aj preto si myslím, že to systémové je. Ďakujem pekne.
 vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov.
 Vládny návrh zákona ste dostali pred prvým čítaním ako tlač 74, spoločnú správu máte v tlači 74a.
 Ďakujem pekne. Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, predkladám návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov.
 Cieľom tejto novely je zblíženie sadzieb dane z pridanej hodnoty, čo je v súlade aj s programovým vyhlásením vlády, ktoré bolo pred niekoľkými minútami schválené, a v súlade aj s návrhom štátneho rozpočtu na rok 2003.
 Základným cieľom tejto novely a zblíženia sadzieb je zlepšenie podnikateľského prostredia, zúženie priestoru na nadmerné odpočty a aj na špekulácie prostredníctvom nadmerných odpočtov.
 A zároveň účelom tejto novely je aj získanie vyšších príjmov do štátneho rozpočtu, nielen z hľadiska toho, že sa dvíha spodná hranica o 1 % viac, ako sa horná znižuje, ale aj príjmy do štátneho rozpočtu zo zúženia možných daňových únikov a nadmerných odpočtov. Ďakujem pekne.
 Dávam slovo poslancovi Júliusovi Brockovi a prosím ho, aby informoval Národnú radu o výsledku prerokovania tohto návrhu v jednotlivých výboroch, ako aj o návrhu gestorského výboru. Pán poslanec, nech sa páči.
 Vážený pán podpredseda, Národná rada pridelila tento návrh ústavnoprávnemu výboru a rozpočtovému výboru.
 Poslanci iných výborov svoje výhrady alebo stanoviská gestorskému výboru do rokovania o tom návrhu nepredložili.
 Oba výbory odporúčajú Národnej rade, aby plénum schválilo túto novelu vládneho návrhu zákona bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.
 Gestorský výbor má rovnaké odporúčajúce stanovisko, aby Národná rada predmetný vládny návrh novely zákona schválila.
 Môžete otvoriť rozpravu, pán podpredseda.
 Otváram rozpravu o tomto bode programu. Dostal som písomnú prihlášku jedného pána poslanca, pána poslanca Buriana. Takže, pán poslanec, nech sa páči, dávam vám slovo a potom otvorím možnosť sa prihlásiť ústne do rozpravy alebo sa pýtam, či všetci, ktorí sú na tabuli, sa hlásia ústne do rozpravy. Áno? Tak si napíšem mená, aby potom nevznikli tu nejaké nedorozumenia, keď sa budú hlásiť poslanci do faktických poznámok. Takže pán poslanec Maxon...
 Pán poslanec Burian, dúfam, že ešte raz sa nebudete hlásiť.
 Takže hlásia sa ústne do rozpravy ešte k tomuto bodu páni poslanci Jasovský, Karlin a Farkas.
 Takže, nech sa páči, pán poslanec, môžete pokračovať alebo začať vôbec.
 Vážený pán predsedajúci, vážená vláda, vážené poslankyne, vážení poslanci, podávam návrh politickej strany Smer na doplnenie § 55 Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. januára 2003 z dôvodu zmeny sadzieb dane z pridanej hodnoty nasledovne: „Pri oprave základu dane podľa § 18 vzťahujúcej sa na zdaniteľné plnenie uskutočnené do 31. 12. 2002 použije platiteľ sadzbu dane platnú v čase vzniku daňovej povinnosti pri pôvodnom zdaniteľnom plnení.“
 Uvedený návrh zdôvodňujem nasledovnými skutočnosťami: V zmysle § 18 ods. 1 platného zákona platiteľ môže opraviť základ dane a) pri prerušení alebo vrátení celého zdaniteľného plnenia alebo jeho časti, ak sa zaň neposkytla odplata alebo sa odplata vrátila, b) pri dodatočnom znížení ceny zdaniteľného plnenia na základe zmeny kvalitatívnych, dodacích alebo iných podmienok dohodnutých pri zdaniteľnom plnení.
 Následne § 18 ods. 3 konštatuje: „Rozdiel pôvodného a opraveného základu dane sa považuje za samostatné zdaniteľné plnenie, ktoré podlieha dani v zdaňovacom období, v ktorom sa opravil základ dane podľa ods. 1 alebo 2.“
 To znamená, že ak v decembri 2002 bolo uskutočnené zdaniteľné plnenie za predaj tovaru s 10-percentnou daňou z pridanej hodnoty, tak sa pri oprave základu dane v prípade jeho zrušenia alebo cenovej zľavy v roku 2003 musí použiť 14-percentná sadzba dane z roku 2003.
 Prakticky to znamená, že v prípade predaja tovaru z roku 2002, ak by sme zobrali príklad, že zdaniteľné plnenie je 10 000 korún, sadzba dane je 10 %, t. j. 1 000 korún, daňový teda doklad, faktúra bude na výšku 11 000 korún. V prípade jeho zrušenia v roku 2003 pri naplnení podmienok § 18 by platiteľ vystavil daňový dobropis, základ dane by bol 10 000 korún, sadzba dane už ale 14 %, t. j. 1 400 korún, a daňový doklad znel by na 11 400. To znamená, že v roku 2002 by bola odvedená daň do štátneho rozpočtu v sume 1 000 korún a pri storne tohto istého uvedeného plnenia v roku 2003 by štát musel vrátiť daň v sume 1 400 korún. Rozdiel teda 400 korún by bol v neprospech štátneho rozpočtu.
 Zároveň myslím, že tieto skutočnosti by boli aj negatívne ovplyvnili vzťahy v rámci dodávateľsko-odberateľských vzťahov, teda pri tom celom zúčtovaní celého procesu a pri platení vyššej čiastky. Ďakujem za pozornosť.
 Pán poslanec bol jediný, ktorý sa prihlásil písomne do rozpravy. Ústne sa zatiaľ prihlásili pán poslanec Maxon, Jasovský, Karlin a Farkas. Končím možnosť sa prihlásiť ústne do rozpravy.
 Pán poslanec Maxon, nech sa páči, máte slovo.
 Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážený pán podpredseda vlády a minister financií a vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, ja som sa snažil v prvom čítaní v pléne Národnej rady prezentovať situáciu v oblasti základných sadzieb a znížených sadzieb dane z pridanej hodnoty v krajinách Európskej únie. Takže túto problematiku nebudem opakovať a ja som jednoducho začal týmto konštatovaním preto, že naozaj neobstojí argument, že úprava sadzieb dane z pridanej hodnoty nás približuje k Európskej únii a zbližovanie sadzieb je striktnou podmienkou Európskej únie. Ja, samozrejme, sa nebránim tomu, že je optimálne zbližovať sadzby, ale aj dlho fungujúca stará demokracia a ekonomika, ktorá je už v tomto období členom Európskej únie, napr. Veľká Británia, používa tri sadzby. Dokonca tá jedna sadzba znížená je nulová.
 V čom je ale teda podstata úpravy dane z pridanej hodnoty? Predovšetkým v tom, že sa dotkne najmä chudobných alebo najchudobnejšej skupiny občanov Slovenska. To je jeden veľmi vážny dôvod, ktorému by sme mali venovať pozornosť. Druhý vážny dôvod vyplýva z toho, čo som povedal v úvode, či sa nám to páči alebo nepáči, či sa to páči alebo nepáči predkladateľom, daň z pridanej hodnoty svojím spôsobom zachraňuje návrh rozpočtu na rok 2003. Dnes sa môžeme rozchádzať v číslach, či to bude 4,5 mld., 5 mld. alebo nad 5mld. Sk, ale jednoducho tá stredná hranica je okolo 5 mld. Sk.
 Samozrejme, každý z nás by súhlasil, keby sa 23-percentná sadzba, teda základná sadzba dane z pridanej hodnoty znižovala. Horšie je to, samozrejme, so zvyšovaním zníženej sadzby a v ďalšom poviem prečo. Prečo je ale teda potrebné aj siahnuť na tú 23-percentnú sadzbu? A tam by som súhlasil s tým, že je to cesta do Európskej únie, pretože naša 23-percentná základná sadzba je šiestou najvyššou na svete, nielen v Európskej únii, šiestou najvyššou na svete. Takže tam je teda opodstatnené diskutovať o tom, aby základná 23-percentná sadzba smerovala do tých nižších parametrov inkasa dane z pridanej hodnoty.
 V čom je kľúčový problém a ako sa to teda prejavuje aj podľa jednotlivých odvetví, podľa, podotýkam, nie celkom presných prepočtov, ktoré sme si spravili. Zvýšenie sadzby DPH, hlavne tej zníženej sadzby DPH sa predovšetkým dotkne potravín a naše prepočty hovoria, že takýmto spôsobom bude od poľnohospodárov alebo producentov potravín dodatočne zinkasovaná približne polovica z predpokladaného výnosu, to znamená od 2,5 mld. do 3 mld. Sk. Jednoducho treba skonštatovať, že agrárny sektor jednoducho na takýto zásah nemá disponibilné zdroje. Všetci si uvedomujeme, aký je proces odvodu DPH a potom nárokovateľnej vratky. Treba si uvedomiť, že na to, aby tento proces mohol plynulo bežať, podnikateľský sektor musí mať disponibilné zdroje. A veľmi dobre vieme, že predovšetkým poľnohospodárstvo v oblasti prevádzkových nákladov je dlhodobo finančne podkapitalizované.
 A tento zásah významným spôsobom skomplikuje situáciu agrosektora a zásadným spôsobom zníži jeho konkurencieschopnosť. Ak si uvedomíme, že saldo v agrárnych komoditách za ostatné dva roky, to znamená roky 2000, 2001, a rok 2002 sa vyvíja mimoriadne nepriaznivo a veľmi dramaticky, tak táto úprava zásadným spôsobom zníži konkurencieschopnosť agrárneho sektora. Ak k tomu, samozrejme, potom prirátame tie čiastkové reštrikcie v návrhu rozpočtu na rok 2003, tak práve na tomto príklade by som chcel poukázať, že opak je pravdou tvrdenia, že úprava týchto sadzieb nás do Európskej únie približuje. Za agrárny sektor z hľadiska konkurencieschopnosti nás zásadným spôsobom vzďaľuje. Opäť budeme mať priestor a možnosť o tom hovoriť aj v návrhu rozpočtu na rok 2003, ale fakty jednoducho nepustia.
 Čo s tým. Ja predpokladám, že by najoptimálnejšie bolo sa dohodnúť, a takýto návrh aj predkladám, aby bolo prerušené rokovanie o tomto návrhu zákona a aby vláda dodatočne predložila analýzy dopadov na jednotlivé sektory alebo na jednotlivé podnikateľské subjekty alebo skupiny podnikateľských subjektov s dôrazom na ekonomický dopad na agrárny sektor.
 Viete ono naozaj sa to dosť zle počúva, keď sa celkom v úvode vyjde s konštatáciou, že ekonomické dopady, ktoré pripravuje vláda, sa dotknú jednej rodiny sumou 400 Sk. Pán minister financií, tie diskusie idú ďalej, už ste našli aj znamienko plus a už priratúvate. No už sme niekde pri 600 Sk. Vy sám ste korektne priznali alebo takto som to zaregistroval, že nad tých pôvodne deklarovaných 400 Sk minimálne dopad na jednu slovenskú rodinu bude 100 Sk vo vzťahu k úprave dane z pridanej hodnoty.
 Ešte stále ale nehovoríme o ďalších cenových úpravách alebo teda, ako sa moderne hovorí, liberalizačných úpravách. Presne v ten deň napr. – to je drobnosť, ale to budeme musieť postupne sčítavať –, ako ste schválili skrátené legislatívne konania a návrhy tých 22 zákonov, ste približne 5 mld. Sk rozdelili medzi jednotlivé rezorty prostredníctvom navýšenia. A mal to byť predovšetkým teda predpokladaný výnos z dane z pridanej hodnoty. Ale pripomeniem takú drobnosť. Presne v ten deň ste odporučili, aby sa koncesionárske poplatky zvýšili o 20 až 25 %. O štyri-päť dní sa ohlásili, samozrejme, v súlade so zákonom, Združenie poisťovní , presne je ten názov, ktorý je zo zákona pre tú skupinu, ktorá robí zákonné poistenie, verejnosti oznámili, že zákonné poistenie sa zvýši minimálne o 50 %. Dnes sa o tom diskutuje, či poisťovatelia nespravili kartelovú dohodu, lebo unisono všetky poisťovne čakali na tie dve najväčšie a sadzba zákonného poistného sa zvyšuje o 50 %. A takto môžeme ísť postupne ďalej.
 A ja som veľmi ďaleko od toho, aby som sa riadil číslami, ktoré prezentuje Konfederácia odborových zväzov, ale mám veľmi veľkú obavu, že keď teda zoberieme tužku, papier a začneme počítať alebo využijeme nejakú sofistikovanejšiu metódu, na ktorú sa dosť často pán minister odvoláva, len potom nevieme nikdy dešifrovať jej fundament, tak naozaj sa dopracujeme k tým katastrofálnym číslam, nie katastrofálnym z hľadiska rozpočtového hospodárenia Slovenskej republiky, ale katastrofálnym z hľadiska dopadu na jednu rodinu, na jedného občana.
 Viete, ja sa vrátim ešte, pán podpredseda vlády a minister financií, k takej, by som povedal, možno slovnej prestrelke medzi nami dvoma, keď ste ten môj laický prepočet, a ja som predoslal, že je to úplne laický jednoduchý prepočet, svojím spôsobom oprávnene kritizovali, že je to nekompetentná matematika. Ak som teda ja prezentoval, že tie dopady, na základe ktorých štátny rozpočet získal naviac prostriedky vo výške 25 mld. Sk, jednoducho treba vydeliť počtom obyvateľov a vyjde nám nejaké relevantné číslo, ja rešpektujem, že je to veľmi nekvalifikované, ale nemyslím si, že ten konečný prepočet bude ďaleko od toho čísla, ktoré by vyšlo takýmto prepočtom. To, že ste teda to kritizovali ako neodborné, to beriem v plnom rozsahu, ale politika má, samozrejme, aj tie hranice zjednodušeného videnia ekonomiky. Ale jedna vec ma tam naozaj mimoriadne prekvapila pri tom vašom konštatovaní. Vy ste jednoducho skonštatovali, že to, čo vieme získať úsporou v štátnom rozpočte a vo väzbe s výdavkami, a to, čo vieme získať ako dodatočné príjmy napr. vo väzbe s daňou z pridanej hodnoty, o ktorej teraz hovoríme, sa jednoducho nedá sčítavať. Pán minister, hádam to nechcete odčítavať. To je 25-miliardový dopad, ktorý sa skladá z príjmovej a výdavkovej časti. A jednoducho je to 25 mld. a s touto čiastkou sa naozaj pri tých prepočtoch relevantne dá kalkulovať.
 Takže, dámy a páni, záverečné konštatovanie. Ten návrh som teda formuloval, že žiadam, aby bolo rokovanie o tomto bode programu prerušené s tým dôvetkom, že vláda predloží dôkladnú dopadovú analýzu, predovšetkým teda na tie skupiny, o ktorých som hovoril. To je môj návrh. V rámci konštatovania je to dopad na najchudobnejšie vrstvy obyvateľstva Slovenskej republiky, je to dopad na najťažšie skúšajúci rezort alebo oblasť podnikania, pôdohospodárstvo. Ak je zásadnou prioritou, aby vláda získala 5 mld. alebo 6 mld. Sk v tejto položke, potom len musím konštatovať, že je mi to ľúto a nie je to prezieravý ekonomický postup, tak ako sa to vláda snažila prezentovať vo svojom programovom vyhlásení. Ďakujem pekne za pozornosť.
 Ďalej v rozprave vystúpi pán poslanec Jasovský, pripraví sa pán poslanec Karlin.
 Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, pán podpredseda vlády, dámy a páni, poslankyne, poslanci, chcel by som aj ja povedať niekoľko slov k otázke úpravy zákona č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty ako kmeňový pracovník štátneho podniku Slovenská pošta, pretože si vážim prácu viac ako 18 000 ľudí, ktorí v tomto podniku pracujú, ktorí pracujú v neľahkom prostredí mnohokrát bez sociálnych zariadení, o čom, bohužiaľ, kompetentní pracovníci nie vždy vedia.
 Zákonom č. 511/2002 Z. z. z 18. 6., ktorý bol v čiastke č. 199 zverejnený 31. 8. 2002, bol novelizovaný zákon č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty, ktorý bude mať výrazný dopad aj na činnosť štátneho podniku Slovenská pošta. V súčasnosti špecialisti Slovenskej pošty z oblasti prevádzky a financií riešia zabezpečenie aplikácie novely zákona na podmienky Slovenskej pošty. Tvorcovia novely pri definovaní rozsahu oslobodených činností štátneho podniku od DPH vychádzali z nového zákona o poštových službách č. 507/2001 Z. z. a ohraničili ich na tzv. univerzálnu službu, ktorá obsahuje poštové zásielky s váhovými obmedzeniami a vnútroštátny hotovostný poštový platobný styk, ako aj poštové služby doporučene a poistenie. Slovenská pošta však k zásielkam univerzálnej služby vykonáva ďalšie doplnkové služby, ktoré podľa zákona o pošte už nie sú univerzálnou službou, a tým budú teda podliehať aj DPH. To znamená, že pri poskytnutí oslobodenej univerzálnej služby, ale v kombinácii s doplnkovou neuniverzálnou službou bude potrebné zákazníkovi na pošte pri priehradke vystaviť daňový zjednodušený doklad. Otázka spôsobu vystavenia daňového dokladu by sa pri aplikovaní tohto zákona stala zásadnou, pretože ručné vystavenie dokladu bude znamenať značné zaťaženie priehradkových pracovníkov a, samozrejme, výrazne zníži komfort obsluhy aj pre zákazníka z dôvodu zvýšenia čakacej doby. Zabezpečiť vystavenie dokladov na všetkých listových priehradkách Slovenskej pošty prostredníctvom výpočtovej techniky alebo registračnými pokladnicami by si vyžiadalo investície podľa môjho výpočtu presahujúce čiastku 150 mil. Sk a otázne by bolo možno aj zabezpečenie tejto techniky a, samozrejme, aj účinné nasadenie tejto výpočtovej techniky, úprava priehradiek, ergonómia a pod. k termínu 1. 1. 2003.
 V súčasnosti vláda Slovenskej republiky vyvíja legislatívnu iniciatívu na novelizáciu zákona o DPH z dôvodu úpravy jej sadzieb, prerokúvame to v súčasnej dobe v Národnej rade, a v tejto súvislosti by som teda považoval za vhodné, aby súbežne mohol byť riešený aj rozsah zdanenia doplnkových služieb k univerzálnej službe s minimálnou úpravou zákona a dopadmi na štátny rozpočet. Tu je potrebné si uvedomiť, že výber aj kontrola tejto dane z doplnkových služieb bude vzhľadom na veľký počet transakcií rádovo v korunovej výške problematická s nízkym daňovým výnosom a v týchto prípadoch sa podľa mojich vedomostí v európskej legislatíve ustupuje od zdanenia takýchto činností z už spomínaných dôvodov.
 Dovoľujem si preto predložiť návrh úpravy predmetného § 27 ods. 1 zákona, ktorý rieši výhradne otázky zdanenia doplnkových služieb k univerzálnej službe a mení ho len v minimálnom rozsahu. A teda navrhujem tu toto nové znenie: „Univerzálne poštové služby včítane poštových služieb k listovej a balíkovej pošte a služieb k poštovému platobnému styku v rámci univerzálnej služby poskytované poštovým podnikom sú oslobodené od dane.“
 Uvedená zmena by výrazne zjednodušila aplikáciu novely zákona v podmienkach štátneho podniku Slovenská pošta, pričom očakávaný výnos z dane z pridanej hodnoty z doplnkových poštových služieb pre štátny rozpočet by sa vzhľadom na tie korunové hodnoty, ktoré som spomínal, znížil iba minimálne, pričom predpokladám, že vzhľadom na špecifický charakter zákona o poštových službách sa príjem z tejto dane ani neočakával v príjmovej časti štátneho rozpočtu na rok 2003. To znamená, že dopad zmeny by bol vlastne nulový.
 Dovoľujem si požiadať teda o podporu tohto návrhu. Ak nebude schválený, podľa môjho názoru výrazne sa zvýši nespokojnosť čakateľov na poštové služby alebo poštových zákazníkov a, samozrejme, zvýši aj nervozita priehradkových pracovníkov, ktorí sú aj v súčasnej dobe neúmerne zaťažení. Ďakujem pekne, prosím o podporu, predkladám tento pozmeňujúci návrh pánu spravodajcovi. Ďakujem pekne.
 Ďalej v rozprave vystúpi pán poslanec Karlin a pripraví sa pán poslanec Farkas.
 Vážený predsedajúci, vážené auditórium, dovoľte mi pár poznámok z praktického života, ktorého sa najviacej dotkne každé znižovanie, resp. zvyšovanie percenta hraníc DPH. V živote to znamená, že u konečných predajcov sa doterajšie ceny obsahujúce vyššiu hranicu už pre spotrebiteľov, teda nákupcov neznížia. Každé zvyšovanie percenta hranice DPH u konečných predajcov znamená, že sa doterajšie ceny tovarov pri týchto výrobkoch zvýšia. Čo to bude mať následok, dotknem sa toho v neskoršej časti môjho príspevku. Treba si uvedomiť, že toto je realita, ktorá v Slovenskej republike platí už od roku 1993, zvlášť teraz, keď je úprava DPH spojená so zvyšovaním cien čiže nákladov na výrobu, teda kompletných vstupov, energiou, PHM a tak ďalej.
 Rast zníženej spotreby DPH z 10 % na 14 %, si treba uvedomiť, to je 40-percentné zvýšenie. Tovar, ktorý stál 1 000 korún s 10-percentnou DPH, bude stáť 1 140. V celkovom prepočte určite bude pán Mikloš oponovať, je to konečný rast len 3,6 %, ale smernica Európskej únie č. 77/388, ktorá sa zaoberá spoločným systémom DPH, sa, zbližovanie sadzieb DPH, ako uvádza vláda v dôvodovej správe, k zákonu neuvádza. Smernica nás nenúti ani na jednotnú sadzbu s krajinami Európskej únie. Smernica stanovuje, že základná sadzba nesmie byť menej ako 15 % a môžu byť ešte dve znížené sadzby, ktorých zníženie nesmie ísť pod 5 %. Čiže vláda Slovenskej republiky v tejto časti zavádza Národnú radu Slovenskej republiky, ale aj občanov, keď zdôvodňuje takto navrhovaný postup. Treba povedať, že ide len o získanie 8,3 mld. korún do štátneho rozpočtu v roku 2003. Takto postavená úprava sadzieb DPH bude mať preto výrazný dopad na obyvateľstvo, ktoré zaplatí nielen tých 8,3 mld. korún, ale aj ďalšie miliardy, o ktoré sa zvýšia ceny základných potrieb. Už v úvode som povedal, že nikto nezníži už zvýšenú cenu aj napriek tomu, že klesne časť produkcie, DPH z 23 % na 20 %.
 Z krajín Európskej únie sú v desiatich krajinách popri základnej sadzbe ešte dve znížené sadzby. V Írsku a v Luxembursku je ešte jedna osobitná. Jedinou krajinou, kde je vyrovnaná sadzba, 25 %, je Dánsko. V Českej republike je základná sadzba 22 % a jej zníženie je 5 %. Pokiaľ mám dobré informácie, priemer Európskej únie je okolo 19,5 % zvýšená sadzba a 8 % je jej zníženie.
 Ja si myslím, pán minister, že musí byť a minimálne bude potrebné hľadať aj inú cestu ako surové zvyšovanie dane a takto naplnenie štátneho rozpočtu. Musím povedať, je výrazne odlišný tento váš návrh od Európskej únie. Nový štýl programového vyhlásenia, ktoré ste nedávno schválili, ja považujem istým spôsobom za pokrok, ale bolo by vhodné túto formu naplniť aj obsahom a konkrétnym vyjadrením merateľných cieľov.
 Takže môj stručný návrh je, zvážte a bol by som rád, keby aj ostatní v tomto zaujali podobné stanovisko, lebo myslím si, že Slovensko nie je úplne zrelé na takéto postupy, aj keď s mnohými reformami súhlasím, navrhujem sadzbu 10-percentnej DPH ponechať pri všetkých tovaroch, ktoré patria do základnej potreby obyvateľstva, teda hlavne pri základných potravinách. Ďakujem vám za pozornosť.
 Ako posledný v rozprave vystúpi predseda výboru pán poslanec Farkas. Nech sa páči, máte slovo.
 Ďakujem pekne. Pán podpredseda Národnej rady, vážený pán minister, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, moja úloha teraz už bude jednoduchá, veď skupina 19 poslancov pripravila pozmeňujúci a doplňujúci návrh k prerokúvanému vládnemu návrhu zákona. A tento návrh smeroval k riešeniu opravy daňového základu, opráv, ktoré sa uskutočnili v predchádzajúcom zdaňovanom období.
 Keď v tomto roku ešte platia daňové pásma 10 % a 23 % a keď od 1. januára počítame s inými daňovými pásmami, tak aj podľa nášho hodnotenia je do zákona potrebné zakomponovať tzv. prechodné obdobie v takom slova zmysle, aby daňové opravy sa robili v daňových sadzbách toho obdobia s tými sadzbami, za ktoré sa robí oprava v daňových základoch.
 S touto problematikou dneska sme sa už stretávali, keď pán poslanec Burian zo Smeru navrhol tiež jeden pozmeňujúci návrh, ktorý rieši tento problém. A práve preto mám jednoduchú úlohu teraz, že prakticky nemusím ani predniesť ústne tento pozmeňujúci návrh. A chcem sa vyjadriť veľmi pozitívne k návrhu pána poslanca Buriana a chcem tento návrh podporiť. A nech je to prvým príznakom našej úspešnejšej spolupráce, keď aj koalícia, aj opozícia dokáže rozmýšľať jedným smerom. Ďakujem pekne.
 Na vystúpenie pána poslanca Farkasa s faktickou poznámkou sa hlási pán poslanec Maxon. Nech sa páči. Končím možnosť sa prihlásiť do faktických poznámok.
 Pán predseda výboru pre financie, rozpočet a menu, dobre sa to počúva, čo ste hovorili, len keby to ešte aj bola pravda. Pravda je jednoducho taká, že je práca chvatná, málo platná. Je to jednoznačná metodická chyba predkladateľa. To znamená, že nám nič iné nezostáva, len sa na tejto úprave zhodnúť, pretože metodicky by to bolo nesprávne, keby sa to bez tohto pozmeňujúceho návrhu schválilo. Takže dobre sa to počúva, ale trošku mi to pripomína to predchádzajúce obdobie, keď sme v parlamente reparovali nereparovateľné a potom z toho vzišlo niekoľko desiatok noviel. Jednoducho ten zdaniteľný základ prechádzajúci do roku 2003 sa metodicky takýmto spôsobom musí upraviť. Nič iné nie je možné.
 Pán poslanec Farkas, nech sa páči, môžete reagovať na faktickú poznámku.
 Ďakujem pekne. Ja prakticky nič iné som nepovedal, len spoločne alebo jedným spôsobom sme chceli riešiť tento problém, ktorý sme si všimli ako skupina poslancov. A všimla si to aj skupina poslancov z radov opozície. Ja som hovoril o tom, že teším sa tomu, že naša politická kultúra sa dostáva pomaličky na inú úroveň. Veď ste spomínali predchádzajúce volebné obdobie a ja sa veľmi nerád pamätám na predchádzajúce volebné obdobie, veď máme spoločne odtiahnuté už nejaké roky a spoločne sme pracovali aj v jednom výbore, ale tá spolupráca podľa môjho hodnotenia nebola až taká úspešná, že by sme mohli byť hrdí na takúto spoluprácu.
 Končím rozpravu o tomto bode programu.
 Pýtam sa pána podpredsedu vlády, či chce zaujať stanovisko k rozprave. Nech sa páči, máte slovo.
 Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, chcem sa poďakovať za všetky pripomienky.
 Špeciálne chcem poďakovať pánovi poslancovi Burianovi a pánovi poslancovi Farkasovi, ktorí dávali vlastne identický návrh.
 A dávam za pravdu pánovi poslancovi Maxonovi, že naozaj ide o našu chybu pretože nám to ušlo. A tento návrh rieši problém, ktorý by mohol nastať, preto s ním súhlasím. A ešte raz zaň pánovi poslancovi Burianovi ďakujem. Zároveň chcem povedať, že my sme už aj v minulosti vlastne upravovali sadzby dane, aj vtedy sme to riešili. Skúsenosť s tým máme. Tu nám to ušlo tá jedna vec, ale nie je hrozba, že by tam chýbali nejaké ďalšie veci.
 Nebudem už hovoriť o Európskej únii, lebo ja som neodôvodňoval tento návrh ani sme ho nikdy nespájali s tým, že je nevyhnutný z hľadiska Európskej únie. Hovoril som o zlepšovaní podnikateľského prostredia, zabránení únikom a aj o vyššom výnose.
 Návrh pána poslanca Jasovského preskúmam. Priznám sa, že neviem takto hneď presne reagovať, ale zdal sa mi byť racionálny. Ak bude možné ho zapracovať, tak ho podporím, ale teraz by som využil tú prestávku, aby som preskúmal, či niečo tomu nebráni.
 K tomu, čo hovoril pán poslanec Karlin, chcem povedať, že ten problém sa tu objavoval. Ponechanie základných potravín v inej sadzbe sme tu mali vlastne 4 roky každý rok na programe, keď dokonca vždy jedna z koaličných strán bývalej koalície to navrhovala. Sú s tým spojené aj značné technické problémy, pretože jednoducho je veľmi ťažké určiť, čo sú základné potraviny. Ten sadzobník, podľa ktorého sa to určuje, je veľmi podrobný. Sú tam navzájom prieniky. Teda aj z technického hľadiska by to robilo problémy a prinášalo by to možné daňové úniky.
 K 4-percentnému nárastu. Pán poslanec Karlin si to asi zle prepočítal, lebo to, čo stálo 1 000 korún po 4-percentnom náraste, nebude stáť 1 140, to by pri 14-percentnom náraste bolo, ale bude stáť 1 040, čiže ten nárast nie je o 14 %, ale je o 4 %, pričom zároveň znižujeme sadzbu z 23 % na 20 %, čo takmer kompenzuje ten cenový nárast.
 Takže ešte raz chcem poďakovať všetkým poslancom za ich pripomienky a požiadať parlament o podporu tohto návrhu. Ďakujem pekne.
 Pýtam sa pána spravodajcu, či chce zaujať stanovisko k rozprave? Nie. Ďakujem pekne.
 Zároveň vyhlasujem obedňajšiu prestávku do 14.00 hodiny a o 14.00 hodine začneme hodinou otázok.
 Prerušenie rokovania o 11.58 hodine.
 Vážené panie poslankyne, páni poslanci, otváram odpoludňajšie rokovanie 3. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky pravidelným bodom programu hodina otázok a odpovedí členov vlády Slovenskej republiky na otázky poslancov, ktoré podali včera do 12.00 hodiny a určení overovatelia Národnej rady Slovenskej republiky vyžrebovali poradie, v akom budú odpovedať jednotliví členovia vlády a pán premiér na položené otázky.
 Ako prvý s odpoveďami na otázky pánov poslancov prosím, aby odpovedal pán premiér Mikuláš Dzurinda. Nech sa páči, pán premiér, prosím, aby ste zaujali miesto.
 Prosím pánov poslancov a ministrov, aby nevyrušovali a pána premiéra, aby odpovedal na prvú a jedinú položenú otázku pánom poslancom Samuelom Zubom, ktorý sa pýta pána premiéra: „Tvrdíte, že ekonomická situácia Slovenska je v stave, že mu hrozí vážne ekonomické nebezpečenstvo. Ako premiér bývalej vlády asi viete, kto tento stav spôsobil. Kedy naplníte svoju občiansku povinnosť a oznámite orgánom činným v trestnom konaní mená potencionálnych páchateľov?“
 Pán premiér, môžete odpovedať.
 Ďakujem pekne. Vážený pán predseda, panie poslankyne, páni poslanci,
 skôr ako odpoviem na otázku, dovoľte mi informovať vás, že dvaja členovia vlády dnes nebudú prítomní - pán minister Šimko, aj pán minister Kukan sú pracovnej ceste s pánom prezidentom v Luxembursku. Pána Šimka zastúpi pán minister Palko a pána ministra Kukana pán minister Chmel.
 A teraz k otázke, pán poslanec. V prvom rade nikdy som netvrdil to, čo ste mi v otázke položili do úst. Nikdy som netvrdil, že ekonomická situácia Slovenska je v stave, že mu hrozí vážne ekonomické nebezpečenstvo. Ak by som sa chcel revanšovať za váš pokus o vtipnú formuláciu otázky, tak by som možno odpovedal, že ak niekedy bola naša ekonomika v takom stave, tak, povedzme, takéto konštatovanie by ste boli mohli povedať v decembri roku 1989. Ale dnes sa nepíše december 1989, ale píše sa november roku 2002 a naše hospodárstvo, naša ekonomika je v celkom inom stave, ako ste sa pokúsili naznačiť vo svojej otázke.
 Dnešné hospodárstvo má svoje ťažkosti, tak ako ich má hospodárstvo východnej časti Nemecka, tak ako ich má hospodárstvo Česka, Poľska, Maďarska. Krajiny, ktoré sa po desaťročiach komunizmu snažia dostať k fungujúcej ekonomike. Tieto ťažkosti sme nikdy nezakrývali a ani ich zakrývať nemienime. Aj včera som hovoril o vysokej miere nezamestnanosti. Mohli by sme hovoriť o tom, že stále deficit verejného okruhu je taký, že ho treba kresať, aby dane občanov nešli na istiny a úroky z istín úverov, ktoré je potrebné si stále brať, aby sme rozdiel medzi príjmami a výdavkami vládali preklenúť.
 Ale rovnako ako sú mi známe slabiny našej ekonomiky, oblasti, kde musíme veľa pracovať, rovnako je úplne jasné, že máme dnes hrubý domáci produkt, ktorý je trojnásobný oproti priemeru Európskej únie. Rovnako mi je jasné, že máme rekordne nízku infláciu, že máme historicky najvyššiu priemyselnú produkciu, že stúpajú ratingy našej ekonomiky, včera som hovoril o pevnosti našej meny. A preto ak nám niečo hrozí, vážený pán poslanec, tak nám hrozí členstvo, chvalabohu, v Severoatlantickej aliancii a v Európskej únii, a práve aj vďaka týmto integračným zoskupeniam nám „hrozí šanca na ďalšie budovanie hospodárstva, našej ekonomiky“.
 Teda so všetkou úctou tá hlavná časť odpovede spočíva v tom, že obsah otázky, ktorú ste mi položili, je nepravdivý a falošný. Ale ja, samozrejme, rozumiem, čo ste mali na mysli. Mali ste na mysli skrátené legislatívne konania k 22 zákonom. Ale opäť si veľmi poctivo postavme otázku, či to je z nejakého nášho špásu alebo preto, aby sme vás chceli otravovať a trápiť, alebo je to z nejakých iných dôvodov. Každý súdny človek v tejto snemovni veľmi dobre vie, že nás k tomu donútili okolnosti. Pôvodný návrh štátneho rozpočtu plodil deficit podľa európskej metodiky vyše 7 %. A to by nebolo dobré. Boli by potrebné ďalšie úvery, aby sme takýto deficit prekrývali. A rovnako by nebolo dobré, keby sme išli do nového roku s rozpočtovým provizóriom. Preto sme siahli k jedinému inštrumentu, ktorý mohol tieto hrozby odvrátiť, a to sú skrátené legislatívne konania k návrhu nového zákona o štátnom rozpočte, k prepracovanému rozpočtu tak, že sa z toho deficitu 7,5 % dostaneme pod 5 %.
 Toto je dôvod, kvôli ktorému sme boli nútení pripraviť rýchlo 22 zákonov a požiadať vás o láskavosť, porozumenie a strpenie, že tieto zákony prerokujeme jediným možným spôsobom, a to sú skrátené konania, tak, aby sme skresali ten plánovaný deficit o 25 - 30 mld. Sk.
 Ak by sme takéto zákony neprijali a nemali štátny rozpočet, potom by, samozrejme, hrozili zbytočné straty a škody nášmu hospodárstvu. A preto si myslím, že návrhy na skrátené legislatívne konania k zákonom, ktoré sme predložili, majú svoju legitimitu a majú svoju oporu aj v zákonoch a v súlade s tým sme tieto návrhy zákonov aj predložili.
 Pán predseda, toto je odpoveď na položenú otázku.
 Ďakujem pánu premiérovi za odpoveď na jedinú položenú otázku.
 Pán poslanec Zubo chce využiť a položiť premiérovi doplňujúcu otázku?
 Pán premiér, nedá sa ináč ako súhlasiť s tou časťou, kde ste hovorili, že sa nenachádzame v roku 1990, ale v roku 2002. Totiž v roku 1990 zadlženosť Slovenska bola 10 % hrubého domáceho produktu a v súčasnosti, tuším, že z materiálov vyplýva vyše 50 %. To je jedna skutočnosť, ktorá hovorí o opodstatnenosti mojej otázky.
 A okrem toho zahraničný obchod mal aktívne saldo a v súčasnosti, kde sa nachádzame, tiež môžeme porovnať. Nechápem logickosť tej veci, keď pri vašom vystúpení a zdôvodňovaní nutnosti prijatia balíka tých 22 zákonov ste zdôvodňovali, prečo je to také nevyhnutné, také nutné v rozpore s predpismi Národnej rady, ktorých sa máme pridržiavať. Preto tá otázka bola položená. Ale po tom, čo ste povedali teraz, skutočne to vyzerá, že Slovensko je malý ekonomický zázrak. Tie ostatné krajiny nám môžu len závidieť.
 Pán premiér, chcete reagovať na doplňujúcu otázku?
 Krátko budem reagovať. Pán poslanec, ja to nechám na vás, ako hodnotíte vývoj ekonomiky. Nechám na vás, či budete akcentovať skôr také demagogické pohľady alebo sa budete snažiť na veci pozerať reálne. Ja som začal vysokou nezamestnanosťou. A veľmi dobre viem, aká je regionálne. A veľmi dobre viem, ako ma to trápi. A tiež rovnako viem, že drvivú väčšinu opatrení, ktoré budeme prijímať, budeme prijímať práve preto, aby sme znižovali tieto nepríjemnosti a ponúkali viac príležitostí. A preto si myslím, že je dosť dôvodov, aby som povedal, že sa snažím o reálne, nie demagogické videnie aj stavu našej ekonomiky. Neviem, či to je zázrak, ale nepochybne pravdou je, že hospodárstvo sa postavilo na zdravé nohy. Rovnako je pravdou, že tí, ktorí sú nezávislí, a to sú medzinárodné ratingové agentúry, pán poslanec, to nie je ani opozičný faktor, ani vládny faktor, to je naozaj faktor nezávislý, krok za krokom zvyšujú hodnotenia ratingy nášho hospodárstva. Keď budete čítať správy Európskej komisie, tak podobné trendy hodnotenia nášho hospodárstva nájdete aj v týchto trendoch.
 Nemyslím si, že by bolo veľmi múdre, keby sme sa vracali do obdobia pred rokom 1989. Vy ste povedali dva parametre, s ktorými som náchylný aj súhlasiť, ale, samozrejme, nepovedali ste mnohé ďalšie. Ja som si včera všimol, že jeden z poslancov HZDS vám včera pripomenul, že Brufen sa dal zohnať len za úplatok. A ja som si na to spomenul tiež. Ale nie som si istý, či tadiaľto vedie cesta, aby sme si pripomínali, že na všetko boli rady, že nič nebolo dostať v obchodoch. Myslím si, že to ani tak potrebné nie je, pretože ľudia jednoducho nemajú krátku pamäť. Nikdy netreba podceňovať ľudí, nikdy netreba podceňovať občanov Slovenskej republiky.
 Toto je dôkaz, že máme v tejto poslaneckej snemovni na to, aby sme sa zhodli v zásadných otázkach. A mňa to nesmierne teší.
 Ďakujem pánu premiérovi za zodpovedanie otázky, ktorá mu bola položená.
 A teraz poprosím členov vlády, aby odpovedali na otázky poslancov.
 Prvú otázku položil pán poslanec Karol Ondriaš pánu podpredsedovi vlády a ministrovi financií Ivanovi Miklošovi, ktorý sa vás pýta: „Prečo z HDP, ktorý je teraz vyšší, ako bol v roku 1988, nie ste schopný financovať poľnohospodárstvo, zdravotníctvo, školstvo, kultúru atď., ako to bolo možné za socializmu?“ Pán minister, odpovedajte.
 Ďakujeme pekne. Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci. Vážený pán poslanec Ondriaš,
 aj z vašej otázky, aj z otázky vášho kolegu, ktorú kládol pánu premiérovi, aj z ďalších otázok, ktoré kladiete, vyplýva, že vy považujete režim, ktorý tu bol do roku 1989, za lepší, efektívnejší a spravodlivejší. Aj tu v tejto otázke tvrdíte, pán Ondriaš, že za socializmu bolo možné a štát vládal financovať poľnohospodárstvo, zdravotníctvo, školstvo, kultúru, že teraz to nezvládame financovať.
 Dovoľte mi povedať na túto tému, keďže sa opakuje vo vašich otázkach, a keďže to zrejme bude evergreen, ktorý budeme z vašich úst počúvať 4 roky, odpovedať v širších súvislostiach.
 Po prvé chcem povedať, že stručne a zhrnuto povedané socializmus, alebo ja poviem skôr výstižnejšie komunizmus, pretože to, čo tu bolo, bol komunistický režim s vedúcou úlohou Komunistickej strany, takže pojem socializmus je trochu mätúci, pretože sa používa aj dnes a používa sa aj v demokratických krajinách a trhových ekonomikách. Takže komunistický režim to je to, čo vy nazývate socializmom, ja to nazývam, myslím si, presnejšie, dá sa charakterizovať z ekonomického hľadiska aj ako život z podstaty a na úkor budúcnosti. Nehovorím už o ľudských právach, nehovorím už o slobodách, nehovorím o zmarených miliónoch, desiatkach miliónov životov, pretože z historického hľadiska komunistický režim priniesol najviac obetí doteraz, dokonca viac ako fašistický režim.
 Ale keď už sa pýtate na ekonomiku, na poľnohospodárstvo, na zdravotníctvo, kultúru, na ekonomickú efektívnosť a výkonnosť, tak budem hovoriť len o tejto téme, hoci by sme nemali zabudnúť, že to bolo spojené s desiatkami miliónov nevinných obetí tohto režimu.
 Takže z ekonomického hľadiska sa tento režim tváril ako režim, ktorý vytvára zdroje, ktorý vytvára ekonomický rast, ktorý buduje, ktorý industrializuje, pričom pravdou je, pán poslanec, že nebyť komunistického režimu, a to treba povedať veľmi jasne a veľmi otvorene a veľmi natvrdo, tak Slovensko by nemuselo absolvovať tú zatiaľ 12-ročnú strastiplnú cestu transformácie a Slovensko by bolo celkom určite dnes vyspelou fungujúcou trhovou ekonomikou a štátom, či už ako samostatná krajina, alebo v rámci Česko-Slovenska.
 Zrejme neviete, že Česko-Slovensko za prvej republiky, za prvej Česko-slovenskej republiky, keď Česko-Slovensko bolo trhovou ekonomikou a parlamentnou demokraciou, patrilo medzi desať až dvanásť najvyspelejších krajín na svete. Bolo na 10. až 12. mieste, čo sa týka hrubého domáceho produktu na jedného obyvateľa. Bolo na tom lepšie, ako je dnes priemer Európskej únie z hľadiska ekonomickej úrovne. Je pravdou, že slovenská časť Česko-Slovenska bola omnoho menej vyspelá a menej rozvinutá, ale pravdou tiež je, že keby bolo malo Česko-Slovensko šancu vyvíjať sa ako trhová ekonomika a parlamentná demokracia, tak aj k vyrovnávaniu rozdielov by bolo dochádzalo a dnes by sme boli na rádovo vyššej ekonomickej úrovni.
 Čo sa týka toho porovnania, možno teda povedať, že ak by sme neboli utrpeli desaťročia komunizmu, desaťročia komunistického totalitného režimu s absolútne zdeformovanými aj ekonomickými spoločenskými a sociálnymi vzťahmi, tak dnes ekonomická výkonnosť a životná úroveň by bola rádovo vyššia, ako je tá, ktorú máme aj v dôsledku dedičstva komunistického režimu.
 Myslím si, že všetci, ktorí sa trochu zaujímajú o históriu a o ekonomickú históriu, tieto fakty musia len potvrdiť a musia potvrdiť, že krajiny, ktoré dnes sú na úrovni priemeru Európskej únie, historicky vtedy v 30. rokoch 20. storočia väčšina z nich bola menej rozvinutá. Ale keďže mali to šťastie, že sa mohli rozvíjať v normálnom prirodzenom prostredí, ktoré najmä obsahovalo motivačné prvky - súťaž a konkurenciu, ktorú prináša voľný trh a súťaživosť - tak sú omnoho bohatšie a omnoho viac konkurencieschopné.
 Práve desaťročia komunizmu viedli k mnohým deformáciám, ktoré so sebou priniesli potom nevyhnutnosť transformačnej recesie. Keby ste sa zase opýtali ktoréhokoľvek ekonóma na svete, prečo po desaťročiach komunizmu vo všetkých transformujúcich sa krajinách došlo k poklesu výroby, k rastu nezamestnanosti, k poklesu hrubého domáceho produktu, tak by vám povedal, že je to takzvaná transformačná recesia, ktorá prichádza ako nevyhnutný dôsledok desaťročí deformácií vo formálnych vzťahoch, vo fungovaní inštitúcií a v absencii práve motivačného prvku, ktorý so sebou trhová ekonomika prináša.
 Takže, aby som odpovedal na vašu otázku, alebo zavŕšil odpoveď na vašu otázku, v ktorej vy zase tvrdíte niečo, čo podľa môjho názoru nie je pravda, tvrdíte, prečo nie sme schopní financovať poľnohospodárstvo, zdravotníctvo, školstvo a kultúru, tak vám odpovedám, my sme schopní financovať poľnohospodárstvo, zdravotníctvo, školstvo a kultúru. V návrhu štátneho rozpočtu, ktorý dostanete do lavíc 18. novembra, si budete môcť prečítať aj to, aké čiastky z verejných výdavkov a zo štátneho rozpočtu sa na tieto položky dávajú. Ak si vyhľadáte staršie minulé štátne rozpočty, tak budete môcť aj porovnať, aká je dynamika vývoja, teda koľko sa na tieto oblasti dávalo v minulých rokoch, a zistíte, že v mnohých týchto oblastiach dochádza aj k nárastu, aj keď nie k rovnako vysokému a veľkému.
 Jedna z ilúzií, jedna z oblastí, ktorú spomínate, je zdravotníctvo. Jednou z ilúzií komunizmu bolo, že niečo môže byť bezplatné. Samozrejme, že nič nie je bezplatné. Môže to byť financované z verejných zdrojov, ale ak je niečo financované z verejných zdrojov, to vôbec neznamená, že je to bezplatné, že je to zadarmo. Faktom však je, že ak je niečo financované len z verejných zdrojov a chýbajú motivačné prvky, chýba zodpovednosť, motivácia a zainteresovanosť, chýbajú trhové vzťahy, chýba konkurencia, tak potom často dochádza k tomu, že náklady sú obrovské, ale efekt, výsledok, poskytované služby alebo kvalita poskytovaných výrobkov je taká, aká je.
 Takže, uzatváram. Iste, fungovanie a financovanie vrátane poľnohospodárstva, zdravotníctva, školstva, kultúry nie je také, aké by sme všetci chceli, aké by sme si predstavovali, ale stále ešte do značnej miery je to aj daň za to, za tie deformácie, ktoré tu desaťročia platili, a sú to transformačné náklady, je to spojené s transformačnými nákladmi týchto deformovaných a nefungujúcich systémov, ten dnešný stav a tie dnešné ťažkosti aj v tejto oblasti.
 Pán poslanec Ondriaš chce doplniť svoju otázku. Nech sa páči, pán poslanec.
 Pán minister, mám tomu rozumieť tak, že vy z hrubého domáceho produktu teraz financujete bytovú výstavbu, poľnohospodárstvo, kultúru, zdravotníctvo tak, ako to bolo v roku 1988? A až áno, prečo tie výsledky sú horšie.
 Áno, ďakujem pekne za doplňujúcu otázku. Ak dovolíte, pán Ondriaš, pán poslanec Ondriaš, odpoviem vám takto. My dnes financujeme, samozrejme, aj z verejných zdrojov bytovú výstavbu, aj zdravotníctvo, aj kultúru, ale dnes už nie je financovaná len z verejných zdrojov, ale je financovaná aj zo súkromných zdrojov, aj keď zatiaľ nie v takej miere, v akej podľa môjho názoru by cieľový stav mal byť.
 Samozrejme, že je pravdou, že dnes musíme vynakladať aj také výdavky alebo musíme vynakladať veci na také peniaze, na ktoré sa počas komunizmu vynakladať nemuseli. Podpory v nezamestnanosti za komunizmu neexistovali, pretože oficiálne neexistovali ani nezamestnaní, všetci sme boli povinne zamestnaní, ale s tým výsledkom, aký tu bol z hľadiska konkurencieschopnosti ekonomiky, z hľadiska výšky platov, z hľadiska motivácie, aj z hľadiska slobody, ak chcete.
 Ale vezmime si to trochu inak. Vezmime si to tak, ak tvrdíte, a ja viem, že je to názor istého počtu, nie nepodstatného počtu občanov Slovenska, že v časoch komunizmu bolo lepšie. Myslím si, že toto je vec, ktorú budete chcieť neustále umelo živiť a na tejto ilúzii sa priživovať, takže dovoľte mi k nej povedať pár slov.
 Po prvé chcem povedať, hovoril som, že komunistický režim je život z podstaty a na úkor budúcnosti, ale počul som ešte jednu výstižnejšiu charakteristiku, a to takú, že na komunizme je najzákernejšie to, že sa bráni ústami vlastných obetí. Čo sa týka komunizmu, treba si uvedomiť, že áno, zákernosť, tá zákernosť spočíva v tom, že život z podstaty na úkor budúcnosti, na úkor budúcich generácií môže na prvý pohľad vyzerať ako život bezstarostnejší, bezproblémovejší a ľahší, ale problémom je, že je to spôsob absolútne neudržateľný, že je to bezalternatívne. A myslím si, že veľmi jasným dôkazom toho je realita. Pozrite sa, kde dnes na svete ešte funguje komunistický režim, teda to, čo vy voláte socializmom a čo chválite, ako to tu do roku 1989 fungovalo. Existuje to v Severnej Kórei, páni, dáma a páni, a dôsledok fungovania takéhoto režimu je hladomor, je umieranie desaťtisícov detí od hladu. To nehovorím o umieraní nevinných obetí, to nehovorím o neslobode, ale hovorím o ekonomickej úrovni a o dôsledkoch v oblasti životnej úrovne.
 Problém je teda v tom, a v tom je zákernosť toho režimu, že ten režim vie istý čas budiť dojem, že vie dosiahnuť vysoký ekonomický rast, že vie zabezpečiť bezplatné zdravotníctvo, bezplatnú kultúru a tak ďalej, ale skutočná konkurencieschopnosť takéhoto systému je čím ďalej, tým menšia a čím ďalej, tým menej sa darí túto ilúziu pestovať.
 Našťastie v krajinách Európy sa podarilo zhodiť tento režim novembrovou revolúciou, ktorú vy dodnes voláte prevrat, takže sme nemuseli dôjsť až do takého stavu a do takých dôsledkov, aké sú dnes v Severnej Kórei. Takže, ak vy tu dnes propagujete tento režim a propagujete pokračovanie tohto režimu, tak musím veľmi jasne povedať, so všetkou úctou musím veľmi jasne povedať, že propagujete a plánujete, alebo predkladáte ľuďom víziu Severnej Kórey. A ak chcete teda hovoriť o...
 Ak chcete posudzovať ekonomickú efektívnosť, konkurencieschopnosť a ak chcete porovnávať aj sociálnu spravodlivosť týchto režimov, tak prosím, nemusíme byť veľkí teoretici, stačí porovnať fungovanie týchto režimov v krajinách, kde ten istý národ bol rozdelený a fungovala časť podľa kapitalistických pravidiel a časť podľa komunistických pravidiel. A opýtam sa, ktoré auto je podľa vás lepšie, trabant alebo volkswagen. Podľa vás, z ktorého režimu do ktorého utekali ľudia? Utekali zo Spolkovej republiky Nemecko do Nemeckej demokratickej republiky, alebo utekali naopak? (Hlasy v sále.)
 Áno, utekali na tých trabantoch z Nemeckej demokratickej republiky do Spolkovej republiky Nemecko.
 Takže, páni, nechcem vám brať ani právo na názor, ale nechcem ani podceňovať ilúzie, ktoré dnes na Slovensku stále sú dosť rozšírené a ktoré vy chcete ďalej umelo živiť. Ale práve preto, že komunizmus bol veľmi zákerný režim a zákernosť toho režimu tu stále je a prejavuje sa v tom, že sa bráni ústami vlastných obetí a tých obetí komunizmu, žiaľbohu, tu je ešte veľa, myslím si, že o týchto veciach treba veľmi otvorene hovoriť, a ja som presvedčený o tom, že sa mýlite. Som presvedčený o tom, že dnes má Slovensko reálnu šancu a reálnu víziu dostať sa z tohto dedičstva komunizmu, má šancu aj preto, že sa podarilo za tie roky, ktoré neboli ľahké, ktoré boli aj rokmi omylov, ktoré boli aj rokmi transformačnej recesie, aj vysokej nezamestnanosti, aj zníženia životnej úrovne, ale Slovensko dnes má jasnú víziu a jasnú perspektívu a tá je v pokračovaní integrácie, v zavŕšení integrácie, v pokračovaní v reformách, a potom bude šanca, že sa budeme mať tak, ako sa chceme mať, ako sa majú dnes ľudia v západnej Európe, zdôrazňujem, v tých krajinách, ktoré nemuseli na ich šťastie niesť bremeno a dedičstvo komunizmu.
 Pán poslanec, už nemôžete položiť ďalšiu doplňujúcu otázku. Ešte ste na svetelnej tabuli.
 Poprosím teraz pána ministra Zajaca, aby odpovedal na otázku, ktorú položil pán poslanec Hrdlička a ktorý sa vás pýta: „Nemieni vláda SR udeliť zdravotným sestrám generálnu výnimku zo vzdelania?“
 Vážený pán predseda, vážený pán premiér, vážené poslankyne, vážení poslanci,
 moja odpoveď bude v prvej vete stručná. Nemieni, pretože to nepotrebuje urobiť, pretože generálnu výnimku zo vzdelania nepotrebujeme dávať. Predpokladám, že máte na mysli sestry, ktoré v zmysle odborových smerníc Európskej únie nespĺňajú požadované kritériá na výkon povolania. Avšak v zmysle § 27, ods. 3 nariadenia vlády č. 156/2002 Z. z. o odbornej spôsobilosti pracovníkov v zdravotníctve má odbornú spôsobilosť aj sestra, ktorá ju získala ukončením úplného stredného odborného vzdelania na strednej zdravotníckej škole v študijnom odbore zdravotná sestra, všeobecná sestra, detská sestra, zubná sestra alebo ženská sestra. Navyše, keďže sme v predprístupových rokovaniach, bude tento problém riešiť aj novela zákona o verejnej službe s tým, že sestry s maturitou bude môcť zamestnávateľ prijímať aj na miesto sestry, na ktoré sa vyžaduje vyššie odborné alebo univerzitné vzdelanie. Takže na vašu otázku znova opakujem, nemienime, lebo to nepotrebujeme za predpokladu, že sestra má maturitu z príslušného odboru.
 Ďakujem, pán minister. Ďakujem pekne.
 Teraz poprosím pána ministra Vladimíra Palka, aby odpovedal na otázku, ktorú položila pani poslankyňa Bollová, ktorá sa vás pýta: „Pán minister, ak uvažujete zvýšiť počet policajtov pre službu v teréne, pýtam sa, koľkí pracovníci Ministerstva vnútra a Prezídia Policajného zboru Slovenskej republiky budú pre túto službu uvoľnení. Čo sľúbite občanom v rámci boja s mafiou, ktorá má prepojenie na vedenia niektorých politických strán, dokonca na členov vedenia štátu?“
 Ďakujem, pán predseda. Vážená pani poslankyňa Bollová, po posúdení obsahu vašej otázky si dovolím oznámiť vám nasledujúce. Slovenská republika má približne 21 tisíc príslušníkov Policajného zboru. Tento počet je vzhľadom na počet obyvateľov Slovenska porovnateľný so susednými štátmi, je aj porovnateľný so štátmi Európskej únie. Teda, ak chceme zefektívniť boj proti zločinnosti, tak nie je to možné dosiahnuť cestou ďalšieho zvyšovania počtu policajtov. Schodná cesta je v zefektívnení činnosti už existujúcich štruktúr Policajného zboru. Preto si vláda vo svojom programovom vyhlásení, ktoré dnes bolo schválené, dala za „cieľ zefektívniť štruktúru Policajného zboru v regiónoch s cieľom debyrokratizácie, zníženia počtu riadiaceho a administratívneho aparátu a posilnenia priameho výkonu služby a zároveň pripraviť postupné začlenenie Justičnej polície do jednotnej štruktúry spoločne so službou Kriminálnej polície“. Toľko citát z programového vyhlásenia vlády.
 Ak sa má týmito organizačnými zmenami dosiahnuť sledovaný cieľ, t. j. dosiahnuť posilnenie priameho výkonu služby znížením administratívy Ministerstva vnútra SR a Prezídia Policajného zboru SR, tak, pani poslankyňa, je jasné, že týmto zmenám musí predchádzať podrobná analýza súčasnej organizačnej štruktúry rezortu. Za týmto účelom som mojím rozkazom minulý týždeň zriadil komisiu pod vedením prezidenta Policajného zboru, pričom jej prvý komplexný návrh organizačných zmien očakávam niekedy v januári budúceho roku. O konkrétnych počtoch policajtov, o ktorých sa posilní priamy výkon služby, preto vás budem môcť informovať podrobne až po vypracovaní tohto materiálu.
 Samozrejme, ale rád vás informujem už teraz, že ministerstvo vnútra k posilňovaniu útvarov priameho výkonu služby už čiastočne pristúpilo. Tento proces sa realizuje postupným scivilňovaním vybraných miest policajtov na Prezídiu Policajného zboru. K 1. novembru 2002, teda už po mojom nastúpení do funkcie ministra bolo scivilnených 43 miest policajtov a uvoľnenými miestami policajtov bol posilnený priamy výkon služby, konkrétne ochrana štátnej hranice s Ukrajinou. Ako iste viete, problematika nelegálnej migrácie je vážna problematika, jej význam bude narastať aj v súvislosti so vstupom Slovenska do Európskej únie a v súvislosti s potrebou silnejšej ochrany tejto hranice, pretože bude časťou hranice Európskej únie.
 Čo sa týka druhej časti vašej otázky, pani poslankyňa, ktorá sa týkala boja s mafiou, dovolím si citovať zase z programového vyhlásenia vlády: „Vláda pripraví legislatívne a organizačné podmienky na ochranu sudcov, prokurátorov, pracovníkov bezpečnostných a justičných orgánov a spolupracujúcich osôb, podieľajúcich sa na boji proti organizovanému zločinu. Ďalej vláda zabezpečí potrebné organizačné a legislatívne predpoklady na zriadenie a činnosť špeciálneho útvaru, zloženého z vyšetrovateľov a kriminalistov. Tento útvar bude úzko spolupracovať s novozriadeným úradom špeciálneho prokurátora a so špeciálnym súdom v boji proti organizovanému zločinu. Ďalej vláda vytvorí legislatívne predpoklady na zavedenie trestnoprávnej zodpovednosti právnických osôb a podporí zriadenie špecializovaného útvaru na zabezpečenie konfiškácie majetku, pochádzajúceho z trestnej činnosti.“
 Pani poslankyňa, tieto, ale i ďalšie opatrenia budú rozpracované nielen v rezorte vnútra, ale aj v ďalších príslušných rezortoch a dovoľujem si zdôrazniť, že ak sa má úspešne bojovať proti organizovanému zločinu, tak je nevyhnutné, aby tento boj neostal iba záležitosťou rezortu vnútra, ale aby sa do neho zapojili i občania, aby sa do neho zapojili i iné štátne orgány i neštátne organizácie, ale teda najmä občania a, samozrejme, poslancov nevynímajúc. Preto, pani poslankyňa, ak disponujete nejakými konkrétnymi informáciami, ktoré sa týkajú organizovaného zločinu, tak privítam, ak tieto poskytnete mne alebo priamo orgánom činným v trestnom konaní.
 Pán predseda, odpovedal som na otázku.
 Pani poslankyňa, chcete položiť doplňujúcu otázku? Nech sa páči.
 Áno, ak dovolíte, ďakujem, pán predsedajúci. Pán minister, chcem sa vám poďakovať za slušnú a fundovanú odpoveď na otázku, ktorú som vám položila v mene vašich podriadených, z ktorých veľká väčšina vo všeobecnosti, aspoň z tých, s ktorými som hovorila, s vašimi návrhmi plne súhlasí. Otázku som vám položila nie v záujme konfrontácie, ale v záujme toho, aby som im mohla odpovedať. Ďakujem ešte raz za to, že ste nám, vysokoškolsky vzdelaným poslancom za KSS tu neusporiadali nejakú prednášku z dejepisu pre základnú školu. Prosím, aby podľa vášho vzoru, ak môžete, nepremieňali naše vyjadrenia vaši páni kolegovia na nemiestny, žartovný program tu. Ďakujem vám ešte raz, pán minister.
 Pán minister, takej pocty sa vám už dávno nedostalo.
 Smiech, hlasy v sále.
 Vážená pani poslankyňa, aj vašu otázku, ktorú ste mi položili, aj túto reakciu na moju odpoveď považujem za možno nečakaný, ale o to milší prejav podpory v mojej práci a chcem sa vám za to poďakovať. Ďakujem.
 Teraz poprosím pána ministra dopravy Pavla Prokopoviča, aby odpovedal na otázku pána poslanca Fajnora, ktorý sa pýta: „Akú pripravujete dopravu pre občanov v regiónoch, kde rušíte lokálne železničné trate? Nemyslíte si, že týmto rozhodnutím len zhoršíte už aj tak zlú ekonomickú a sociálnu situáciu občanov?“
 Ďakujem pekne. Vážený pán predseda Národnej rady, vážený pán predseda vlády, vážení členovia vlády, vážené panie poslankyne, páni poslanci, vážený pán poslanec Fajnor, môžem zodpovedne povedať, že neruším žiadne lokálne železničné trate. Dokonca tohto roku predložím na rokovanie vlády Slovenskej republiky všetky projekty regionálnych tratí, ktoré sú spracované. Projekty určujú rôzne spôsoby transformácie. Bude sa posudzovať ich efektívnosť a vláda Slovenskej republiky rozhodne, ktorý z navrhovaných spôsobov transformácie bude použitý. Zdôrazňujem, že základná dopravná obslužnosť dotknutých regiónov zostane zachovaná. V budúcnosti očakávame efektívnejšie riešenie dopravnej obslužnosti regiónu presunom príslušných kompetencií na samosprávne územné celky.
 Predpokladám, pán poslanec, že vaša otázka vychádza z informácií v médiách, údajne vraj ministerstvo dopravy alebo priamo minister dopravy ide rušiť 32 tratí. Mrzí ma, že čítate v médiách len informácie tohto zamerania, pretože okrem iného som viackrát v médiách povedal, že nerušíme žiadne trate, že ja som si len vyžiadal zo Železníc Slovenskej republiky špecifikáciu vysoko neefektívnych tratí. O tom, ktoré z nich budú zrušené alebo ináč transformované, rozhodneme na základe toho, či sa uvažuje s nimi ďalej s nákladnou dopravou, alebo sa neuvažuje a ďalšie faktory, ktoré tam sú. Môžem vám garantovať za vládu Slovenskej republiky, že bude vybratý taký spôsob transformácie, ktorý bude prínosom a pozitívny, výhodný pre všetkých občanov Slovenskej republiky. To všeobecne. A za seba vám môžem garantovať, že aj keď niekde v budúcnosti dôjde k zrušeniu trate osobnej dopravy, to vám môžem garantovať, že určite tam bude náhradný spôsob dopravy, a teda dopravná obslužnosť zostane v každom prípade zachovaná.
 Ďakujem pánu ministrovi. Pán poslanec si nežiada položiť doplňujúcu otázku. Ďakujem, pán minister.
 Teraz poprosím pána ministra Zajaca, aby odpovedal na otázku pána poslanca Vajdu, ktorý sa vás pýta: „Pán minister, viete, koľko rokov sú lekári prvého kontaktu - praktickí lekári pre dospelých a pre deti platení len kapitačnou platbou a ako bola táto platba v tomto období valorizovaná?“
 Vážený pán predseda, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, kapitačné platby ako spôsob odmeňovania lekárov primárnej ambulantnej starostlivosti boli zavedené v roku 1995, vtedy ešte v kombinácii s bodovým oceňovaním výkonov. Následne kapitačné platby pre praktických lekárov pre dospelých boli v tom čase určené v maximálnej cene 8,90 Sk za uzavretú zmluvu, teda per capita a pre praktických lekárov pre deti a dorast v maximálnej cene 11,90 Sk. To bolo v roku 1995.
 Len od 1. januára 1999 boli tieto úpravy cien za kapitáciu realizované dvakrát. Od 1. júna 2000 bolo zvýšenie maximálnej ceny pre praktických lekárov pre dospelých a predstavovalo 11,43 %, pre praktických lekárov pre deti a dorast uvedené úpravy v priemere predstavovali až 36-percentný nárast cien kapitačných úhrad.
 Od 1. januára 2002 sa výkony zdravotnej starostlivosti oceňujú mesačnou kapitačnou platbou pre praktických lekárov pre dospelých, a to vo vekových kategóriách podľa štruktúry poistencov a úpravy maximálnych cien kapitačných platieb predstavovali v priemere zvýšenie o 4,81 %. Kapitačné platby pre lekárov pre deti a dorast v kategorizácii poistencov do jedného roku boli upravené a maximálna cena predstavovala zvýšenie v priemere o 4,66 %. V kategórii od 1 - 5 rokov sa maximálna cena zvyšovala v priemere o 7,03 %. V kategórii od 6 - 14 rokov zvyšovanie maximálnej ceny predstavovalo 4,43 %. Zaviedla sa aj kategória poistencov od 15 - 18 rokov, vrátane s rozpätím absolútnej čiastky od 31 – 42 Sk; 40,20 Sk. Pritom v roku 2002 sa pre dorastových lekárov pre poistencov v kategórii od 15 - 18 rokov vrátane zaviedla cena od 31 - 40,20 Sk a v kategórii poistencov po dovŕšení 19 rokov do veku 28 rokov vrátane sa cena upravila v rozpätí od 29 – 38 Sk. Ale navyše sa zaviedla samostatná úhrada za vybraté preventívne zdravotné výkony, ktoré sú uvedené v prílohe č. 1 zákona č. 98/1995 o Liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov s cenou za 1 bod 34 halierov.
 Takže, vážený pán poslanec, dovolím si vám odpovedať, že viem, koľko, kedy a ako boli zvyšované úhrady za kapitáciu, lebo tak znela vaša otázka.
 Ďakujem, pán minister. Pán poslanec si nežiada položiť doplňujúcu otázku.
 Pán poslanec Vajda, áno? Nech sa páči. Počkajte ešte, pán minister, budete odpovedať.
 Pán minister, toto je všetko v poriadku, ale poviem vám, ako to vyzerá v praxi. Od roku 1998 je kapitačná platba. Všeobecnou zdravotnou poisťovňou bola 35 Sk za osobu, teda približne pred rokom sa upravila podľa vekových štruktúr a jej priemer dosahuje 33 Sk. Takže toto je prax. Takto je platený praktický lekár v čase posledných štyroch rokov, o ktorých hovorím.
 Pán minister, chcete zaujať stanovisko k otázke?
 Áno, chcem zaujať stanovisko. Ak mi dovolíte, pán poslanec, nič nie je nebezpečnejšie ako používať priemery. Po prvé bol by som rád, aby si poslanecká snemovňa uvedomila, o aký motivačný typ úhrady ide, čo sa volá kapitácia. Kapitácia je totiž financovanie lekárov primárnej ambulantnej starostlivosti a detskej starostlivosti, teda pediatrov za uzavretú zmluvu, a nie za vykonaný výkon. To znamená, čisto teoreticky, keďže môže mať v sieti a v kmeni až 1800 poistencov, uzavrie zmluvu a už ďalej v podstate - nehovorím, že to robia -, ale robiť nemusia, pretože úhrada ide mesačne za uzavretú zmluvu, či lieči, či nelieči.
 Po druhé vaše priemery, pán poslanec, som zažíval 42 rokov. My predsa dobre vieme, že index rizika, to znamená, chorobnosť je rôzna podľa rôznych vekových skupín. A jasne sme odpovedali, že sme ju diferencovali, povedzme, u detí od 0 - 1 roku je index rizika 3 a u dospelých od 60 vyššie až 66 oproti nákladovo najnižšej skupine pacientov, a to sú 20-roční. Keď sme štruktúrovali vo vašom kmeni, aký máte kmeň, a to veľmi dobre viete, pán poslanec, a máte veľa mladých, tak budete mať priemerne nižšiu úhradu, ale skoro žiadnu prácu. Takže by som bol veľmi rád, aby sme priemerné čísla dávali racionálne. A chcem vám súčasne povedať, že nič iné nebudeme môcť spraviť s primárnou ambulantnou starostlivosťou, len zaviesť motivačné prvky a začneme platiť za to, za čo lekári budú naozaj robiť, a nie za to, že uzavreli zmluvu.
 A navyše, chcem ešte jednu vec povedať, dostávame sa do pozície, že sa pýtate ministra zdravotníctva, či viem, aké sú úhrady za kapitáciu. Ale správna odpoveď je, že vy máte vyjednávať o úhradách so zdravotnými poisťovňami, pretože nie s ministrom zdravotníctva máte uzavretú zmluvu, ale so zdravotnými poisťovňami. Takže si myslím, že sme si tu len tak trošku hovorili o teórii financovania zdravotníctva.
 Teraz poprosím pána ministra práce, sociálnych vecí a rodiny Ľudovíta Kaníka, aby odpovedal na otázku pána poslanca Hoptu, ktorý sa vás pýta: „Ako chcete riešiť vysokú nezamestnanosť vo východoslovenskom regióne, keď svojou nekompetentnou ekonomickou politikou rušíte ďalšie pracovné miesta? Nemala by sa táto vláda ospravedlniť občanom za predvolebný podvod, keď niečo iné sľubovala pred voľbami a niečo iné robí teraz, keď totálne zvyšujete ceny?“
 Pán minister, odpovedajte.
 Ďakujem. Pán poslanec si zrejme svojím zakotvením nevšimol, že sme v čase, keď už vláda nevytvára, ani neruší pracovné miesta. Keď vláda nezakladá fabriky, nevlastní fabriky, neotvára nové výroby, ale vytvára podmienky na to, aby takéto pracovné miesta vytvárali súkromní zamestnávatelia. Preto vláda nemôže žiadnym svojím rozhodnutím zrušiť ani jedno pracovné miesto. V opatreniach, ktoré táto vláda vo svojom programovom vyhlásení naznačuje a v zákonoch, ktoré predkladá, ktoré realizuje, naopak, vytvára predpoklady na oživenie trhu práce. Pripravovanou novelizáciou Zákonníka práce, ako aj už predložených ďalších právnych úprav prinášame nové impulzy na tvorbu pracovných miest.
 Do aktívnej politiky trhu práce sa prostredníctvom Národného úradu práce tohto roku dostane podstatne väčší objem prostriedkov ako minulého roku. Aj keď budú použité úplne nové nástroje, ale nástroje, ktoré nebudú merať svoju efektivitu tým, koľko peňazí daňových poplatníkov minú bez efektu, ale ktoré budú merať svoju účinnosť tým, koľko prinesú vytvorených nových pracovných miest s trvalou účinnosťou. A to je tá podstatná zmena, ktorú prináša súčasná vláda.
 Odstránenie existujúcich legislatívnych bariér spružní pracovný trh. Zároveň zmeny v systéme sociálnej pomoci privedú k väčšej motivácii občanov aktívne sa usilovať o hľadanie zamestnania. Takže vláda neruší žiadne pracovné miesta, pokiaľ pán poslanec nepovažuje za pracovné miesto pasívne poberanie sociálnej podpory a aktívne vyhýbanie sa získania si práce prostredníctvom získania trvalého zamestnania. Začatím ďalších opatrení, ako je nová reforma dôchodkového systému, vráti peniaze do rúk občanov, aj tým v dôchodkovom veku, a umožní im vynakladať ich podľa vlastných preferencií. Dôchodková reforma taktiež povedie rozhodujúcim spôsobom k znižovaniu odvodového zaťaženia zamestnávateľov aj zamestnancov, čo je jedným z kľúčových predpokladov zvýšenia zamestnanosti.
 Realizácia zámerov ministerstva práce a sociálnych vecí, ku ktorej má dôjsť už v priebehu budúceho roka, povedie, som presvedčený, k zlepšeniu situácie v oblasti trhu práce, a to najmä v regiónoch, kde je situácia veľmi zlá, pretože tieto opatrenia sa nebudú dominantne prejavovať v tých regiónoch, kde je nasýtený trh práce, kde je vysoká životná úroveň, ako je napríklad Bratislava, ale predovšetkým tam, kde je vysoká miera nezamestnanosti, kde práve treba tieto nové impulzy, kde práve potrebujeme vznik nových pracovných miest. Preto som presvedčený, že tieto opatrenia predovšetkým pomôžu ako východoslovenskému regiónu, tak aj ďalším regiónom na Slovensku na to, aby sa medziregionálne rozdiely zmazali.
 Ďakujem, pán minister. Pán poslanec Hopta.
 Pán minister, pozorne som si vypočul vašu odpoveď...
 Pán poslanec, nedotýkajte sa hlasovacieho zariadenia, keď hovoríte. Nech sa páči.
 Pozorne som si vypočul vašu odpoveď...
 Vypočul som si vašu odpoveď, de facto vytvárate také podmienky, že dosiaľ vo východoslovenskom regióne je 200 tisíc ľudí bez práce. Bola tu reč o Severnej Kórei, ja mám obavy, že ak budete pokračovať vo svojej ekonomickej politike, v akej pokračujete, že vy nás dovediete do tej Severnej Kórey, nie Komunistická strana Slovenska. To je po prvé. A chcem vám povedať len jeden príklad, aké vytvárate podmienky.
 V obci Ulič, je to Sninský okres, bola benzínová pumpa, ktorú jednoducho niekto nechal zbúrať a občania našej najvýchodnejšej obce Novej Sedlice teraz cestujú za benzínom 50 km, tam do Sniny a 50 km naspäť. Ak hovoríme o podmienkach na podnikanie, tak tie sú podľa môjho názoru veľmi úbohé práve vo východoslovenskom regióne. Tie takzvané priemyselné parky, o ktorých sa toľko hovorí, jednoducho nič pozitívne neprinášajú, pretože ak v Humennom má vzniknúť priemyselný park a vynaložíme naň 300 - 400 miliónov a vytvorí sa tam 200 pracovných miest a vedľa sú prázdne budovy, kde kedysi pracovalo v okresom priemyselnom podniku 1200 ľudí, tak myslím si, že je to nerozumná ekonomická politika. A mali by ste sa zamýšľať nad tým, ako zladiť ekonomickú politiku tak, aby nielen v celoštátnom meradle sa o tom hovorilo, že máme dobré výsledky, ale aby obyčajní ľudia to už konečne pocítili na svojej peňaženke, či sa im žije lepšie, lebo jednoducho z vašich predvolebných sľubov sa nenajedia.
 Som rád, pán poslanec, že sa zhodujeme v tom, že existujú problémy, ktoré treba riešiť, že je nedostatok pracovných miest. Ale tieto vaše slová len podčiarkujú potrebu nevyhnutných opatrení. Keby sme sa na to pozerali, aká je táto situácia a vy hovoríte, že táto vláda 3 týždne po nástupe vytvorila 200 tisíc nezamestnaných vo východoslovenskom regióne, dosť ťažko si viem predstaviť, ako je to možné. Len dnes bolo prijaté vládne vyhlásenie, pán poslanec, že práve opatreniami, ktoré som spomínal, verím, sa podarí aj vo východoslovenskom regióne, aj v ostatných regiónoch zlepšiť situáciu na trhu práce. To, že situácia je taká, ako ste ju popísali, spôsobilo práve odkladanie nevyhnutných opatrení, práve to, že veľké skupiny ľudí a práve vo východoslovenskom regióne sa radšej spoliehajú na pasívnu pomoc od štátu, radšej sa spoliehajú na to, že nepracujú a vyhýbajú sa práci a takýmto spôsobom sociálna sieť vytvára podmienky na to, aby naďalej mohli takto fungovať.
 My prichádzame s radikálnymi zmenami v tejto oblasti, prichádzame s obmedzením hornej hranice sociálnych dávok pre jednu rodinu na 10 500, ktoré drvivo podporuje aj podľa prieskumov verejnej mienky celá populácia na Slovensku. To znamená, že tieto opatrenia sú dobré a môžu priniesť efekt. Spolieham sa na to, že efekt naozaj prinesú a nebude potrebné, aby vláda stavala benzínové pumpy, ako ste možno naznačili alebo sa starala sa o to, kde benzínové pumpy sú, ale aby bolo dostatok impulzov pre podnikateľských sektor, aby bola práca tam, kde žijú ľudia, aby sa ľudia mali lepšie.
 Teraz poprosím pána ministra a podpredsedu vlády Ivana Mikloša, aby odpovedal na otázku pána poslanca Ševca, ktorý sa pýta: „Bude ministerstvo, vláda riešiť zrušenie daňových úľav zahraničným akcionárom a investorom?“
 Ďakujem pekne. Vážený pán poslanec, čo sa týka daňových úľav, sú upravené dvomi zákonmi, zákonom o dani z príjmov, a potom špeciálnym zákonom o investičných stimuloch, ktorý platí od začiatku tohto roka. V súvislosti so vstupom do Európskej únie sme prijali aj zákon o štátnej pomoci a dnes udeľovanie všetkých týchto výhod musí byť v súlade so zákonom o štátnej pomoci a musí byť aj schvaľované Úradom pre štátnu pomoc. Trošku vo verejnosti ešte prežíva nie presný a správny názor, že poskytujeme iné, výhodnejšie podmienky zahraničným ako domácim. Chcel by som upresniť, že podľa zákona o investičných stimuloch, ktorý platí od 1. 1. tohto roka, sa môžu uchádzať o tieto stimuly investori bez ohľadu na to, či sú zahraniční alebo domáci. Ale mechanizmus je taký, že vláda posudzuje a schvaľuje, či boli splnené podmienky, ktoré mali byť splnené, kým v zákone o dani z príjmov automaticky, keď sú splnené kritériá, a tam je to pre zahraničných, tak sa môžu o ne uchádzať.
 Záver odpovede je, že sa to teraz zužuje, je to podľa toho zákona o investičných stimuloch aj pre domácich, aj pre zahraničných a pôjde to teraz plne v súlade s pravidlami Európskej únie a zákona o štátnej pomoci, kde sa bude dávať možnosť zvýhodnenia a daňových úľav aj domácim, ale aj zahraničným bez rozlíšenia, najmä pri investovaní do ekonomicky zaostalejších regiónov s väčšou nezamestnanosťou na vyrovnávanie rozdielov.
 Ďakujem pánu ministrovi za odpoveď. Prosím, opustite rečnícky pult.
 A prosím pána ministra Zajaca, aby odpovedal na poslednú položenú otázku pána poslanca Ďaďa, ktorý sa pýta: „V roku 1988 boli pre martinskú Fakultnú nemocnicu vykúpené pozemky a budovy na výstavbu novej nemocnice. Dodnes nie je postavené nič. Nemocnica, kde pracujú odborníci na vysokej odbornej úrovni, kde študujú budúci lekári zo zahraničia, nie je docenená z technickej stránky - priestorové vybavenie pre lekárov a pacientov. Žiadam stanovisko pána ministra, kedy a za akých podmienok začne výstavba (jednotlivé etapy) Fakultnej nemocnice v Martine“.
 Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, vážení poslanci, na základe vydaného územného rozhodnutia na výstavbu polikliniky Fakultnej nemocnice s Poliklinikou Martin, ktorá sa v tom čase volala, teraz martinská Fakultná nemocnica, sa začalo v roku 1987 až 1990 s výkupom nehnuteľností, ktoré sa nachádzali v priestoroch plánovanej výstavby Polikliniky Martin. Uvedené nehnuteľnosti sa nachádzali po oboch stranách Kollárovej ulice, ktoré priamo nadväzovali na pôvodný areál martinskej Fakultnej nemocnice. Ide o nehnuteľnosti, ktoré boli získané na základe kúpno-predajných zmlúv, a to konkrétne 18 nehnuteľností s celkovou výmerou 9 243 m2.
 Vzhľadom na celkovo zmenené hospodárske podmienky v našej republike po roku 1990 sa dospelo k zásadným koncepčným zámerom, ktoré taktiež zmenili aj pohľad na dostavbu martinskej Fakultnej nemocnice napriek tomu, že väčšina objektov martinskej Fakultnej nemocnice je prestarnutá a fyzicky opotrebovaná vzhľadom na svoj vek. Objekty sú vzhľadom na poskytované služby už dnes priestorovo nevyhovujúce. Vychádzalo sa z komplexného koncepčného riešenia so zameraním na účelovosť a hospodárnosť. Tieto poznatky boli predložené Ministerstvu zdravotníctva Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky v roku 1991. Konštatovalo sa, že účelnosť budovy monobloku polikliniky je v nových podmienkach pre nemocničné zariadenia neopodstatnená. Napriek tomu z dôvodu havarijného stavu niektorých starších pavilónov, hlavne chirurgického, patrí medzi najstaršie postavené ešte v roku 1929, pristúpilo sa k celkovej zmene investičného zámeru. Upustilo sa od výstavby monobloku polikliniky a prijalo sa zásadné stanovisko, že výstavbou pavilónu chirurgických disciplín sa vytvorí dostatočný priestor na postupnú koncepčnú úpravu budov, ktoré si však toto riešenie vyžaduje. Súčasne vedenie v spolupráci s naším rezortom pristúpilo k cieľavedomému riešeniu rozvojovej koncepcie dostavby martinskej Fakultnej nemocnice. Práve teraz bola dobudovaná štrukturálna štúdia komplexnej prestavby martinskej Fakultnej nemocnice, ktorej postupnosť krokov bola s nami konzultovaná a následne budeme uvažovať, či do takejto investície nájdeme dosť zdrojov.
 Ďakujem, pán minister. Pán poslanec Ďaďo chce položiť doplňujúcu otázku.
 Otázku ani tak nie. Pán minister, ďakujem, bol to dôkaz toho, že aj minister vlády opäť vie odpovedať konkrétne a adresne na otázku. Len tak prirovnám s pánom Miklošom, ktorý si zmenil ekonomiku s ideologickým tajomníkom a dokázal druhýkrát perfektne odpovedať takisto aj na otázku pána Ševca. Pán Dzurinda, takto sa má odpovedať na otázky. Ďakujem.
 Ďakujem aj jednému, aj druhému rečníkovi. Pán minister, ešte chcete?
 Chcem sa len poďakovať klubu komunistických poslancov, že mi urobili dobrú pia ratio dnes. Ďakujem pekne.
 Panie poslankyne, páni poslanci, otázka pána poslanca Ďaďa a odpoveď pána ministra bola poslednou položenou otázka v bode programu hodina otázka a odpovedí.
 Podľa dohody v poslaneckom grémiu budeme pokračovať bodom programu interpelácie poslancov na členov vlády. Na úvod chcem pripomenúť, že podľa § 129 ods. 4 zákona o rokovacom poriadku, ústne prednesenie interpelácie nezbavuje poslanca povinnosti odovzdať prednesenú interpeláciu predsedovi Národnej rady Slovenskej republiky v písomnom vyhotovení. Upozorňujem, že prepis záznamu interpelácie Kanceláriou Národnej rady Slovenskej republiky nenahrádza túto povinnosť. V tejto súvislosti chcem požiadať poslancov, aby písomné znenie interpelácií doručili predsedovi Národnej rady prostredníctvom podateľne Kancelárie Národnej rady Slovenskej republiky.
 « 5. deň rokovania, 13. novembra 2002 7. deň rokovania, 19. novembra 2002 »