type: contracts

text:
Svarbus teisinis pranešimas
 |
 21998A1203(02)
 1979 metų tolimų oro teršalų pernašų konvencijos protokolas dėl tolesnio išmetamų sieros teršalų mažinimo
 Oficialusis leidinys L 326 , 03/12/1998 p. 0035 - 0056 CS.ES skyrius 11 tomas 30 p. 97 - 118 ET.ES skyrius 11 tomas 30 p. 97 - 118 HU.ES skyrius 11 tomas 30 p. 97 - 118 LT.ES skyrius 11 tomas 30 p. 97 - 118 LV.ES skyrius 11 tomas 30 p. 97 - 118 MT.ES skyrius 11 tomas 30 p. 97 - 118 PL.ES skyrius 11 tomas 30 p. 97 - 118 SK.ES skyrius 11 tomas 30 p. 97 - 118 SL.ES skyrius 11 tomas 30 p. 97 - 118
 1979 metų tolimų oro teršalų pernašų konvencijos protokolas dėl tolesnio išmetamų sieros teršalų mažinimo--------------------------------------------------1979 METŲ TOLIMŲ ORO TERŠALŲ PERNAŠŲ KONVENCIJOS PROTOKOLAS DĖL TOLESNIO IŠMETAMŲ SIEROS TERŠALŲ MAŽINIMOŠALYS,PASIRYŽUSIOS įgyvendinti Tolimų oro teršalų pernašų konvenciją,SUSIRŪPINUSIOS, kad išmetamų sieros ir kitų oro teršalų pernašos per valstybių sienas Europoje ir Šiaurės Amerikoje ir toliau daro didelę žalą ekologiniu ir ekonominiu atžvilgiu gyvybiškai svarbiems gamtos ištekliams, tokiems kaip miškai, dirvožemis, vandenys, medžiagos, įskaitant istorijos paminklus, ir tam tikromis aplinkybėmis kenkia žmonių sveikatai,NUSPRENDUSIOS imtis atsargumo priemonių, leidžiančių prognozuoti oro teršalų išmetimą, užkirsti jam kelią, jį mažinti ir švelninti neigiamą jo poveikį,ĮSITIKINUSIOS, kad, iškilus rimtos ar nepataisomos žalos grėsmei, atsižvelgiant į tai, kad tokių atsargumo priemonių taikymas oro teršalų išmetimo kontrolei turėtų būti ekonomiškas, išsamių ir neabejotinų mokslo žinių stoka neturėtų būti pateisinamas vilkinimas taikyti tokias priemones,ĮVERTINDAMOS tai, kad sieros ir kitų oro teršalų išmetimo kontrolės priemonės padės apsaugoti ir jautrią Arktikos aplinką,ATKREIPDAMOS DĖMESĮ Į TAI, kad svarbiausi oro taršos šaltiniai, iš kurių į orą yra išmetami sieros, azoto oksidų ir kiti teršalai, didinantys aplinkos rūgštėjimą, – tai iškastinio kuro deginimas gaminant energiją ir pagrindiniai technologiniai procesai įvairiuose pramonės sektoriuose bei transportas,SUVOKDAMOS poreikį kovoti su oro tarša ekonomiškais būdais regioniniu mastu, atsižvelgiant į poveikio skirtumus ir taršos mažinimo kainą įvairiose valstybėse,SIEKDAMOS toliau imtis veiksmingesnių priemonių išmetamiems sieros teršalams kontroliuoti ir mažinti,SUVOKDAMOS, kad sieros teršalų kontrolės politika, kad ir kokia ekonomiška ji būtų regioniniu mastu, tampa gana sunkia ekonomine našta į rinkos ekonomiką pereinančioms valstybėms,TURĖDAMOS GALVOJE, kad priemonės išmetamiems sieros teršalams mažinti neturėtų tapti savavališkos ir nepateisinamos diskriminacijos priemonėmis ar paslėptu tarptautinės konkurencijos ir prekybos ribojimu,ATSIŽVELGDAMOS į esamus mokslo ir techninius duomenis apie išmetamus teršalus, atmosferoje vykstančius procesus ir sieros oksidų poveikį aplinkai bei taršos mažinimo kainą,ŽINODAMOS, kad išmetami ne tik sieros, bet ir azoto oksidų bei amoniako teršalai rūgština aplinką,PAŽYMĖDAMOS, kad pagal 1992 m. gegužės 9 d. Niujorke sudarytą Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją yra susitarta sukurti nacionalinę politiką ir imtis atitinkamų kovos su klimato kaita priemonių, kuriomis galima tikėtis sumažinti išmetamus sieros teršalus,PATVIRTINDAMOS būtinybę užtikrinti ekologiškai tinkamą ir subalansuotą plėtrą,PRIPAŽINDAMOS, kad būtinas tolesnis mokslinis ir techninis bendradarbiavimas tobulinant kritinėmis apkrovomis ir kritiniais lygiais pagrįstą metodologiją, taip pat ir stengiantis įvertinti kelis oro teršalus bei jų įvairiopą poveikį aplinkai, medžiagoms ir žmonių sveikatai,PABRĖŽDAMOS, kad mokslo ir technikos žinios yra tobulinamos ir kad reikės į tai atsižvelgti pakartotinai svarstant, ar pagal šį Protokolą prisiimti įsipareigojimai yra pakankami, ir priimant sprendimus dėl tolesnių veiksmų,PRIPAŽINDAMOS 1985 m. liepos 8 d. Helsinkyje priimtą Protokolą dėl išmetamų į orą sieros teršalų ir jų tolimų pernašų mažinimo bent 30 procentų ir daugelio valstybių jau įgyvendintas priemones, kuriomis buvo sumažinti išmetami sieros teršalai,susitarė:1 straipsnisSąvokosŠiame Protokole:1. "Konvencija" – Tolimų oro teršalų pernašų konvencija, sudaryta 1979 m. lapkričio 13 d. Ženevoje,2. "EMEP" – Tolimų oro teršalų pernašų stebėsenos ir jų vertinimo Europoje bendradarbiavimo programa;3. "Vykdomoji institucija" – Konvencijos vykdomoji institucija, įsteigta pagal jos 10 straipsnio 1 dalį;4. "Komisija" – Jungtinių Tautų Europos ekonominė komisija;5. "Šalys" – jei pagal kontekstą nėra kitaip, šio Protokolo Šalys;6. "EMEP geografinė apimtis" – teritorija, apibrėžta 1979 m. Tolimų oro teršalų pernašų konvencijos Protokolo dėl ilgalaikio Tolimų oro teršalų pernašų stebėsenos ir jų vertinimo Europoje bendradarbiavimo programos (EMEP) finansavimo, priimto 1984 m. rugsėjo 28 d. Ženevoje, 1 straipsnio 4 dalyje;7. "SOMA" – sieros oksidų reguliavimo teritorija, apibrėžta III priede atsižvelgiant į 2 straipsnio 3 dalyje nustatytas sąlygas;8. "kritinė apkrova" – vieno arba keleto teršalų kiekybinis įvertinimas, žemiau kurio, kaip rodo dabartiniai mokslo duomenys, nurodyti jautrūs aplinkos elementai didesnio žalingo poveikio nepatiria;9. "kritiniai lygiai" – teršalų koncentracija ore, kurią viršijus, kaip rodo dabartiniai mokslo duomenys, receptoriai, tokie kaip žmonės, augalai, ekosistemos ar medžiagos, gali patirti tiesioginį neigiamą poveikį;10. "kritinės sieros nuosėdos" – oksiduotų sieros junginių kiekybinis įvertinimas atsižvelgiant į bazės katijonų įsisavinimo ir jų nusėdimo poveikį, žemiau kurio, kaip rodo dabartiniai mokslo duomenys, nurodyti jautrūs aplinkos elementai didesnio žalingo poveikio nepatiria;11. "išmetimas" – medžiagų išleidimas į orą;12. "išmetami sieros teršalai" – visi iš antropogeninių šaltinių, išskyrus už teritorinių vandenų tarptautiniais maršrutais plaukiančius laivus, į orą išmetami sieros junginiai, išreikšti sieros dioksido kilotonomis (kt SO2);13. "kuras" – kietos, skystos arba dujinės degiosios medžiagos, išskyrus buitines šiukšles ir toksines arba pavojingas atliekas;14. "stacionarus deginimo šaltinis" – bet kuris techninis įrenginys, kuriame kuras oksiduojamas šilumai gaminti, arba kartu vienoje vietoje išdėstytų tokių techninių įrenginių, kurie per bendrą kaminą išleidžia arba galėtų išleisti atliekų dujas, grupė;15. "naujas didelis stacionarus deginimo šaltinis" – bet kuris stacionarus deginimo šaltinis, kurio statybai arba esminei rekonstrukcijai leidimas išduotas po 1995 m. gruodžio 31 d. ir kurio šiluminis įvadas dirbant apskaičiuotu pajėgumu yra ne mažesnis kaip 50 MWth. Klausimą, kokią rekonstrukciją laikyti esmine ar neesmine, sprendžia kompetentinga nacionalinė institucija, atsižvelgdama į tokius veiksnius kaip ekologinė rekonstrukcijos nauda;16. "didelis esamas stacionarus deginimo šaltinis" – bet kuris esamas stacionarus deginimo šaltinis, kurio šiluminis įvadas dirbant apskaičiuotu pajėgumu yra ne mažesnis kaip 50 MWth.17. "benzinas" – bet koks naftos produktas, atitinkantis HS 2710 technines sąlygas, arba bet kuris naftos produktas, kuris dėl savo distiliavimosi ribų priklauso naudojamų kaip kuras vidutinių distiliatų kategorijai ir kurio bent 85 % tūrio, įskaitant distiliavimo nuostolius, distiliuojasi esant 350 °C temperatūrai;18. "išmetamų teršalų ribinė vertė" – sieros junginių, perskaičiuotų į sieros dioksidą, leistina koncentracija stacionaraus deginimo šaltinio išmetamose dujose, išreikšta išmetamų dujų masės tūryje vienetais mg SO2/Nm3, kai deguonies tūris deginant skystąjį ir dujinį kurą išmetamose dujose sudaro 3 %, ir 6 % – deginant kietąjį kurą;19. "išmetamų teršalų leistina riba" – deginimo šaltiniui arba kartu vienoje vietoje ar tam tikroje apibrėžtoje geografinėje teritorijoje esančių deginimo šaltinių grupei leistinas bendras išmetamų sieros junginių kiekis, perskaičiuotas sieros dioksidu ir išreikštas kilotonomis per metus;20. "nusierinimo koeficientas" – per tam tikrą laiką iš deginimo šaltinio išmetamo sieros kiekio ir per tą patį laiką deginimo šaltinyje sunaudotame kure esančio sieros kiekio santykis;21. "sieros balansas" – apskaičiuotas oksiduotų sieros junginių kiekis nuosėdose, susidarančiose iš tam tikrose nurodytose zonose išmetamų teršalų.2 straipsnisPagrindiniai įsipareigojimai1. Šalys kontroliuoja ir mažina jose išmetamus sieros teršalus, siekdamos apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo neigiamo poveikio, ypač rūgštėjimo, ir, vengdamos per didelių sąnaudų, stengiasi kuo labiau užtikrinti, kad oksiduotų sieros junginių nuosėdos per ilgą laiką neviršytų sieros kritinių apkrovų, kurios pagal dabartinius mokslo duomenis I priede nurodytos kaip kritinės sieros nuosėdos.2. Pirmiausia Šalys bent sumažina metinius išmetamų sieros teršalų kiekius, laikydamosi II priede nurodytų terminų ir lygių, ir juos išlaiko.3. Be to, kiekviena Šalis:a) kurios visas sausumos plotas yra didesnis kaip 2 milijonai kvadratinių kilometrų;b) kuri pagal šio straipsnio 2 dalį įsipareigojo išlaikyti tokį didžiausią nacionalinį išmetamų sieros teršalų kiekį, kuris neviršytų jos išmetamų teršalų kiekio 1990 m. arba neviršytų jos įsipareigojimo pagal 1985 m. Helsinkio protokolą dėl išmetamų sieros teršalų ir tolimų jų pernašų sumažinimo bent 30 %, kaip nurodyta II priede, žiūrint, kuris iš šių rodiklių yra mažesnis;c) kurios metinis išmetamų sieros junginių kiekis, didinantis aplinkos rūgštėjimą vienos ar kelių kitų Šalių jurisdikcijai priklausančiose teritorijose, išmetamas tik jos jurisdikcijai priklausančiuose rajonuose, kurie kaip SOMA yra įrašyti į III priedą, ir kuri yra pateikusi tai įrodančius dokumentus; ird) kuri pasirašydama šį Protokolą arba prie jo prisijungdama nurodė, kad ketina laikytis šios straipsnio dalies,tokioje įrašytoje teritorijoje privalo bent sumažinti metinius išmetamų sieros teršalų kiekius, laikydamasi II priede nurodytų terminų ir lygių, ir juos išlaikyti.4. Be to, Šalys, atsižvelgdamos į konkrečias aplinkybes ir vadovaudamosi IV priedo gairėmis, taiko pačias veiksmingiausias iš naujų ir esamų šaltinių išmetamų sieros teršalų mažinimo priemones, kurioms inter alia priskiriamos:- energijos taupymo priemonės;- priemonės, kuriomis skatinama daugiau naudoti atsinaujinančius energijos šaltinius;- priemonės, kuriomis mažinamas sieros kiekis tam tikrų rūšių kure ir yra skatinama naudoti kurą, kuriame yra mažai sieros, taip pat kurą, turintį daug sieros, naudoti kartu su kuru, turinčiu mažai sieros, arba su nesieringu kuru;- priemonės, kuriomis, vengiant per didelių sąnaudų, diegiamos geriausios prieinamos kontrolės technologijos.5. Kiekviena Šalis, išskyrus Šalis, kurioms galioja 1991 m. Jungtinių Valstijų ir Kanados oro kokybės susitarimas, bent jau:a) visiems naujiems dideliems stacionariems deginimo šaltiniams taiko išmetamų teršalų ribines vertes, kurios yra ne mažiau griežtos nei V priede nurodytos ribinės vertės;b) ne vėliau kaip 2004 m. liepos 1 d., kiek įmanoma stengdamosi išvengti per didelių sąnaudų ir atsižvelgdamos į nuo šio Protokolo įsigaliojimo dienos likusį įrenginio eksploatavimo laiką, tiems dideliems esamiems stacionariems deginimo šaltiniams, kurių šiluminis įvadas yra didesnis kaip 500 MWtn, pradeda taikyti išmetamų teršalų ribines vertes, kurios yra ne mažiau griežtos nei V priede nurodytos ribinės vertės, arba pradeda taikyti tolygias išmetamų teršalų leistinas ribas ar kitas lygiavertes priemones, jei jomis padedama neviršyti didžiausio II priede nurodyto išmetamų sieros teršalų kiekio, o vėliau artėjama prie I priede nurodytų kritinių apkrovų; ne vėliau kaip nuo 2004 m. liepos 1 d., vadovaudamosi V priedo gairėmis, pradeda išmetamų teršalų ribines vertes arba jų leistinas ribas taikyti tiems dideliems esamiems stacionariems deginimo šaltiniams, kurių šiluminis įvadas yra 50–500 MWtn;c) ne vėliau kaip po dvejų metų nuo šio Protokolo įsigaliojimo dienos pradeda taikyti nacionalinius sieros kiekio benzine standartus, kurie yra ne mažiau griežti nei V priede nurodyti standartai. Tais atvejais, kai benzino tiekimo kitaip negalima užtikrinti, valstybė šiame punkte nurodytą laiką gali pratęsti iki dešimties metų. Tokiu atveju kartu su ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ir prisijungimo dokumentu deponuojamame pareiškime ji nurodo, kad ketina šį laiką pratęsti.6. Be to, Šalys gali imtis ekonominių priemonių, skatinančių taikyti ekonomiškus išmetamų sieros teršalų mažinimo būdus.7. Vykdomosios institucijos sesijoje šio Protokolo Šalys, laikydamosi Vykdomosios institucijos sudarytų ir patvirtintų taisyklių bei reikalavimų, sprendžia, ar leisti dviem ar daugiau Šalių kartu vykdyti II priede nurodytus įsipareigojimus. Tokios taisyklės ir reikalavimai užtikrina šio straipsnio 2 dalyje nurodytų įsipareigojimų įvykdymą, taip pat skatina siekti šio straipsnio 1 dalyje nurodytų ekologinių tikslų.8. Atsižvelgdamos į 8 straipsnyje numatytos pirmosios apžvalgos rezultatus, ne vėliau kaip po metų nuo tokios apžvalgos pabaigos Šalys pradeda derybas dėl tolesnių įsipareigojimų mažinti išmetamus teršalus.3 straipsnisKeitimasis technologijomis1. Vadovaudamosi savo nacionaliniais įstatymais, kitais teisės aktais ir praktika, Šalys padeda keistis technologijomis ir metodika, taip pat ir technologijomis ir metodika, kurios leidžia labiau taupyti energiją, daugiau naudoti atsinaujinančius energijos šaltinius ir daugiau perdirbti mažai sieros turinčias kuro rūšis, ir ypač skatina:a) komercinius turimos technologijos mainus;b) tiesioginius pramoninius ryšius ir bendradarbiavimą, taip pat ir bendrų įmonių;c) keistis informacija ir patirtimi;d) teikti techninę pagalbą.2. Skatindamos šio straipsnio 1 dalyje nurodytą veiklą, Šalys sukuria jai palankias sąlygas ir padeda atitinkamoms privataus ir valstybinio sektoriaus organizacijoms bei asmenims, kurie gali teikti technologijas, projektavimo ir inžinerines paslaugas, įrangą ar lėšas, palaikyti ryšius ir bendradarbiauti.3. Ne vėliau kaip praėjus šešiems mėnesiams nuo šio Protokolo įsigaliojimo dienos Šalys ima svarstyti procedūras, kuriomis būtų sukurtos palankesnės sąlygos keistis išmetamų sieros teršalų mažinimo technologijomis.4 straipsnisNacionalinės strategijos, politikos kryptys, programos, priemonės ir informacija1. Kad įvykdytų savo įsipareigojimus pagal 2 straipsnį, kiekviena Šalis:a) ne vėliau kaip po šešių mėnesių nuo šio Protokolo įsigaliojimo atitinkamai Šaliai patvirtina nacionalines strategijas, politikos kryptis ir programas; irb) patvirtina ir taiko nacionalines išmetamų sieros teršalų kontrolės ir mažinimo priemones.2. Kiekviena Šalis renka ir tvarko informaciją apie:a) faktinius išmetamų sieros teršalų lygius, oksiduotų sieros ir kitų rūgštinančių junginių koncentraciją aplinkoje ir nuosėdas (EMEP geografinėje apimtyje esančios Šalys tai daro, atsižvelgdamos į EMEP darbo planą); irb) oksiduotų sieros bei kitų rūgštinančių junginių nuosėdų poveikį.5 straipsnisInformacijos teikimas1. Kiekviena Šalis Vykdomajai institucijai per Komisijos vykdomąjį sekretorių reguliariai, kaip Vykdomosios institucijos nustatyta, teikia informaciją apie:a) 4 straipsnio 1 dalyje minėtų nacionalinių strategijų, politikos, programų ir priemonių vykdymą;b) nacionalinius metinius išmetamų sieros teršalų lygius pagal Vykdomosios institucijos patvirtintas gaires, nurodydama išmetamų teršalų duomenis pagal visas atitinkamas šaltinių kategorijas; irc) kitų įsipareigojimų, prisiimtų pagal šį Protokolą, vykdymą,atitinkančią Vykdomosios institucijos sesijoje priimtu sprendimu Šalių nustatytą formą ir turinį. Prireikus tokio sprendimo sąlygos svarstomos pakartotinai ir nustatomi papildomi informacijos teikimo formos ir (arba) turinio elementai, kurių pranešimuose būtina laikytis.2. Kiekviena Šalis, priklausanti EMEP geografinei apimčiai, per Komisijos vykdomąjį sekretorių reguliariai, kaip EMEP vadovaujamosios institucijos nustatyta ir Vykdomosios institucijos sesijoje Šalių patvirtinta, teikia informaciją apie išmetamų sieros teršalų lygius, išdėstytą pagal EMEP vadovaujamosios institucijos nustatytus laikotarpius ir teritorijas.3. Pakankamai anksti prieš kiekvieną metinę Vykdomosios institucijos sesiją EMEP pateikia informaciją apie:a) oksiduotų sieros junginių koncentracijas aplinkoje ir nuosėdas; irb) sieros balanso apskaičiavimus.Šalys, nepriklausančios EMEP geografinei apimčiai, panašią informaciją pateikia Vykdomosios institucijos prašymu.4. Atsižvelgdama į Konvencijos 10 straipsnio 2 dalies b punktą, Vykdomoji institucija pasirūpina informacijos apie oksiduotų sieros ir kitų rūgštėjimą sukeliančių junginių nuosėdų poveikį rengimu.5. Vykdomosios institucijos sesijose Šalys reguliariai duoda nurodymus parengti atnaujintą informaciją apie apskaičiuotas ir tarptautiniu mastu valstybėms, priklausančioms EMEP geografinei apimčiai, tinkamiausiai paskirstytas išmetamų teršalų mažinimo normas kartu su vertinimo modeliais, kad, siekiant šio Protokolo 2 straipsnio 1 dalies tikslų, būtų toliau mažinamas oksiduotų sieros junginių faktinio nusėdimo ir kritinių apkrovos verčių skirtumas.6 straipsnisMoksliniai tyrimai, plėtra ir stebėsenaŠalys skatina mokslinius tyrimus, plėtrą, stebėseną ir bendradarbiavimą, susijusius su:a) kritinių apkrovų ir kritinių lygių nustatymo metodų derinimu tarptautiniu mastu ir tokio derinimo procedūrų kūrimu;b) stebėsenos metodų bei sistemų ir sieros junginių pernašų, koncentracijų ir nuosėdų modeliavimo tobulinimu;c) tolesnio išmetamų sieros teršalų mažinimo strategijomis, pagrįstomis kritinėmis apkrovomis, kritiniais lygiais ir technikos pažanga, ir integruoto vertinimo modeliavimo tobulinimu apskaičiuojant tarptautiniu mastu optimaliai paskirstytas išmetamų teršalų mažinimo normas ir atsižvelgiant į teisingą mažinimo sąnaudų paskirstymą;d) išmetamų sieros teršalų platesnio poveikio žmonių sveikatai, aplinkai, ypač rūgštėjimui, ir medžiagoms, taip pat ir istorijos bei kultūros paminklams, supratimu atsižvelgiant į sieros oksidų, azoto oksidų, amoniako, lakiųjų organinių junginių ir troposferinio ozono santykį;e) išmetamų teršalų mažinimo technologijomis ir technologijomis bei metodika, leidžiančiomis didinti energijos taupymą, išsaugojimą ir atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą;f) mažinant išmetamus sieros teršalus aplinkai ir žmonių sveikatai teikiamos naudos ekonominiu įvertinimu.7 straipsnisŠio protokolo laikymasis1. Šiuo Protokolu įsteigiamas Įgyvendinimo komitetas, kuris prižiūri šio Protokolo vykdymą ir tai, kaip Šalys laikosi savo įsipareigojimų. Komitetas Šalims atsiskaito Vykdomosios institucijos sesijose ir gali teikti joms rekomendacijas, kurias mano esant reikalingas.2. Apsvarsčiusios Įgyvendinimo komiteto ataskaitą ir rekomendacijas, Šalys, atsižvelgdamos į aplinkybes ir laikydamosi Konvencijos praktikos, gali nutarti imtis veiksmų šio Protokolo tikslams paremti ir užtikrinti visišką šio Protokolo laikymąsi, taip pat ir priemones, kuriomis kuriai nors Šaliai padedama laikytis šio Protokolo.3. Pirmoje po šio Protokolo įsigaliojimo Vykdomosios institucijos sesijoje Šalys priima sprendimą, kuriuo nustato Įgyvendinimo komiteto struktūrą, funkcijas ir procedūras, pagal kurias jis prižiūri, kaip Šalys laikosi šio Protokolo.4. Protokolo laikymosi priežiūros procedūra taikoma nepažeidžiant šio Protokolo 9 straipsnio nuostatų.8 straipsnisŠalių svarstymai vykdomosios institucijos sesijose1. Vadovaudamosi Konvencijos 10 straipsnio 2 dalies a punktu, Vykdomosios institucijos sesijose Šalys svarsto Šalių ir EMEP pateiktą informaciją, sieros ir kitų rūgštėjimą sukeliančių junginių nuosėdų poveikio duomenis ir šio Protokolo 7 straipsnio 1 dalyje minėto Įgyvendinimo komiteto ataskaitas.2. a) Vykdomosios institucijos sesijose Šalys svarsto šiame Protokole nurodytus įsipareigojimus, tarp jų:i) įsipareigojimus dėl savo apskaičiuotų ir tarptautiniu mastu optimaliai paskirstytų išmetamų teršalų mažinimo normų, minėtų 5 straipsnio 5 dalyje; irii) įsipareigojimų pakankamumą ir pažangą, padarytą siekiant šio Protokolo tikslų;b) svarstant atsižvelgiama į geriausią prieinamą mokslinę informaciją apie rūgštėjimą, įskaitant kritinių apkrovų, technologijos pažangos, besikeičiančių ekonominių sąlygų ir įsipareigojimų dėl išmetamų teršalų lygių vykdymo įvertinimą;c) vykstant tokioms apžvalgoms Šalis, kurios įsipareigojimai neviršyti šio Protokolo II priede nurodytų didžiausių išmetamų sieros teršalų kiekių neatitinka jai apskaičiuotų ir tarptautiniu mastu optimaliai paskirstytų išmetamų teršalų mažinimo normų, būtinų laikytis norint sieros nuosėdų 1990 m. ir kritinių sieros nuosėdų skirtumą EMEP geografinėje apimtyje sumažinti bent 60 %, stengiasi prisiimti koreguotus įsipareigojimus;d) tokių apžvalgų procedūras, metodus ir laiką Šalys nustato Vykdomosios institucijos sesijoje. Pirmasis tokia apžvalga baigiama 1997 m.9 straipsnisGinčų sprendimas1. Kilus ginčui tarp dviejų ar daugiau Šalių dėl šio Protokolo aiškinimo ir taikymo, atitinkamos Šalys siekia išspręsti ginčą derybomis arba kitomis taikiomis savo pasirinktomis priemonėmis. Ginčo šalys apie ginčą praneša Vykdomajai institucijai.2. Ratifikuodama, priimdama ar patvirtindama šį Protokolą arba prisijungdama prie jo, arba bet kuriuo metu vėliau Šalis, kuri nėra regioninė ekonominės integracijos organizacija, depozitarui pateikiamu raštu gali pareikšti, kad kilus kokiam nors ginčui dėl šio Protokolo aiškinimo ar taikymo ji pripažįsta privalomomis ipso facto ir be jokio specialaus susitarimo vieną arba abu šiuos ginčų su bet kuria Šalimi, kuri prisiima tokį pat įsipareigojimą, sprendimo būdus:a) ginčo perdavimą nagrinėti Tarptautiniam Teisingumo Teismui;b) arbitražą taikant procedūras, kurias Šalys kiek įmanoma greičiau patvirtins, Vykdomosios institucijos sesijoje patvirtindamos arbitražui skirtą priedą.Šalis, kuri yra regioninė ekonominės integracijos organizacija, panašų pareiškimą dėl arbitražo gali padaryti laikydamasi b punkte minėtų procedūrų.3. Pagal šio straipsnio 2 dalį padarytas pareiškimas galioja tol, kol jame nurodytomis sąlygomis baigiasi jo terminas, arba jo galiojimas baigiasi praėjus trims mėnesiams nuo tos dienos, kai depozitarui buvo deponuotas rašytinis pranešimas apie jo atšaukimą.4. Naujas pareiškimas, pranešimas apie pareiškimo atšaukimą arba jo termino pasibaigimas neturi jokios įtakos Tarptautiniame Teisingumo Teisme arba arbitražiniame teisme nagrinėjamai bylai, jei ginčo šalys nesusitaria kitaip.5. Išskyrus atvejus, kai ginčo šalys pripažįsta tą patį ginčo sprendimo būdą pagal šio straipsnio 2 dalį, jeigu praėjus dvylikai mėnesių nuo tos dienos, kai viena Šalis kitai Šaliai praneša apie iškilusį tarp jų ginčą, atitinkamos Šalys negali išspręsti ginčo šio straipsnio 1 dalyje minėtomis priemonėmis, ginčas vienos iš ginčo šalių prašymu pateikiamas sutaikinimui.6. Šio straipsnio 5 dalies tikslais įsteigiama taikinimo komisija. Komisiją sudaro kiekvienos atitinkamos Šalies arba, kai taikinamos Šalys turi tuos pačius interesus, kiekvienos tuos pačius interesus turinčios grupės paskirtas vienodas skaičius narių; pirmininką renka kartu visi taip paskirti nariai. Komisija priima rekomendacinio pobūdžio nutartį, į kurią Šalys sąžiningai atsižvelgia.10 straipsnisPriedaiŠio Protokolo priedai yra jo sudedamoji dalis. I ir IV priedai yra rekomendacinio pobūdžio.11 straipsnisPakeitimai ir papildymai1. Bet kuri Šalis gali siūlyti šio Protokolo pakeitimus. Bet kuri Konvencijos Šalis gali siūlyti šio Protokolo II priedą papildyti jame įrašant jos pavadinimą kartu su išmetamų teršalų lygiais, didžiausiais išmetamų sieros teršalų lygiais ir išmetamų teršalų mažinimo procentais.2. Tokie siūlomi pakeitimai ir papildymai raštu pateikiami Komisijos vykdomajam sekretoriui, kuris apie juos praneša visoms Šalims. Šalys siūlomus pakeitimus ir papildymus svarsto kitoje Vykdomosios institucijos sesijoje, jei vykdomasis sekretorius tuos pasiūlymus Šalims išsiuntinėjo likus bent devyniasdešimčiai dienų iki sesijos.3. Šio Protokolo ir jo II, III ir V priedų pakeitimus Vykdomosios institucijos sesijoje dalyvaujančios Šalys priima bendru sutarimu, ir jos jas priėmusioms Šalims įsigalioja devyniasdešimtą dieną nuo tos dienos, kai du trečdaliai Šalių depozitarui deponavo pakeitimų priėmimo dokumentus. Bet kuriai kitai Šaliai pakeitimai įsigalioja devyniasdešimtą dieną nuo tos dienos, kai toji Šalis deponavo pakeitimo priėmimo dokumentą.4. Šio Protokolo priedų pakeitimus, išskyrus šio straipsnio 3 dalyje minėtų priedų pakeitimus, Vykdomosios institucijos sesijoje dalyvaujančios Šalys priima bendru sutarimu. Devyniasdešimtą dieną nuo tos dienos, kai Komisijos vykdomasis sekretorius pranešė apie priedo pakeitimą, priedo pakeitimas toms Šalims, kurios nepateikė depozitarui pranešimo pagal šio straipsnio 5 dalį, įsigalioja, jei bent šešiolika Šalių nėra pateikusios tokio pranešimo.5. Šalis, kuri negali patvirtinti priedo, išskyrus šio straipsnio 3 dalyje nurodytus priedus, pakeitimo, per devyniasdešimt dienų nuo pranešimo apie jo priėmimą depozitarui apie tai praneša raštu. Depozitaras apie tokį gautą pranešimą nedelsdamas praneša visoms Šalims. Šalis tokį savo ankstesnį pranešimą bet kuriuo metu gali pakeisti priėmimu, tuomet tokio priedo pakeitimas tai Šaliai įsigalioja, kai ji deponuoja depozitarui savo priėmimo dokumentą.6. II priedo patikslinimus Vykdomosios institucijos sesijoje dalyvaujančios Šalys priima bendru sutarimu, ir jie įsigalioja devyniasdešimtą dieną nuo tos dienos, kai apie priedo patikslinimo priėmimą toms Šalims raštu pranešė Komisijos vykdomasis sekretorius.12 straipsnisPasirašymas1. Šis Protokolas pateikiamas pasirašyti Komisijos valstybėms narėms, taip pat valstybėms, pagal Ekonominės ir Socialinės Tarybos 1947 m. kovo 28 d. nutarimo 36 (IV) 8 punktą Komisijoje turinčioms patarėjos statusą, ir regioninėms ekonominės integracijos organizacijoms, kurias sudaro Komisijos nepriklausomos valstybės narės, šio Protokolo klausimais turinčios kompetenciją vesti derybas, sudaryti ir taikyti tarptautinius susitarimus, jei atitinkamos valstybės ir organizacijos yra Konvencijos Šalys ir yra įrašytos II priedą, 1994 m. birželio 14 d. Osle, o po to iki 1994 m. gruodžio 12 d. – Niujorke, Junginių Tautų vyriausiojoje būstinėje.2. Savo kompetencijos klausimais tokios regioninės ekonominės integracijos organizacijos savo vardu naudojasi šio Protokolo jų valstybėms narėms priskirtomis teisėmis ir vykdo jų priskirtas pareigas. Tokiais atvejais šių organizacijų valstybėms narėms neleidžiama naudotis tokiomis teisėmis individualiai.13 straipsnisRatifikavimas, priėmimas, patvirtinimas ir prisijungimas1. Šį Protokolą jį pasirašiusios Šalys ratifikuoja, priima arba patvirtina.2. Valstybės ir organizacijos, atitinkančios 12 straipsnio 1 dalies reikalavimus, prisijungti prie šio Protokolo gali nuo 1994 m. gruodžio 12 d.14 straipsnisDepozitarasRatifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo dokumentai deponuojami Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, kuris vykdo depozitaro funkcijas.15 straipsnisĮsigaliojimas1. Šis Protokolas įsigalioja devyniasdešimtą dieną nuo tos dienos, kurią depozitarui deponuojamas šešioliktas ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo dokumentas.2. Kiekvienai 12 straipsnio 1 dalyje minėtai valstybei ir organizacijai, kuri ratifikuoja, priima arba patvirtina šį Protokolą, arba prisijungia prie jo po to, kai deponuojamas šešioliktas ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo dokumentas, šis Protokolas įsigalioja devyniasdešimtą dieną nuo tos dienos, kai tokia Šalis deponuoja savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo dokumentą.16 straipsnisDenonsavimasPraėjus penkeriems metams nuo tos dienos, kai šis Protokolas įsigalioja Šaliai, toji Šalis bet kuriuo metu gali jį denonsuoti, apie tai raštu pranešusi depozitarui. Toks denonsavimas įsigalioja devyniasdešimtą dieną nuo tos dienos, kai depozitaras gauna tokį pranešimą, arba nuo vėlesnės datos, kuri gali būti nurodyta pranešime apie denonsavimą.17 straipsnisAutentiški tekstaiŠio Protokolo originalas, kurio tekstai anglų, prancūzų ir rusų kalbomis yra autentiški, deponuojamas Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.Tai patvirtindami, toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį Protokolą.Priimta tūkstantis devyni šimtai devyniasdešimt ketvirtų metų birželio keturioliktą dieną Osle.--------------------------------------------------I PRIEDASKRITINĖS SIEROS NUOSĖDOS(5-iaprocentilė sieros centigramais kvadratiniame metre per metus)+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------II PRIEDASDIDŽIAUSI LEISTINI IŠMETAMŲ SIEROS TERŠALŲ KIEKIAI IR JŲ MAŽINIMO PROCENTAILentelėje pateikti didžiausi išmetamų sieros teršalų kiekiai, kurių, kaip nurodyta šio Protokolo 2 straipsnio 2 ir 3 dalyse, Šalys įsipareigoja neviršyti. 1980 ir 1990 m. išmetamų sieros teršalų kiekiai ir jų mažinimo procentas pateikiami tik susipažinti.Šalis | 2Išmetamų teršalų kiekis kt SO per metus | [1]2Išmetamų sieros teršalų didžiausios leistinos normos kt SO per metus | [2]Išmetamų teršalų mažinimas, procentais (1980 m. –- pamatiniai metai) || | 1980 | 1990 | 2000 | 2005 | 2010 | 2000 | 2005 | 2010 |Airija | 222 | 168 | 155 | | | 30 | | |Austrija | 397 | 90 | 78 | | | 80 | | |Baltarusija | 740 | | 456 | 400 | 370 | 38 | 46 | 50 |Belgija | 828 | 443 | 248 | 232 | 215 | 70 | 72 | 74 |Bulgarija | 2050 | 2020 | 1374 | 1230 | 1127 | 33 | 40 | 45 |Čekija | 2257 | 1876 | 1128 | 902 | 632 | 50 | 60 | 72 |Danija | 451 | 180 | 90 | | | 80 | | |Graikija | 400 | 510 | 595 | 580 | 570 | 0 | 3 | 4 |Ispanija | 3319 | 2316 | 2143 | | | 35 | | |Italija | 3800 | | 1330 | 1042 | | 65 | 73 | |Jungtinė Karalystė | 4898 | 3780 | 2449 | 1470 | 980 | 50 | 70 | 80 |Kanada | — nacionaliniu mastu | 4614 | 3700 | 3200 | | | 30 | | |— SOMA | 3245 | | 1750 | | | 46 | | |Lichtenšteinas | 0,4 | 0,1 | 0,1 | | | 75 | | |Lenkija | 4100 | 3210 | 2583 | 2173 | 1397 | 37 | 47 | 66 |Kroatija | 150 | 160 | 133 | 125 | 117 | 11 | 17 | 22 |Liuksemburgas | 24 | | 10 | | | 58 | | |Norvegija | 142 | 54 | 34 | | | 76 | | |Nyderlandai | 466 | 207 | 106 | | | 77 | | |Portugalija | 266 | 284 | 304 | 294 | | 0 | 3 | |Prancūzija | 3348 | 1202 | 868 | 770 | 737 | 74 | 78 | |Rusijos Federacija [3] | 7161 | 4460 | 4440 | 4297 | 4297 | 38 | 40 | 40 |Slovakija | 843 | 539 | 337 | 295 | 240 | 60 | 65 | 72 |Slovėnija | 235 | 195 | 130 | 94 | 71 | 45 | 60 | 70 |Suomija | 584 | 260 | 116 | | | 80 | | |Švedija | 507 | 130 | 100 | | | 80 | | |Šveicarija | 126 | 62 | 60 | | | 52 | | |Ukraina | 3850 | | 2310 | | | 40 | | |Vengrija | 1632 | 1010 | 898 | 816 | 653 | 45 | 50 | 60 |Vokietija | 7494 | 5803 | 1300 | 990 | | 83 | 87 | |Europos bendrija | 25513 | | 9598 | | | 62 | | |[1] Jeigu kuriais nors metais iki 2005 m. kuri nors Šalis nustato, kad dėl ypač šaltos žiemos, ypač sausos vasaros ir nenumatyto trumpalaikio energijos tiekimo sistemos galingumo sumažėjimo savo ar kurioje nors kaimyninėje šalyje, ji negali įvykdyti savo įsipareigojimų pagal šį priedą, ji gali tuos įsipareigojimus įvykdyti pagal apskaičiuotą nacionalinio metinio išmetamos sieros teršalų kiekio atitinkamais metais, prieš tai buvusiais metais ir po jų einančiais metais vidurkį, jeigu išmetamų teršalų kiekis kiekvienais atskirais metais daugiau kaip 20 % neviršija didžiausio leistino išmetamų sieros teršalų kiekio.Priežastys, kodėl atitinkamais metais viršijamas leistinas teršalų kiekis, ir metodas, kuriuo apskaičiuotas trejų metų vidurkis, pranešamos Įgyvendinimo komitetui.[2] Graikijos ir Portugalijos išmetamų teršalų sumažinimo procentas apskaičiuotas pagal išmetamų sieros teršalų didžiausius kiekius, nurodytus 2000 m.[3] EMEP geografinės apimties Europinė dalis.--------------------------------------------------III PRIEDASSIEROS OKSIDŲ REGULIAVIMO TERITORIJŲ NUSTATYMAS (SOMA)Šio Protokolo vykdymo tikslais nustatomos šios SOMA:Pietryčių Kanados SOMAŠią SOMA sudaro 1 milijonas kvadratinių kilometrų, čia įeina visa šių provincijų teritorija: Princo Edvardo sala, Naujoji Škotija ir Naujasis Brunsvikas, visa Kvebeko provincijos teritorijos dalis į pietus nuo tiesios linijos, einančios nuo Havre – Sent Pjero šiaurinėje Šv. Lauryno įlankos pakrantėje iki taško, kur Kvebeko ir Ontarijo riba kertasi su Džeimso įlankos kranto linija, ir visa Ontarijo provincijos teritorija į pietus nuo tiesios linijos, einančios nuo taško, kur Ontarijo ir Kvebeko riba kertasi su Džeimso įlankos kranto linija, iki Nipigono upės netoli Superioro ežero šiaurinio kranto.--------------------------------------------------IV PRIEDASIŠ STACIONARIŲ ŠALTINIŲ IŠMETAMŲ SIEROS TERŠALŲ KONTROLĖS TECHNOLOGIJOSI. ĮVADAS1. Šio priedo tikslas – pateikti gaires, kaip nustatyti galimus sieros kontrolės būdus ir technologijas, kad būtų galima įvykdyti šio Protokolo įsipareigojimus.2. Priedas sudarytas vadovaujantis Vykdomosios institucijos ir jos pagalbinių struktūrų oficialiuose dokumentuose esama informacija apie bendrus galimus išmetamų sieros teršalų mažinimo būdus ir ypač apie teršalų kontrolės technologijų rezultatus bei sąnaudas.3. Jei nenurodyta kitaip, dauguma atvejų remiantis kelerių metų patirtimi tariama, kad išvardytos mažinimo priemonės yra geriausiai nustatytos ir ekonomiškai įmanomos geriausios prieinamos technologijos. Tačiau vis daugiau patirties įgyjant naujose gamyklose taikant netaršias priemones bei technologijas ir jas įrengiant ir imant taikyti esamose gamyklose, šį priedą būtina reguliariai persvarstyti.4. Nors šiame priede išvardyta daug priemonių ir technologijų, kurioms būdingos labai įvairios sąnaudos ir našumas, šio sąrašo negalima laikyti išsamiu visų kontrolės būdų sąrašu. Be to, kiekvienu konkrečiu atveju kontrolės priemonių ir technologijų pasirinkimas priklauso nuo daugelio veiksnių, iš jų – nuo galiojančių įstatymų, kitų teisės aktų ir ypač nuo kontrolės technologijos reikalavimų, pirminių energijos šaltinių, pramonės infrastruktūros, ekonominių aplinkybių ir konkrečių sąlygų gamyklose.5. Šis priedas daugiausia skirtas oksiduotų sieros teršalų, kuriuos sudaro sieros dioksido (SO2) ir sieros trioksido (SO3) suma, perskaičiuotų sieros dioksidu, kontrolei. Sieros dalis sieros oksidų arba kitų sieros junginių teršaluose, išmetamuose iš nedeginimo ir kitų šaltinių, yra nedidelė, palyginti su iš deginimo šaltinių išmetamais sieros teršalais.6. Planuojant priemones ir technologijas sieros teršalų šaltiniams, kurie skleidžia ir kitokius teršalus, ypač azoto oksidus (NOx), kietąsias daleles, sunkiuosius metalus ir lakiuosius organinius junginius (VOC), tikslinga jas svarstyti kartu su kitų konkrečių teršalų kontrolės priemonėmis, kad būtų galima kuo labiau padidinti taršos mažinimo priemonių veiksmingumą ir sumažinti jų poveikį aplinkai, svarbiausia, išvengti oro taršos problemų perkėlimo į kitą terpę (tokią kaip nuotekos ir kietosios atliekos).II. DIDELI STACIONARŪS IŠMETAMŲ SIEROS TERŠALŲ ŠALTINIAI7. Iškastinio kuro deginimas – pagrindinis iš stacionarių šaltinių išmetamų antropogeninių sieros teršalų šaltinis. Be to, išmetamus teršalus gali gerokai padidinti ir kiti su deginimu nesusiję procesai. Remiantis EMEP/CORINAIR 90, didelių stacionarių šaltinių kategorijoms priklauso:i) didelės elektrinės, bendra elektros energijos gamyba ir centrinio šildymo įmonės:a) katilai;b) stacionarios deginimo turbinos ir vidaus degimo varikliai;ii) komerciniai, žinybiniai ir buitiniai deginimo įrenginiai:a) komercinės katilinės;b) buitiniai šildytuvai;iii) pramoniniai deginimo įrenginiai ir su deginimu susiję procesai:a) katilai ir technologiniai šildytuvai;b) procesai, pavyzdžiui, metalurgijos pramonėje, tokie kaip degimas ir aglomeracija, kokso krosnys, titano dioksido (TiO2) perdirbimas ir t. t.;c) celiuliozės gamyba;iv) procesai, nesusiję su deginimu, pavyzdžiui, sieros rūgšties gamyba, specifiniai organinės sintezės procesai, metalinių paviršių apdorojimas;v) iškastinio kuro gavyba, perdirbimas ir paskirstymas;vi) atliekų apdorojimas ir šalinimas, pavyzdžiui, šiluminis komunalinių ir pramoninių atliekų apdorojimas.8. Bendrieji EEK regiono duomenys (1990 m.) rodo, kad apie 88 % visų išmetamų sieros teršalų susidaro dėl visų deginimo procesų (20 % dėl pramoninio deginimo), 5 % dėl gamybos procesų ir 7 % dėl naftos perdirbimo įmonių. Daugelyje valstybių energetikos sektorius yra didžiausias išmetamų sieros teršalų šaltinis. Kai kuriose valstybėse pramonės sektorius (kartu ir naftos perdirbimo įmonės) taip pat yra svarbus SO2 skleidėjas. Nors EEK regione naftos perdirbimo įmonių išmetami sieros teršalų kiekiai yra palyginti nedideli, šių teršalų įtaka kitų šaltinių išmetamiems sieros teršalams yra didelė dėl naftos produktuose esančios sieros. Apie 60 % sieros kiekio, esančio žalioje naftoje, paprastai išlieka naftos produktuose, 30 % yra panaudojama elementinės sieros pavidalu, o 10 % išmetama pro naftos perdirbimo įmonės kaminus.III. BENDRIEJI IŠMETAMŲ SIEROS TERŠALŲ, SUSIDARANČIŲ DEGINIMO METU, MAŽINIMO BŪDAI9. Bendriesiems išmetamų sieros teršalų, susidarančių deginimo metu, mažinimo būdams priklauso:i) Energetikos valdymo priemonės [1]:a) Energijos taupymasDėl racionalaus energijos naudojimo (didesnio energijos našumo, procesų tobulinimo, bendros energijos gamybos ir (arba) paklausos valdymo) paprastai sumažinami išmetami sieros teršalai.b) Energijos šaltinių derinimasPaprastai išmetamus sieros teršalus galima sumažinti energijos šaltinių derinyje didinant su deginimu nesusijusių (t. y. hidroelektrinių, atominių elektrinių, vėju varomų jėgainių ir t. t.) elektros šaltinių dalį. Tačiau reikia atkreipti dėmesį į tokių priemonių poveikį aplinkai.ii) Technologiniai būdai:a) Kuro keitimasDeginimo metu išmetami SO2 teršalai yra tiesiogiai susiję su sieros kiekiu naudojamame kure.Keičiant kurą (pavyzdžiui, pereinant nuo daug sieros prie mažai sieros turinčių akmens anglių ir (arba) prie skystojo kuro, arba nuo akmens anglių prie dujų) yra mažinami išmetamų sieros teršalų kiekiai, bet čia gali būti tam tikrų apribojimų, priklausančių nuo galimybės gauti mažai sieros turinčio kuro ir nuo galimybės esamas deginimo sistemas pritaikyti kitokioms kuro rūšims. Daugelyje EEK valstybių kai kurie akmens anglimis arba nafta kūrenami deginimo įrenginiai keičiami dujomis kūrenamais deginimo įrenginiais. Keisti kurą yra lengviau, kai yra naudojami dviejų rūšių kuru kūrenami įrenginiai.b) Kuro valymasGamtinių dujų valymas yra pažangi technologija, plačiai naudojama įmonių veikloje.Technologinių dujų valymas (rūgščios naftos perdirbimo įmonių dujos, kokso krosnių dujos, biodujos ir t. t.) taip pat yra pažangi technologija.Skystojo kuro (šviesiųjų ir vidutinių frakcijų) nusierinimas yra pažangi technologija.Sunkiųjų frakcijų nusierinimas yra techniškai įmanomas; tačiau reikėtų atkreipti dėmesį į neapdorotos naftos savybes. Vis dėlto iš atmosferinių nuosėdų (apatinių produktų iš atmosferinių distiliavimo agregatų) gaminant mažai sieros turinčius naftos produktus siera paprastai nešalinama; paprastai perdirbimui pasirenkama mažai sieros turinti nafta. Ištobulėjo hidrokrekingo ir visiškos konversijos technologijos, kurias taikant išgaunama labai daug sieros ir pagamina daugiau šviesiųjų produktų. Visiškos konversijos naftos perdirbimo įmonių dar nėra daug. Tokios įmonės iš žaliavinės naftos paprastai išgauna 80–90 % sieros, o visą likutį paverčia šviesiaisiais arba kitais prekiaujamais produktais. Tokio tipo naftos perdirbimo įmonės sunaudoja daugiau energijos, ir jų investicinės sąnaudos yra didesnės. 1 lentelėje nurodyti naftos perdirbimo įmonių produktuose esančios sieros būdingi kiekiai.1 lentelė Sieros kiekis naftos perdirbimo produktuose[S kiekis (%)]| Būdingos esamos vertės | Ateityje tikėtinos vertės |Benzinas | 0,1 | 0,05 |Aviacinis benzinas | 0,1 | 0,01 |Dyzelinis kuras | 0,05–0,3 | < 0,05 |Buitinių katilų kuras | 0,1–0,2 | < 0,1 |Mazutas | 0,2–3,5 | < 1 |Dyzelinis laivų kuras | 0,5–1,0 | < 0,5 |Bunkerinis laivų mazutas | 3,0–5,0 | < 1 (pakrantės rajonuose) < 2 (atviroje jūroje) |Šiuolaikinėmis antracito valymo technologijomis galima pašalinti apie 50 % neorganinės sieros (tai priklauso nuo anglies ypatybių), bet visiškai negalima pašalinti organinės sieros. Kuriamos veiksmingesnės technologijos, tačiau jos susijusios su didesnėmis specifinėmis investicijomis ir sąnaudomis. Todėl sieros šalinimo efektyvumas valant anglį yra mažesnis, palyginti su degimo dujų nusierinimu. Kiekvienoje konkrečioje šalyje gali būti galimybių rasti optimaliausią kuro valymo ir degimo dujų valymo derinimo būdą.c) Pažangiosios deginimo technologijosŠioms deginimo technologijoms, turinčioms didesnį šiluminį našumą ir mažiau išmetamų sieros teršalų, priklauso: deginimas verdančiame sluoksnyje (DVS): barbotažas (BDVS), recirkuliacija (RDVS) ir veikimas slėgiu (DVSVS); integruoto dujofikavimo kombinuotas ciklas (IDKC); kombinuoto ciklo dujų turbinos (KCDT).Stacionarias degimo turbinas galima integruoti į esamų įprastinio tipo jėgainių deginimo sistemas; tai gali padidinti bendrą našumą nuo 5 % iki 7 %, ir dėl to, pavyzdžiui, gerokai sumažėja išmetamų SO2 teršalų. Tačiau tam būtina atlikti didelius esamos krosnių sistemos pakeitimus.Deginimas verdančiame sluoksnyje – tai deginimo technologija, taikoma deginant antracitą ir rudąsias anglis, bet ji taip pat gali būti taikoma deginant kitokį kietąjį kurą, tokį kaip naftos koksą ir žemos rūšies kurą, pavyzdžiui, atliekas, durpes ir medieną. Išmetamus teršalus galima dar labiau sumažinti taikant sistemoje integruotą deginimo kontrolę, kai į sluoksnio medžiagą pridedama kalkių arba klinčių. Bendri instaliuoto DVS pajėgumai jau yra pasiekę 30000 MWth (250–350 katilinių), įskaitant 8000 MWth, kurį sudaro didesnės kaip 50 MWth katilinės. Dėl šio proceso metu susidarančių šalutinių produktų naudojimo ir (arba) šalinimo gali kilti sunkumų, todėl jį reikia tobulinti.IDKC procesą sudaro akmens anglių dujofikavimas ir kombinuoto ciklo energijos gamyba dujų ir garo turbinoje. Dujofikuotos anglys dega dujų turbinos deginimo kameroje. Išmetami sieros teršalai kontroliuojami pačia naujausia dujų žaliavos valymo technologija prieš jai patenkant į turbiną. Taip pat yra sukurta mazuto atliekų ir bituminių emulsijų technologija. Šiuo metu tokių įrenginių pajėgumai yra apie 1000 MWel (5 elektrinės).Šiuo metu projektuojamos kombinuoto ciklo elektrinės su dujų turbina, kūrenamos gamtinėmis dujomis, kurių energetinis našumas yra maždaug 48–52 %.d) Proceso ir deginimo modifikavimasNėra tokių deginimo modifikacijų, kurias būtų galima palyginti su išmetamų NOx teršalų kontrolės priemonėmis, nes degimo metu organinė ir neorganinė surištoji siera beveik visiškai oksiduojasi (priklausomai nuo kuro savybių ir deginimo technologijos tam tikras procentas lieka pelenuose).Šiame priede deginimo procesai su sausais priedais tradiciniuose katiluose laikomi modifikavimu, nes deginimo agregate naudojamas agentas. Tačiau patirtis parodė, kad taikant šiuos procesus šiluminis pajėgumas mažėja, Ca/S santykis yra didelis, o sieros pašalinama mažai. Būtina spręsti susidarančių šalutinių produktų naudojimo klausimą, todėl šis sprendimas turėtų būti taikomas mažesnėse katilinėse ir tik kaip tarpinė priemonės (2 lentelė).2 lentelė Sieros oksidų teršalai, išmetami iškastiniu kuru kūrenamuose įrenginiuose naudojant įvairias technologijasLentelė iš esmės skirta valstybinio sektoriaus dideliems deginimo įrenginiams. Tačiau išmetamų teršalų kontrolės galimybės tinka ir kitiems sektoriams, kurie išmeta panašius dujų teršalus.[2] [3] [4] [5] [6] [7]| Nekontroliuojamas teršalų išmetimas | Priedų panaudojimas | [2]Valymas šlapiu šveitikliu | [3]Sausa purškimo absorbcija || | | | | | | |Sumažinimo našumas (%) | | | iki 60 | | 95 | | iki 90 | |Energetinis našumas (kWel/103m3/h) | | | 0,1–1 | | 6–10 | | 3–6 | |Bendras įrengtas galingumas (ECE Eur) (MWth) | | | | | 194000 | | 16000 | |Šalutiniai produktai | | | Ca druskų ir lakiųjų pelenų mišinys | Gipsas (šlamas/nuotekos) | Ca SO3 × 1/2 H2O ir lakiųjų pelenų mišinys |Specifinės investicijos (kaina ECU (1990) kWel) | | | 20–50 | | 60–250 | | 50–220 | || mg/m3 [4] | g/kWhel | mg/m3 [4] | g/kWhel | Mg/m3 [4] | g/kWhel | mg/m3 [4] | g/kWhel |Antracitas [5] | 1000–10000 | 3,5–35 | 400–4000 | 1,4–14 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,4 < 0,7 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,4 < 0,7 |Rudosios anglys [5] | 1000–20000 | 4,2–84 | 400–8000 | 1,7–33,6 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,7 < 0,8 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,7 < 0,8 |Mazutas [5] | 1000–10000 | 2,8–28 | 400–4000 | 1,1–11 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,1 < 0,6 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,1 < 0,6 || [3]Amoniakinis šveitiklis | [2]Wellmano Lordo procesas | [2]Aktyvuota anglis | [2]Kombinuotas katalizinis procesas || | | | | | | |Sumažinimo našumas (%) | iki 90 | | 95 | | 95 | | 95 | |Energetinis našumas (kWel/103m3/h) | 3–10 | | 10–15 | | 4–8 | | 2 | |Bendras įrengtas galingumas (ECE Eur) (MWth) | 200 | | 2000 | | 700 | | 1300 | |Šalutiniai produktai | Amoniakinės trąšos | Elementinė S Sieros rūgštis (99 % tūrio) | Elementinė S Sieros rūgštis (99 % tūrio) | Sieros rūgštis (70 % masės) |Specifinės investicijos (kaina ECU (1990) kWel) | 230–270 [4] | | 200–300 [6] | | 280–320 [6] [7] | | 320–350 [6] [7] | || mg/m3 [4] | g/kWhel | mg/m3 [4] | g/kWhel | mg/m3 [4] | g/kWhel | mg/m3 [4] | g/kWhel |Antracitas [5] | < 400 < 200, 1 % S) | < 1,4 < 0,7 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,4 < 0,7 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,4 < 0,7 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,4 < 0,7 |Rudosios anglys [5] | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,7 < 0,8 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,7 < 0,8 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,7 < 0,8 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,7 < 0,8 |Mazutas [5] | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,1 < 0,6 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,1 < 0,6 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,1 < 0,6 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,1 < 0,6 |e) Išmetamųjų dujų nusierinimo (IDN) procesaiŠie procesai skirti jau susidariusiems sieros oksidams pašalinti, be to, jie priskiriami prie pagalbinių priemonių. Visos naujausios išmetamų dujų apdorojimo technologijos pagrįstos sieros šalinimu taikant šlapius, sausus, pusiau sausus ir katalizinius cheminius procesus.Siekiant kuo veiksmingiau įgyvendinti išmetamų sieros teršalų mažinimo programą, be energijos valdymo priemonių, išvardytų i papunktyje, reikėtų įvertinti ir įvairių technologijų derinimo galimybes, nurodytas ii papunktyje.Kai kuriais atvejais išmetamų sieros teršalų mažinimo priemonėmis galima sumažinti ir išmetamus CO2, NOx bei kitus teršalus.Valstybinėse elektrinėse, bendrai gaminant energiją ir centrinio šildymo įmonėse taikomi šie išmetamų dujų valymo procesai: kalkių/klinčių šlapias šveitiklis (KŠŠ); purškimo sausa absorbcija (PSA); Wellmano Lordo procesas (WL); amoniako šveitiklis (AŠ); kombinuoti NOx/SOx šalinimo procesai (aktyvuotos anglies procesas (AA) ir kombinuotas katalizinis NOx/SOx šalinimas).Energetikos sektoriuje KŠŠ ir PSA procesams tenka atitinkamai 85 % ir 10 % visų įrengtų IDN pajėgumų.Kai kurie nauji išmetamų dujų nusierinimo procesai, tokie kaip sausas elektroninio spindulio šveitiklis (SESŠ) ir Mark 13A, dar tik bandomi.2 lentelėje pateikti minėtų pagalbinių priemonių našumo duomenys yra pagrįsti daugelio įmonių, kuriose jos yra įdiegtos, praktine patirtimi. Lentelėje taip pat nurodyti bendri jau įdiegti pajėgumai ir atskirų įrenginių pajėgumai. Nepaisant keleto sieros mažinimo technologijų palyginamų charakteristikų, kai kurių technologijų negalima taikyti dėl tam tikrų vietinių ar su konkrečiu įrenginiu susijusių veiksnių.2 lentelėje taip pat nurodyta įprastinė investicijų į sieros mažinimo technologijas, išvardytas c punkto ii papunktyje, d ir e punktuose, kaina. Tačiau konkrečiais atvejais taikant šias technologijas reikia įvertinti, kad investicijų į išmetamų teršalų mažinimo priemones kaina, be viso kito, priklauso ir nuo konkrečių taikomų technologijų ypatumų, privalomų kontrolės sistemų, įmonės dydžio, reikalaujamo sumažinimo dydžio ir nuo numatomų įrenginių priežiūros terminų. Taigi lentelėje pateiktas tik labai apibendrintas investicijų kainos diapazonas. Investicijos, skirtos įmonėms rekonstruoti, paprastai yra didesnės nei investicijos į naujas įmones.IV. IŠMETAMŲ TERŠALŲ KONTROLĖS PRIEMONĖS KITUOSE SEKTORIUOSE10. Išmetamų teršalų kontrolės priemonės, išvardytos 9 ii punkto a–e papunkčiuose, tinka ne tik jėgainėms, bet ir kitiems įvairiems pramonės sektoriams. Daugiausia patirties per keletą pastarųjų metų yra įgyta jėgainių sektoriuje.11. Išmetamų sieros teršalų mažinimo technologijos pramonės sektoriuje priklauso tik nuo specifinių taikomų procesų apribojimų. 3 lentelėje nurodyti procesai, kuriems vykstant susidaro dideli išmetamų sieros teršalų kiekiai, ir jų mažinimo priemonės.3 lentelėŠaltinis | Išmetamų teršalų mažinimo priemonės |Spalvotųjų metalų sulfidų išdeginimas | Šlapias katalizinis procesas naudojant sieros rūgštį |Viskozės gamyba | Dvigubo kontakto procesas |Sieros rūgšties gamyba | Dvigubo kontakto procesas, padidintas produkcijos kiekis |Sulfatinis celiuliozės virimas | Įvairių priemonių taikymas proceso metu |12. Siekiant veiksmingai sumažinti išmetamus sieros teršalus, 3 lentelėje išvardytuose sektoriuose galima taikyti į procesą integruotas priemones, įskaitant žaliavos keitimo priemones (prireikus derinant su sektoriui pritaikytomis išmetamųjų dujų valymo priemonėmis).13. Paminėtini tokie pavyzdžiai:a) naujuose sulfatinio celiuliozės virimo įrenginiuose galima pasiekti, kad vienai tonai oru džiovintos celiuliozės masės tektų mažiau kaip 1 kg išmetamų sieros teršalų [8];b) sulfitinės celiuliozės įrenginiuose galima pasiekti, kad vienai tonai oru džiovintos celiuliozės masės tektų 1–1,5 kg sieros;c) yra pranešimų, kad sulfidų apdeginimo atveju šalinimo efektyvumas gali siekti 80 %–99 % įrenginiuose, kurių pajėgumai 10000–200000 m3 /h (priklausomai nuo proceso);d) vienoje geležies rūdos aglomeracijos gamykloje IDN įrenginys, kurio našumas 320000 m3/h, išvalo dujas iki mažiau kaip 100 mg SOx/Nm3 esant 6 % O2;e) kokso krosnyse pasiekiama mažiau kaip 400 mg SOx/Nm3 esant 6 % O2;f) sieros rūgšties gamybos įrenginiuose pasiekiama didesnė kaip 99 % konversija;g) modernizuotuose Klauso įrenginiuose panaudojama daugiau kaip 99 % sieros.V. ŠALUTINIAI PRODUKTAI IR ŠALUTINIS POVEIKIS14. Didėjant pastangoms mažinti išmetamų sieros teršalų kiekius iš stacionarių šaltinių EEK regiono šalyse, didės šalutinių produktų kiekiai.15. Reikėtų rinktis būdus, kuriais būtų galima gauti naudoti tinkamus produktus. Be to, reikėtų rinktis būdus, kuriais didinamas šiluminis našumas ir mažinama atliekų šalinimo problema. Nors daugumą šalutinių produktų, tokių kaip gipsas, amoniako druskos, sieros rūgštis ir siera, galima panaudoti ir perdirbti, būtina atsižvelgti į tokius veiksnius kaip rinkos sąlygos ir kokybės standartai. Būtina toliau tobulinti ir tirti DVS ir PSA šalutinių produktų panaudojimą, nes kai kuriose šalyje šalinimo vietos galimybės ir šalinimo kriterijai riboja šalinimą.16. Toliau išvardyti šalutiniai poveikiai nekliudo diegti kokios nors technologijos ar metodo, bet esant kelioms galimybėms mažinti sieros teršalus reikėtų atsižvelgti į:a) energijos poreikius vykstant dujų valymo procesui;b) sieros rūgšties, kuri susidaro sieros oksidams reaguojant su vandens garais, sukeliamą koroziją;c) didesnius sunaudojamo vandens kiekius ir nuotekų valymą;d) cheminių reagentų poreikį;e) kietųjų atliekų šalinimą.VI. STEBĖSENA IR DUOMENŲ TEIKIMAS17. Nacionalinę oro taršos mažinimo strategiją ir politiką sudaro: įstatymai ir kiti teisės aktai, ekonominės paskatos ir atgrasos, tai pat technologiniai reikalavimai (geriausia prieinama technologija).18. Apskritai standartai kiekvienam taršos šaltiniui nustatomi pagal įrenginio dydį, veiklos pobūdį, deginimo technologiją, kuro rūšį ir pagal naujumą. Kitas taikomas būdas – visų sieros teršalų, išmetamų šaltinių grupės, mažinimo užduotis ir galimybė pasirinkti, kur taikyti tos užduoties vykdymo priemones (burbulo koncepcija).19. Pastangas neleisti, kad išmetami sieros teršalų kiekiai viršytų pagrindiniuose nacionaliniuose įstatymuose nustatytas ribas, būtina kontroliuoti taikant nuolatinę stebėsenos ir ataskaitų teikimo priežiūros institucijoms sistemą.20. Yra keletas stebėsenos sistemų, pagrįstų nepertraukiamais ir pertraukiamais matavimais, tačiau kokybės reikalavimai skiriasi. Matavimus turi atlikti kvalifikuotos institucijos, taikydamos matavimo ir stebėsenos sistemas. Šiuo tikslu tinkamiausias būdas – sertifikavimo sistema.21. Taikant šiuolaikines automatizuotos stebėsenos sistemas ir kontrolės įrangą, dėl ataskaitų rengimo nekyla sunkumų. Duomenys tolesniam naudojimui renkami moderniausiais metodais; tačiau kompetentingoms institucijoms teikiami duomenys skiriasi. Kad duomenis būtų galima palyginti, reikia suderinti, kokius duomenis privalu pateikti, taip pat jų rinkimo privalomąsias taisykles. Toks suderinimas pageidautinas ir užtikrinant matavimų bei stebėsenos sistemų kokybę. Į tai reikėtų atsižvelgti renkant duomenis.22. Siekiant išvengti netikslumų ir nenuoseklumų, būtina gerai nusistatyti pagrindines problemas ir griežtai apibrėžti parametrus, tarp jų:a) normatyvus, išreikštus ppmv, mg/Nm3, g/GJ, kg/h arba kg/tona produkto. Daugumą iš šių vienetų reikia apskaičiuoti ir nurodyti pagal dujų temperatūrą, drėgmę, slėgį, deguonies kiekį arba sunaudotos šilumos vertę;b) laiką, išreikštą valandomis, mėnesiais arba metais, per kurį reikia apskaičiuoti tokių normatyvų vidurkį;c) gedimų laiką ir atitinkamas avariniais atvejais taikomas taisykles, kai stebėsenos sistemos apeinamos arba įrenginys uždaromas;d) metodus, kuriais papildomi praleisti arba prarasti duomenys dėl įrangos gedimo;e) matuotinus parametrus. Reikalinga informacija gali skirtis, atsižvelgiant į pramoninį procesą. Čia taip pat svarbu matavimo vieta sistemoje.23. Būtina užtikrinti matavimų kokybės kontrolę.[1] i, a ir b punktuose nurodyti būdai yra integruoti į Šalies energetikos struktūrą ir politiką. Čia neatsižvelgiama į įgyvendinimo statusą, našumą ir sąnaudas kiekvienam sektoriui.[2] Naudojant kurą, kuriame yra daug sieros, šalinimo našumo rodiklį reikia tikslinti. Tačiau tikslinimo ribos priklauso nuo konkretaus proceso. Galimybė taikyti šiuos procesus paprastai yra 95 %.[3] Ribotos galimybės panaudoti, kai kure yra didelis sieros kiekis.[4] Išmetami teršalai matuojami mg/m3 (standartinė temperatūra ir slėgis), sausi, 6 % deguonies naudojant kietąjį kurą, 3 % naudojant skystąjį kurą.[5] Konversijos koeficientas priklauso nuo kuro charakteristikų, konkretaus išmetamų dujų tūrio ir katilo šiluminio našumo (taikyti konversijos faktoriai (m3/kWhel, šiluminis našumas: 36 %): antracitas – 3,50, rudosios anglys – 4,20, mazutas – 2,80).[6] Specifinių investicijų kaina rodo nedidelį įrenginių skaičių.[7] Į specifinių investicijų kainą įeina nuazotinimo proceso kaina.[8] Būtina kontroliuoti sieros ir natrio santykį, t. y. šalinti sierą neutraliųjų druskų pavidalu ir naudoti natrį be sieros.--------------------------------------------------V PRIEDASIŠMETAMŲ TERŠALŲ IR SIEROS KONCENTRACIJOS RIBINĖS VERTĖSA. IŠMETAMŲ TERŠALŲ RIBINĖS VERTĖS, TAIKOMOS DIDELIEMS STACIONARIEMS DEGINIMO ŠALTINIAMS a| | (i) (MWth) | (ii) Išmetamų teršalų ribinė vertė (mg SO2/Nm3b) | (iii) Nusierinimo koeficientas (%) |1 | KIETASIS KURAS (kai deguonies kiekis išmetamose dujose 6 %) | 50–100 | 2000 | |100–500 | 2000–400 (tolygus sumažinimas) | 40 (100–167 MWth)40–90 (tolygus padidinimas 167–500 MWth) |> 500 | 400 | 90 |2 | SKYSTASIS KURAS (kai deguonies kiekis išmetamose dujose 3 %) | 50–300 | 1700 | |300–500 | 1700–400 (tolygus sumažinimas) | 90 |> 500 | 400 | 90 |3 | DUJINIS KURAS (kai deguonies kiekis išmetamose dujose 3 %) | | | |Visoks dujinis kuras | | 35 | |Suskystintos dujos | | 5 | |Mažo kaloringumo dujos, susidarančios dujofikuojant naftos perdirbimo liekanas/atliekas, koksavimo dujos, aukštakrosnių dujos | | 800 | |B. VARIKLINIS KURAS| Sieros kiekis (%) |Dyzelinis kelių transporto priemonėms | 0,05 |Kitos rūšys | 0,2 |Pastabosa Orientaciniais tikslais įrenginiams, kuriuose vienu metu gali būti naudojamas dviejų arba daugiau rūšių kuras, kompetentingos institucijos nustato išmetamų teršalų ribines vertes, atsižvelgdamos į ii skiltyje pateiktas išmetamų teršalų ribines vertes, taikomas kiekvienai atskirai kuro rūšiai, kiekvienos kuro rūšies šiluminį įvadą, o naftos perdirbimo įmonėse – į atitinkamas specifines įmonės charakteristikas. Naftos perdirbimo įmonėse tokia bendra ribinė vertė jokiomis aplinkybėmis neturi būti didesnė kaip 1700 mg SO2/Nm3.Ribinės vertės netaikomos šioms įmonėms:- įrenginiams, kurių deginimo produktai naudojami tiesiogiai šildymui, džiovinimui arba kitokiam daiktų ar medžiagų apdorojimui, pavyzdžiui, antrinio šildymo krosnims, terminio apdorojimo krosnims;- papildomo deginimo įrenginiams, t. y. techninei įrangai, skirtai išmetamoms dujoms valyti deginant, kuri nėra eksploatuojama kaip savarankiškas deginimo įrenginys;- įrenginiams katalizinio krekingo katalizatoriams regeneruoti;- įrenginiams, skirtiems vandenilio sulfidui perdirbti į sierą;- chemijos pramonėje naudojamiems reaktoriams;- kokso krosnims;- kauperiams;- atliekų deginimo įrenginiams;- įrenginiai su dyzeliniu kuru, benzinu ar dujomis varomais motorais arba dujų turbinomis nepriklausomai nuo naudojamo kuro.Tuo atveju, kai Šalis dėl didelės sieros koncentracijos vietiniame kietajame arba skystajame kure negali pasiekti ii skiltyje nustatytų išmetamų teršalų ribinių verčių, ji gali taikyti nusierinimo normas, nustatytas iii skiltyje, arba 800 mg SO2/Nm3 kaip didžiausią ribinę vertę (nors pageidautina ne daugiau kaip 650 mg SO2/Nm3). Tais kalendoriniais metais, kai Šalis taiko tokias normas, ji privalo apie tai pranešti Įgyvendinimo komitetui.Kai du ar daugiau atskirų naujų junginių yra įrengiami taip, kad, įvertinus techninius ir ekonominius veiksnius, jų išmetamos dujos, kompetentingų institucijų nuomone, galėtų būti išleidžiamos per bendrą kaminą, tokių įrenginių visuma laikoma vienu agregatu.b mg SO2/Nm3 nustatomas esant 2730 K temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui, patikslinus pagal vandens garų kiekį.--------------------------------------------------


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 29.9.2012
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 295/27
 Recours introduit le 19 juillet 2012 — The Hut.com/OHMI — Intersport France (THE HUT)
 (Affaire T-330/12)
 2012/C 295/48
 Langue de dépôt du recours: l’anglais
 Parties
 Partie requérante: The Hut.com Ltd (Northwich, Royaume-Uni) (représentant: S. Malynicz, Barrister)
 Partie défenderesse: Office de l’harmonisation dans le marché intérieur (marques, dessins et modèles)
 Autre partie devant la chambre de recours: Intersport France (Longjumeau, France)
 Conclusions
 La partie requérante conclut à ce qu’il plaise au Tribunal:
 —
 annuler la décision rendue par la deuxième chambre de recours de l’Office de l’harmonisation dans le marché intérieur (marques, dessins et modèles) le 27 avril 2012 dans l’affaire R 814/2011-2; et
 —
 condamner la partie défenderesse et l’autre partie devant la chambre de recours à supporter leurs propres dépens ainsi que ceux de la partie requérante.
 Moyens et principaux arguments
 Demandeur de la marque communautaire: la partie requérante
 Marque communautaire concernée: la marque verbale «THE HUT», notamment pour des services relevant de la classe 35 — demande de marque communautaire no 8394091
 Titulaire de la marque ou du signe invoqué à l’appui de l’opposition: l’autre partie devant la chambre de recours
 Marque ou signe invoqué: la marque verbale française «LA HUTTE», enregistrée sous le no 33228708, pour des produits relevant des classes 3, 5, 18, 22, 25 et 28
 Décision de la division d’opposition: rejet de l’opposition dans sa totalité
 Décision de la chambre de recours: annulation partielle de la décision attaquée
 Moyens invoqués: violation de l’article 8, paragraphe 1, sous b), du règlement no 207/2009.


type: other

text:
Spolno nadlegovanje na delovnem mestu (mobing) « Odvetniška pisarna Marjan Feguš
 Zakon o delovnih razmerjih (ZDR-1) v 7. členu določa, da je na delovnem mestu prepovedano spolno in drugo nadlegovanje. Spolno nadlegovanje je kakršnakoli oblika neželenega verbalnega, neverbalnega ali fizičnega ravnanja ali vedenja spolne narave z učinkom ali namenom prizadeti dostojanstvo osebe. S tem se na zakonski ravni ureja prepoved nadlegovanja in trpinčenja na delovnem mestu, ki vključuje mobing, šikaniranje oziroma čustvene zlorabe. S takšno prepovedjo želi zakon ustvariti pogoje za zagotovitev ustrezne ravni dostojanstva v delovnem okolju. Zakon za kršitve prepovedi mobinga in šikaniranja omogoča uveljavljanje odškodnine za pretrpljene duševne bolečine.
 V konkretnem primeru je sodišče s pravnomočno sodbo odločilo, da je delodajalec (družba, v kateri je bila zaposlena tožnica) odškodninsko odgovoren zaradi mobinga, ki ga je izvajal direktor družbe zoper tožnico v obliki nagovarjanja k intimnim odnosom. Primer, ki je predstavljen v tem članku, je še toliko bolj pomemben, saj gre za lokalnega pomembneža iz okolice Ptuja, pri katerem sodišče ni imelo nobenih pomislekov, da zavržnega očitanega dejanja napram svoji podrejeni delavki ni storil.
 V članku je podrobno opisano dogajanje med direktorjem in delavko, saj je pomembno, da se vidi, kakšno ravnanje se šteje kot mobing. Takšne situacije je zagotovo zelo pogoste širom Slovenije v najrazličnejših okoljih. Čeprav lahko na eni strani takšno obnašanje nadrejenih zgleda kot šaljivo in nedolžno, je to za podrejenega izjemno ponižujoče in obremenjujoče. Vsak, ki je izpostavljen takšnemu ravnanju, bi se mu moral upreti, nadrejenega pa izpostaviti kot nekoga, ki krši osebno dostojanstvo in varnost svojega podrejenega.
 Tožnica je bila zaposlena v družbi iz okolice Ptuja (toženka), s katero sklenila pogodbo o zaposlitvi za določen čas, njene delovne naloge pa so obsegale predvsem administrativno delo. Pred zaposlitvijo je tožnica direktorja družbe, pri kateri se je zaposlila, bežno poznala, saj se je z njim že nekajkrat srečala. Pri zaposlitvi tožnice je posredoval tožničin prijatelj, ki je osebno poznal tudi direktorja te družbe. Direktor je skupnemu znancu obljubil, da bo tožnico zaposlil. Nenavadno je, da je direktor pred zaposlitvijo tožnico povabil, naj se oglasi kar pri njemu doma, da se bosta pogovorila o podrobnostih v zvezi s službo. To se je tudi zgodilo in tožnica je kmalu pričela z delom v podjetju.
 Tožnica bi v začetku opravljanja dela direktorja opisala kot izredno prijaznega, saj ji je pomagal pri vseh zadevah, pri ureditvi stanovanja, vključevanja v novo okolje ipd. Že prvi mesec je tožnica vsako jutro sodelovala na sestankih, ki so se dogajali v direktorjevi pisarni. Direktor je tožnico večkrat klical v svojo pisarno, da je z njo sprva govoril o delu, o njenem prilagajanju in vklapljanju v družbo, o poteku njenega delo, kar je bilo za tožnico že takrat neprijetno, saj so pogovori trajali tudi po 45 minut in so jo nato sodelavke spraševale, kaj je bilo, kje je hodila toliko časa in kaj sta se pogovarjala.
 Po prvem mesecu so se pogovori med direktorjem in tožnico v pisarni preselili na bolj osebno raven. Direktor je začel tožnici razlagati o sebi, o svoji družini, kako si želi resne veze in da je naveličan biti sam. Kasneje je dodal, da bi tožnica bila idealna za njega in da mu je zelo všeč, ter da ji on lahko v svojem okolišu ponudi vse.
 Tožnica je takšne monologe direktorja večino časa le poslušala, se jim poskušala izogniti ter nanje odgovarjala vedno izključno v smislu, da je prišla v njegovo podjetje z namenom, da opravlja delo in da kaj drugega od nje ne more pričakovati. Kljub temu je direktor tožnico večkrat spraševal, zakaj ga nikoli ne pokliče po službi in jo redno, vsak teden, in jo vabil na privatne izlete. Že takrat mu je tožnica jasno povedala, da si z njim intimne veze ne želi.
 Sčasoma so se njuni medsebojni odnosi začeli spreminjati. Tožnica ni bila več vabljena na kosila, morala si je poiskati drugo stanovanje, pa tudi na sestanke ni bila več vabljena. Tožnica je takšno dogajanje v službi vseeno občutila kot olajšanje, saj (začasno) ni prihajalo več do zanjo neprijetnih situacij, kot pred tem. Vestno in marljivo je opravljala svoje delo, kar se je odrazilo tudi v tem, da ji je bila pogodba o zaposlitvi podaljšana, njena plača pa povišana.
 Situacija je za tožnico ponovno začela postajati neznosna čez nekaj časa. Ob določeni priliki se je tožnica počutila slabo in je prosila za izostanek z dela zaradi koriščenja bolniškega dopusta. Tožnico je direktor osebno poklical in želel izvedeti, kako se počuti, ter da ga skrbi zanjo. Tožnica mu je odgovorila, da ni posebnega razloga za skrb, da gre za običajne zdravstvene težave in da se bolje počuti.
 Direktor pa je tožnico ponovno poklical čez nekaj dni in ji pojasnil, da so zadeve v službi resne in da se morata pogovoriti o teh zadevah in da se naj zvečer ob 20.30 uri oglasi pri njemu doma, ker prej nima časa. Tožnica je bila prepričana, da gre za problem porodniških dopustov in posledičnem manjku delavk, dopustu sodelavke, ki je nekatere pomembne zadeve takrat že prepuščala tožnici in jo je pred odhodom tudi informirala o tem ter jo za čas koriščenja svojega dopusta direktorju priporočila kot dovolj primerna in dovolj sposobna za začasno vodenje njenih zadev.
 Tožnica se je istega dne ob 20.30 uri oglasila pri direktorju doma, kjer jo je povabil v kuhinjo za mizo. Nato pa je sledilo presenečenje. Direktor je tožnici najprej podaril izjemno drago žensko torbico priznane blagovne znamke. Rekel je, da je to zahvala za njeno marljivo delo, resnost in hitro učenje. Ob tem ji je sicer razlagal o delu v službi, o skrbeh, ki jih ima zaradi omenjenih porodniških dopustov. Tožnici je obrazložil, kako si predstavlja njeno delo, jo hvalil in omenil, da ima občutek, kot da je v podjetju dlje kot eno leto, da izredno hitro napreduje in se uči ter da se zelo dobro vključuje in razume zadeve. Takšen pogovor, v katerem je pretežno govoril direktor, je trajal skoraj dve uri.
 Nato pa je začel direktor govoriti o zasebnih zadevah. Spraševal jo je, zakaj je sama, da je tudi on osamljen, da bi bila lahko skupaj in jo nagovarjal, da bi se lahko kaj dogovorila. Govoril ji je, da je lepa, pametna, postavna, da si tako želi ob sebi, tako v službi kot privatno, da ji bo dal vse, vendar je potrebno najprej rešiti vprašanje stanovanja, da bi ji lahko v roku dveh mesecev stanovanje kupil v bližini podjetja, da bi nato vikende preživljala na morju ali kjerkoli bo želela. Povedal ji je, da bo imela dober avto, da se bo lahko peljala, kamor koli bo hotela, da bo lahko imela čas in denar za kolege in kolegice in preživljala čas z njimi, torej vse, kar bo želela. Poudaril je, da bo v službi prevzela vodilno mesto, da bo hodila z njim po sestankih v tujino, saj je komunikativna, jezike zna govoriti in se dobro znajde med ljudmi in da je privlačna. Omenil je celo, da v kolikor bo želela otroke, bo lahko kariero prestavila.
 Takšna analiza oziroma načrti so tožnico zelo šokirali. Kakšnih 30 minut je zgolj nepremično in tiho sedela ter samo poslušala. Najprej je mislila, da gre bolj za šalo in da jo direktor preizkuša, da vidi njeno reakcijo. Po končanem govoru direktorja je tožnica postavila le par vprašanj, in sicer od kod mu takšne ideje, kje je prav njo našel pri vseh ženskah, ki jih ima okrog sebe, in da sem mu že povedala, da jo takšne ponudbe ne zanimajo. Izpostavila je, da je vedno skrbela sama zase in da nima namena sklepati takšnih zvez. Nato je vstala in odšla iz hiše, direktor pa jo je prepričeval, naj ostane, da ne bo nihče vedel, da se bosta v službi delala kot da ni nič. Ob odhodu jo je hotel še poljubiti, vendar se je izmaknila in odšla.
 Tožnica se je odpeljala domov, med vožnjo pa se ji je govor Vuka začel vračati v zavest. Ob prihodu domov je bila šokirana, pretresena. Noč po razgovoru sploh ni spala. Tožnico je dogajanje začelo resno obremenjevati. Razmišljala je o prenehanju dela v podjetju, zato je iskala rešitev za odpoved pogodbe o zaposlitvi, hkrati pa jo je bilo strah, kaj bo to pomenilo za njeno nadaljnje življenje oziroma ali se ji ne bi kaj zgodilo.
 Tožnica je zato sprejela odločitev, da bo podala odpoved pogodbe o zaposlitvi. Takšno obnašanje direktorja je tožnica dojela kot mobing. Ravnanje direktorja je tožnici onemogočalo, da bi delo lahko opravljala vestno, porušen je bil njen občutek varnosti, sproščenosti in zadovoljstva na delovnem mestu. Direktor je kot nadrejeni toženki posegel v njene osebnostne pravice, v njeno osebno dostojanstvo in varnost. Toženka tako ni mogla več funkcionirati v delovnem okolju podjetja, zato je podala odpoved pogodbe o zaposlitvi.
 Tožnica po razgovoru z direktorjem pri njemu doma ni bila psihično in fizično sposobna za delo. Po vsem dogajanju, po odločitvi, da zapusti delovno mesto, po podani odpovedi pogodbe o zaposlitvi, je adrenalin v njej popustil, zaradi česar se je počutila zelo slabo, psihično in fizično popolnoma izčrpano.
 Zaradi vse hujše notranje stiske je poiskala tudi pomoč pri psihiatru, kjer ji je bilo svetovano, naj se ne vrača v okolje, kjer se počuti ogroženo.
 Tožnica je bila zaradi ravnanja direktorja osebno prizadeta. Neprimerna povabila in ponudbe z njegove strani so jo prizadele, zaradi česar je potrebovala zdravniško pomoč. Tožnica je bila zaradi ravnanja direktorja, odškodovana, zaradi česar je v sodnem postopku uveljavljala odškodnino kot nadomestilo za pretrpljene duševne bolečine zaradi okrnitve osebnostne pravice. Pravica do pravične denarne odškodnine temelji na 181. členu Obligacijskega zakonika, ki opredeljuje kršitev osebnega dostojanstva in varnosti.
 V članku je podrobno opisano dogajanje med direktorjem in delavko, saj je pomembno, da se vidi, kakšno ravnanje šteje kot mobing. Takšne situacije je zagotovo zelo pogoste širom Slovenije. Čeprav lahko na eni strani takšno obnašanje nadrejenih izgleda kot šaljivo in nedolžno, je to za podrejenega izjemno ponižujoče in obremenjujoče. Vsak, ki je izpostavljen takšnemu ravnanju, bi se mu moral upreti.
 Sodišče je v konkretnem primeru zaključilo, da se je razmerje med direktorjem in tožnico začelo na prijateljski ravni. Direktor se je tekom sodnega postopka branil, da ima z vsemi zaposlenimi takšen, bolj družinski odnos. Sodišče je poudarilo, da s takšnim odnosom ni nič narobe, dokler se z njim vsi strinjajo. Če pa delavcu takšen odnos ne ustreza, pa je to direktor dolžan spoštovati in prenehati z vsemi ravnanji, ki lahko posežejo v delavčevo dostojanstvo.
 Tekom izvedbe dokaznega postopka je sodišče ugotovilo, da direktor in tožnica nista imela zgolj poslovnega (delovnopravnega) odnosa, saj ni običajno, da nadrejeni kliče podrejenega k sebi na dom in mu ponuja dragocena darila, še zlasti, ker je bilo ugotovljeno, da ostalih delavcev direktor ni vabil na dom.
 Sodišče je ocenilo, da ravnanja direktorja niso bila dopustna. Upoštevajoč njegov položaj v družbi, starost in izkušnje, bi se direktor moral zavedati, da imajo lahko njegova ravnanja posledice v smislu očitkov spolnega in drugega nadlegovanja delavke na delovnem mestu. Tudi pritožbeno sodišče je potrdilo ugotovitve sodišča prve stopnje, da so ravnanja direktorja imela znake kršitve prepovedi spolnega in drugega nadlegovanja na delovnem mestu, da so takšna ravnanja protipravna in da nasprotujejo varovanju in spoštovanju delavčeve osebnosti in dostojanstva na delovnem mestu.
 Ravnanje direktorja je pri tožnici povzročilo psihično stisko, ki je izvor njenih duševnih bolečin. Zaradi protipravnih ravnanj direktorja je tožnica utrpela škodo. Ne samo zakon, tudi mednarodne direktive prepovedujejo vsakršne oblike nadlegovanja na delovnem mestu. Hkrati s prepovedjo so predvidene določene kazni, ki imajo namen generalne in personalne prevencije.
 Delodajalci morajo sprejeti ustrezne preventivne ukrepe, da zagotovijo stabilno delovno okolje, v katerem ne prihaja do kakršnihkoli oblik nadlegovanja. Delodajalci morajo tudi ustrezno ukrepati, kadar takšno ravnanje zaznajo.
 Sodišče je s sodbo[1] tožnici prisodilo primerno odškodnino za pretrpljene duševne bolečine, glede na to, da so sporni dogodki neugodno vplivali na njeno zdravstveno stanje in pri njej povzročili akutno stresno reakcijo, anksioznost, težave s spanjem, predpisano terapijo z zdravili, ipd.
 [1] Sodba Delovnega sodišča v Mariboru, zunanji oddelek na Ptuju, opr. št. Pd 65/2012 z dne 14.2.2013 v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča, opr. št. Pdp 591/2013 z dne 28.11.2013.


type: wikipedia

text:
Volendam on asula Hollandis Põhja-Hollandi provintsis Edam-Volendami vallas.
 Volendami nimi oli algselt Vollendam. Algselt suubus siin E või IJe jõgi, mille ääres asus Edami asula, Zuiderzeesse. Aastal 1357 kaevasid edamlased Purmermeeri ja Zuiderzee vahele lühema ühenduskanali. Pärast seda rajati vana Edami sadama ette tamm ning vana sadam täideti. Siit ka nimi "Vollendam" – 'täitetamm'. Peagi asusid sinna elama talupojad ja kalurid.
 Praegu on Volendam suur küla umbes 21 000 elanikuga. Elanikud rõhutavad oma eripära võrreldes muu Hollandiga. Muuhulgas räägivad nad taani keelega sarnanevat murret.
 Volendam on oma maalilise kaluriküla miljööga rahvusvaheline turistide sihtkoht.
 2001. aasta tulekahju
 Kohvikus Het Hemeltje 'Väike taevas' leidis 2001. aasta uusaastaööl aset lühiajaline äge tulekahju. Kohvik oli täis noori inimesi. Süttisid kuivad uusaastakaunistused, mis olid lakke kinnitatud. Põlev mass kukkus alla.
 Selles tulekahjus hukkus 14 inimest tallamise, hapnikupuuduse ja väga tõsiste põletushaavade tõttu. Umbes 180 inimest sai viga, paljud tõsiselt. Vigastatuid oli nii palju, et põletushaavakeskustest Beverwijkis, Groningenis ja Rotterdamis ei piisanud. Seetõttu viidi paljud välismaale, sealhulgas Leuvenisse ja Brüsselisse.
 Uurimisel selgus, et kohvikuomanik Jan Veerman oli olnud hooletu, sest ta kasutas kaunistustes kergestisüttivat materjali. Samuti oli liiga vähe tagavaraväljapääse ja ruumis oli liiga palju inimesi. Oli ka kahtlusi, et mitmeid muid valla ettekirjutusi ei olnud järgitud. Esitati küsimus, kas vallapoolne järelevalve on olnud rahuldav.
 Volendami bürgermeister Frank IJsselmuiden astus tagasi.
 Kultuur
 Volendamist oli pärit popansambel The Cats.
 Sport
 Volendamis baseerub jalgpalliklubi FC Volendam.
 Välislingid
 SL Õhtulehe artikkel ja foto tulekahjust


text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 22003D0125
 Euroopa Liidu Teataja L 331 , 18/12/2003 Lk 0054 - 0055
 EMP Ühiskomitee otsusnr 125/2003,26. september 2003,millega muudetakse EMP lepingu XX lisa (keskkond)EMP ÜHISKOMITEE,võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi "leping", eelkõige selle artiklit 98ning arvestades järgmist:(1) Lepingu XX lisa muudeti EMP Ühiskomitee 11. juuli 2003. aasta otsusega nr 93/2003. [1](2) Lepingusse tuleb lisada komisjoni 27. veebruari 2003. aasta otsus 2003/138/EÜ, millega kehtestatakse sõidukite osade ja materjalide kodeerimisstandardid vastavalt kasutuselt kõrvaldatud sõidukeid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/53/EÜ, [2]ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Lepingu XX lisa punkti 32eb (komisjoni otsus 2002/151/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:"32ec. 32003 D 0138: komisjoni otsus 2003/138/EÜ, 27. veebruar 2003, millega kehtestatakse sõidukite osade ja materjalide kodeerimisstandardid vastavalt kasutuselt kõrvaldatud sõidukeid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/53/EÜ (EÜT L 53, 28.2.2003, lk 58)."Artikkel 2Otsuse 2003/138/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentne.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub 27. septembril 2003 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud. [3]Artikkel 4Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.Brüssel, 26. september 2003EMP Ühiskomitee nimeleesistujaH. S. H. Prinz Nikolaus von Liechtenstein[1] ELT L 272, 23.10.2003, lk 29.[2] ELT L 53, 28.2.2003, lk 58.[3] Põhiseadusest tulenevad nõuded puuduvad.--------------------------------------------------


text:
Εργασια στην γερμανια - Σελίδα 61
 Σελίδα 61 από 305
 Jump to page: Εμφάνιση αποτελεσμάτων : 601 έως 610 από 3044
 Μηνύματα 87 cool...μακαρι να γραφανε κι αλλοι εδω μεσα οπως εσυ
 Εχω κανει φανταρος στην Λαρισα,στην Στρατια.
 Εμενα δεν μου αρεσει καθολου το πατριωτακι,αλλα μπαινω μπας και μαθω κατι παραπανω απο αυτα που ξερω.
 Ειμαι ''ολος αυτια'' για το πως ειναι τα πραγματα σε χωρες του εξωτερικου.Εχω μεγαλη περιεργια και δεν ειναι αναγκη να συγκρινουμε παντα με Ελλαδα.
 Μακαρι να γραφανε και Ελληνες που ζουν Βραζιλια-Νοτια Αφρικη και αλλα μερη.Δυστυχως τα 3-4 μελη που εχουν ''στρογγυλοκαθισει'' εδω μεσα,δεν βοηθουν στην περισσοτερη αναπτυξη του φορουμ.Μπαινουν και τους διωχνουν.Η θα πας με τα νερα τους,η ''ουστ απο δω''.
 Τελευταία επεξεργασία από το χρήστη fendy : 19-12-2011 στις 12:30
 Απάντηση με παράθεση 19-12-2011, 13:22
 Μηνύματα 1 Αρχικό μήνυμα απο fendy
 cool...μακαρι να γραφανε κι αλλοι εδω μεσα οπως εσυ
 Χαίρομαι που και ο κόσμος που δεν συμπαθεί το patriotaki
 το χρησιμοποιεί για να ενημερωθεί.
 Τα μέλη και οι mods προσφέρουν ένα mega έργω εδώ μέσα. Εγώ έστησα το site, ένα άδειο site είναι ένα τίποτα, ζωή το δίνουν άλλοι εδώ !
 Κανένας δεν στρογγυλοκάθισε εδώ, απεναντίας αξίζουν τον σεβασμό μας.
 Έχει πέσει δουλειά, κόπο και ξενύχτι εδώ μέσα, έχω την απαίτηση να το σεβαστείτε. Οποιος μπορεί και θέλει ας προσφέρει...
 Απάντηση με παράθεση 19-12-2011, 21:51
 Μηνύματα 63 ερωτηση
 αποφασησα και εγω να φυγω γερμανια και συγκεκριμενα ντορτμουντ,τωρα ξεκινισα ταχυρυθμα και πιστευω μετα το πασχα να ειμαι σχετικα ετοιμος θελω να ρωτησο μπορω να ανεβω για μια εβδομαδα να παω στον οαεδ τους να γραφτω να αφισω βιογραφικα ετησεις σε επιχειρησης και να κατεβω ελλαδα να περιμενω φυσικα εχω εκαι δικους μου ανθρωπους ,ευχαριστο
 Απάντηση με παράθεση 19-12-2011, 22:06
 Μηνύματα 65 Αρχικό μήνυμα απο leonidas1973
 καλή επιτυχία ότι και να κάνεις!!
 Απάντηση με παράθεση 19-12-2011, 22:30
 Μηνύματα 405 Αρχικό μήνυμα απο leonidas1973
 στον γερμ. αντιστοιχο ΟΑΕΔ το λεγομενο Arbeitsagentur μπορει καποιος να δηλωθει ειτε ως
 arbeitssuchend δηλ. πως αναζητα εργασια ειτε ως arbeitslos δηλ. ανεργος.
 Εσυ προφανως εννοεις το πρωτο γιατι για το δευτερο θα πρεπει να δηλωθεις εδω ως μονιμος κατοικος πρωτα
 Αν ειναι ετσι τοτε μπορεις και στον ελληνικο ΟΑΕΔ να πας να ρωτησεις αν εχουν αγγελιες για Γερμανια. Λογικα ολοι οι οργανισμοι αντιστοιχοι του ΟΑΕΔ εντος της ΕΕ συνεργαζονται και εχουν αγγελιες για θεσεις εργασιας και απο αλλες χωρες της ΕΕ
 Ωστοσο μπορεις να περασεις απτο Arbeitsagentur συγκεκριμενα στο τμημα του jobcenter και να ριξεις μια ματια.
 Αλλα τις ιδιες αγγελιες μπορεις να της βρεις και στο διαδικτυο
 Εξαλλου αφου εχεις δικους σου ανθρωπους σιγουρα θα σε βοηθησουν
 Απάντηση με παράθεση 19-12-2011, 22:45
 Μηνύματα 63 καλα συνεφακι επαθα πλακα πιο γρηγορη και απο την εξπρες σερβις σε ευχαριστω πολυ
 Απάντηση με παράθεση 19-12-2011, 22:46
 Μηνύματα 3.113 great work synnefaki!!!!!!
 Απάντηση με παράθεση 20-12-2011, 00:15
 Μηνύματα 53 Αρχικό μήνυμα απο synnefaki
 Synnefaki, εγώ που θέλω να μεταφέρω με το έντυπο u2 την ενεργεία μου εκεί για να συνεχίσω να παίρνω το επίδομα μέχρι να βρω δουλειά, προφανώς πρέπει να γραφτώ σαν arbeitslos? Ωστόσο επειδή αυτό έχει περιορισμό ως προς το χρόνο εγγραφής , είναι μόνο 7 ημέρες προθεσμία για να γραφτείς στο Γερμανικό ΟΑΕΔ από τη στιγμή που θα πάρεις το έντυπο από την Ελλάδα, με την κατοικία τι γίνεται? Θα με δικαιολογήσουν σαν φιλοξενούμενο γιατί θα φιλοξενηθώ στην αρχή σε οικογενειακούς φίλους ή θα μου ζητούν δικιά μου μόνιμη κατοικία????? Sorry αν σε ρίχνω στα βαθιά με τις γραφειοκρατίες!
 Απάντηση με παράθεση 20-12-2011, 10:06
 Καλημερα μολις ερθεις θα πας να δηλωθεις με το διαβατηριο σου στο Rathaus. Εκει απλα πρεπει να συμπληρωσεις ενα χαρτι και να γραψεις την διευθυνση που μενεις. Θα γραψεις την διευθυνση της φιλικης σου οικογενειας. Και μετα θα πας εχοντας μαζι σου το εντυπο αυτο απτον ΟΑΕΔ τον ελλ.και την βεβαιωση απτο Rathaus πως εισαι δηλωμενος δηλ. μονιμος κατοικος εδω στο Arbeitsagentur.
 Απάντηση με παράθεση 20-12-2011, 12:37
 Synnefaki, ευχαριστώ πολύ,
 Απλώς κάπου εδώ πρέπει να πάρω χαρτί και μολύβι και να φτιάξω έναν οδηγό με βήματα, για να ξέρω τι πρέπει να κάνω με τη σειρά αλλά και για να μην επαναλαμβανόμαστε εδώ με περίπου ίδιες ερωτήσεις.
 Απάντηση με παράθεση Σελίδα 61 από 305


text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 12008E/PRO/33
 Verżjoni konsolidata tat-Trattat dwar il-Funzjonament ta' l-Unjoni Ewropea - PROTOKOLLI - Protokoll (nru 33) dwar l-artikolu 157 tat-Trattat dwar il-Funzjonament ta' l-Unjoni Ewropea
 Official Journal 115 , 09/05/2008 P. 0319 - 0319
 PROTOKOLL (Nru 33)DWAR L-ARTIKOLU 157 TAT-TRATTAT DWAR IL-FUNZJONAMENT TA' L-UNJONI EWROPEAIl-PARTIJIET KONTRAENTI GĦOLJAQABLU dwar id-dispożizzjonijet li ġejjin, li huma annessi mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u mat-Trattat dwar il-Funzjonament ta' l-Unjoni Ewropea:Għall-fini ta' l-Artikolu 157 tat-Trattat dwar il-Funzjonament ta' l-Unjoni Ewropea, il-benefiċċji pagabbli taħt skemi ta' sigurtà soċjali in konnessjoni ma' l-impjieg, ma jiġux ikkunsidrati bħala rimunerazzjoni jekk u sakemm jistgħu jiġu attribwiti għal perijodi ta' impjieg li ġew qabel is- 17 ta' Mejju 1990, ħlief fil-każ ta' ħaddiema jew ta' dawk l-aventi kawża, u li qabel dik id-data jkunu bdew proċeduri legali jew introduċew talba ekwivalenti taħt il-liġi nazzjonali li tkun tapplika.--------------------------------------------------


text:
 Anunţ juridic important
 |
 22002D0064
 Jurnalul Oficial L 238 , 05/09/2002 p. 0034 - 0035 ediţie specială în limba cehă capitol 11 volum 07 p. 250 - 251 ediţie specială în limba estonă capitol 11 volum 07 p. 250 - 251 ediţie specială în limba maghiară capitol 11 volum 07 p. 250 - 251 ediţie specială în limba lituaniană capitol 11 volum 07 p. 250 - 251 LV.ES capitol 11 volum 07 p. 250 - 251 MT.ES capitol 11 volum 07 p. 250 - 251 PL.ES capitol 11 volum 07 p. 250 - 251 SK.ES capitol 11 volum 07 p. 250 - 251 ediţie specială în limba slovenă capitol 11 volum 07 p. 250 - 251
 Decizia nr. 64/2002 a Comitetului mixt al SEEdin 31 mai 2002de modificare a anexei XXI (Statistică) la Acordul SEECOMITETUL MIXT AL SEE,având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare "acordul", în special articolul 98,întrucât:(1) Anexa XXI la acord a fost modificată prin Decizia nr. 45/2002 a Comitetului mixt al SEE din 19 aprilie 2002 [1].(2) Regulamentul (CE) nr. 1172/98 al Consiliului din 25 mai 1998 privind datele statistice referitoare la transportul rutier de mărfuri [2] se încorporează în acord.(3) Regulamentul (CE) nr. 1172/98 abrogă, începând cu 1 ianuarie 1999, Directiva 78/546/CEE a Consiliului din 12 iunie 1978 privind datele statistice referitoare la transportul rutier de mărfuri, ca parte a statisticilor regionale [3], astfel cum a fost modificată ulterior, care este încorporată în acord și care, prin urmare, trebuie eliminată din acord.(4) Regulamentul (CE) nr. 2691/1999 al Comisiei din 17 decembrie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1172/98 al Consiliului privind datele statistice referitoare la transporturile rutiere de mărfuri [4] se încorporează în acord,DECIDE:Articolul 1Anexa XXI la acord se modifică după cum urmează:1. După punctul 7e [Regulamentul (CE) nr. 2163/2001 al Comisiei] se inserează următorul text:"7f. 398 R 1172: Regulamentul (CE) nr. 1172/98 al Consiliului din 25 mai 1998 privind datele statistice referitoare la transportul rutier de mărfuri (JO L 163, 6.6.1998, p. 1), astfel cum a fost modificat prin:- 399 R 2691: Regulamentul (CE) nr. 2691/1999 al Comisiei din 17 decembrie 1999 (JO L 326, 18.12.1999, p. 39).În sensul prezentului acord, dispozițiile directivei sunt adaptate după cum urmează:(a) articolul 5 alineatul (3) punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:"Prima transmitere acoperă primul trimestru al anului 2002.";(b) Islanda este scutită de obligația de transmitere a datelor prevăzute de prezentul regulament;(c) Liechtenstein furnizează datele prevăzute de prezentul regulament, însă metodele de culegere a datelor trebuie să fie adaptate caracteristicilor structurale ale transportului rutier național, de comun acord cu Eurostat. În special, Liechtenstein poate transmite numai datele referitoare la vehiculele care efectuează în mod periodic operațiuni de transport rutier de mărfuri pe teritoriul statelor membre ale SEE;(d) datele pentru Liechtenstein se comunică pentru prima dată pentru primul trimestru al anului 2003."2. Textul de la punctul 5 se elimină.Articolul 2Textele Regulamentelor (CE) nr. 1172/98 și nr. 2691/1999 în limbile islandeză și norvegiană, care se publică în suplimentul SEE al Jurnalului Oficial al Comunităților Europene, sunt autentice.Articolul 3Prezenta decizie intră în vigoare la 1 iunie 2002, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord către Comitetul mixt al SEE [*****].Articolul 4Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Comunităților Europene.Adoptată la Bruxelles, 31 mai 2002.Pentru Comitetul mixt al SEEPreședinteleP. Westerlund[1] JO L 154, 13.6.2002, p. 32.[2] JO L 163, 6.6.1998, p. 1.[3] JO L 168, 26.6.1978, p. 29.[4] JO L 326, 18.12.1999, p. 39.[*****] Nu au fost semnalate obligații constituționale.--------------------------------------------------


text:
Humboldt River Ranch é uma região censitária no condado de Pershing, estado do Nevada, nos Estados Unidos. Segundo o censo efetuado em 2010, esta região censitária tinha uma população de 119 habitantes.
 Geografia
 Humboldt River Ranch fica localizada no lado oriental da Interstate 80 no norte do Nevada, a 40 quilómetros a norte de Lovelock e a 80 quilómetros a sudoeste de Winnemucca. A comunidade é servida pela Exit 129 on I-80. Nevada State Route 401 ligada a oeste a 1,6 quilómetros da Rye Patch State Recreation Area, localizada na Rye Patch Dam no rio Humboldt.
 De acordo como o U.S. Census Bureau, Humboldt River Ranch CDP tem uma superfície de 33,3 km2, todos de terra.
 Regiões censitárias de Nevada
 Condado de Pershing


text:
 30.7.2015
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 202/33
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 182/2014
 ze dne 25. září 2014,
 kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP [2015/1250]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Komise (EU) č. 301/2014 ze dne 25. března 2014, kterým se mění příloha XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, pokud jde o sloučeniny šestivazného chromu (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Příloha II Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V bodě 12zc (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006) kapitoly XV přílohy II Dohody o EHP se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32014 R 0301: nařízení Komise (EU) č. 301/2014 ze dne 25. března 2014 (Úř. věst. L 90, 26.3.2014, s. 1).“
 Článek 2
 Znění nařízení (EU) č. 301/2014 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 26. září 2014 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (2).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 25. září 2014.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Kurt JÄGER
 (1) Úř. věst. L 90, 26.3.2014, s. 1.
 (2) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.