type: contracts

text:
 11/Sv. 55
 HR
 Službeni list Europske unije
 61
 21999A0312(01)
 L 063/39
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 OKVIRNI SPORAZUM O SURADNJI
 između Europske ekonomske zajednice i Republika Kostarike, El Salvadora, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve i Paname
 VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
 s jedne strane i
 VLADE KOSTARIKE, EL SALVADORA, GVATEMALE, HONDURASA, NIKARAGVE I PANAME,
 s druge strane,
 UZIMAJUĆI U OBZIR tradicionalne prijateljske veze između država članica Europske ekonomske zajednice (dalje u tekstu „Zajednica”) i Republika Kostarike, El Salvadora, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve i Paname (dalje u tekstu „Srednja Amerika”) koje su u proteklih devet godina ostvarivale korist od pokretanja plodnog političkog dijaloga i gospodarske suradnje koju treba učvrstiti,
 PRISJEĆAJUĆI SE važnog doprinosa kojeg je Srednja Amerika ostvarila provedbom Sporazuma o suradnji potpisanog u Luksemburgu 12. studenoga 1985. i konačnim priopćenjima donesenim na ministarskim sastancima Zajednice i Srednje Amerike,
 PONOVNO POTVRĐUJUĆI svoju privrženost načelima Povelje Ujedinjenih naroda, načelima međunarodnog prava, demokratskim vrijednostima i poštovanju ljudskih prava te naglašavajući važnost Rezolucije o ljudskim pravima, demokraciji i razvoju koju su Vijeće i države članice Zajednice usvojile 28. studenoga 1991.,
 ISTIČUĆI napredak u pogledu mira i demokracije postignut u državama Srednje Amerike procesom dijaloga i nacionalnog pomirenja koji su pokrenuti u regiji, te naglašavajući znatne napore u pogledu poštovanja ljudskih prava,
 PREPOZNAJUĆI razvoj kao temeljni uvjet za konsolidaciju mira i demokracije i kao osnovni zahtjev za promicanje gospodarskih i socijalnih prava naroda Srednje Amerike,
 PREPOZNAJUĆI važnost koju Zajednica pridaje razvijanju trgovinske i gospodarske suradnje sa zemljama u razvoju te imajući na umu njene smjernice i rezolucije koje uređuju suradnju s azijskim i latinoameričkim zemljama u razvoju,
 IMAJUĆI NA UMU pozitivne učinke procesa modernizacije, gospodarske reforme i liberalizacije trgovine koje su uvele vlade Srednje Amerike i potrebe da se te reforme poprate unapređenjem socijalnih prava najsiromašnijeg dijela stanovništva, te uvjereni da će suradnja sa Zajednicom imati važnu ulogu u iskorjenjivanju krajnjeg siromaštva u regiji,
 SVJESNI važnosti pomaganja Srednjoj Americi da se u potpunosti uključi u svjetsko gospodarstvo,
 UVJERENI u važnost slobodne međunarodne trgovine, načela multilateralnog trgovinskog sustava, većeg ulaganja i poštovanja prava intelektualnog vlasništva,
 NAGLAŠAVAJUĆI posebnu važnost koju stranke pridaju većoj zaštiti okoliša i održivom razvoju,
 IMAJUĆI NA UMU hitnu potrebu jačanja međunarodne suradnje u rješavanju problema prouzročenih i povezanih s drogama,
 SVJESNI potrebe za ponovnim potvrđivanjem važnosti uloge žena kao ključnog elementa u razvojnom procesu,
 NAGLAŠAVAJUĆI postignut napredak Sustavom integracije srednjoameričkih država (SICA – Sistema de la Integración Centroamericana) zbog promjena u Povelji Organizacije srednjoameričkih država (ODECA – Organización de Estados Centroamericanos), uvedenih Protokolom Tegucigalpa, te priznajući da se srednjoamerička regija sastoji od zemalja u razvoju,
 UVJERENI u potrebu za pokretanjem nove faze suradnje između dviju regija, u skladu sa zaključcima VIII. ministarske konferencije u San Joseu, te prepoznajući da je temeljni cilj Sporazuma konsolidacija, produbljivanje i širenje odnosa između dviju stranaka,
 ODLUČILI SU sklopiti ovaj Sporazum i u tu su svrhu odredili kao svoje opunomoćenike:
 ZA VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA:
 Niels Helveg PETERSEN,
 Ministar vanjskih poslova Danske,
 Predsjednik Vijeća Europskih zajednica;
 Manuel MARÍN,
 Član Komisije Europskih zajednica;
 ZA VLADU REPUBLIKE KOSTARIKE:
 Bernd H. NIEHAUS QUESADA,
 Ministar vanjskih poslova;
 ZA VLADU REPUBLIKE EL SALVADORA:
 Dr. José M. PACAS CASTRO,
 Ministar vanjskih poslova;
 ZA VLADU REPUBLIKE GVATEMALE:
 Gonzalo MENENDEZ PARK,
 Ministar vanjskih poslova;
 ZA VLADU REPUBLIKE HONDURASA:
 Mario CARIAS ZAPATA,
 Ministar vanjskih poslova;
 ZA VLADU REPUBLIKE NIKARAGVE:
 Ernesto LEAL,
 Ministar vanjskih poslova
 ZA VLADU REPUBLIKE PANAME:
 Julio LINARES
 Ministar vanjskih poslova;
 KOJI su se, razmijenivši svoje punomoći, za koje je utvrđeno da su u valjanom i propisanom obliku,
 SPORAZUMJELI:
 Članak 1.
 Demokratska osnova suradnje
 Suradnja između Zajednice i Srednje Amerike i ovaj Sporazum se u cijelosti temelje na poštovanju demokratskih načela i ljudskih prava koji nadahnjuju unutarnju i vanjsku politiku i Zajednice i Srednje Amerike te su ključni dio ovog Sporazuma.
 Članak 2.
 Jačanje suradnje
 Ugovorne se stranke obvezuju osnažiti i razvijati suradnju u svim područjima od zajedničkog interesa, posebno u gospodarskom, financijskom, trgovinskom, socijalnom, znanstvenom i tehnološkom te ekološkom sektoru, imajući na umu niži stupanj razvoja srednjoameričkih država. Također se obvezuju promicati intenziviranje i konsolidaciju Sustava integracije srednjoameričkih država.
 S obzirom na posebni status srednjoameričkih država kao zemalja u razvoju, Zajednica provodi ovu suradnju na najpovlašteniji način za te države.
 Članak 3.
 Gospodarska suradnja
 1. Ugovorne se stranke obvezuju, uzimajući pritom u obzir svoje zajedničke interese te srednjoročne i dugoročne gospodarske ciljeve, uspostaviti gospodarsku suradnju u najvećem mogućem opsegu, ne isključujući u načelu nijedno područje djelovanja. Ciljevi takve suradnje su posebno:
 (a)
 općenito jačanje i razvijanje gospodarskih veza;
 (b)
 doprinos održivom razvoju njihovih gospodarstava i podizanju životnog standarda vodeći računa o zaštiti okoliša;
 (c)
 poticanje širenja trgovine s ciljem unošenja raznolikosti otvaranjem novih tržišta i poboljšanjem pristupa tim tržištima;
 (d)
 poticanje tijeka ulaganja i jačanje zaštite ulaganja;
 (e)
 poticanje prijenosa tehnologije i suradnje između poduzeća, a posebno malih poduzeća, konsolidiranjem znanstvene osnove te poticanjem inovativnih vještina obiju stranaka;
 (f)
 uspostavljanje uvjeta za otvaranje novih radnih mjesta i bolju produktivnost;
 (g)
 poticanje mjera za promicanje ruralnog razvoja i poboljšanje urbanih životnih uvjeta;
 (h)
 potpora naporima srednjoameričkih država za uvođenje politike namijenjene modernizaciji i razvijanju poljoprivrednih i industrijskih sektora;
 (i)
 potpora integracijskom procesu Srednje Amerike;
 (j)
 razmjena informacija o statistici i metodologiji.
 2. Ne isključujući unaprijed niti jedno područje djelovanja, ugovorne stranke, u zajedničkom interesu i u odnosu na svoje nadležnosti i sposobnosti, sporazumno određuju područja obuhvaćena gospodarskom suradnjom. Suradnja se odnosi posebno na ova područja:
 (a)
 modernizaciju proizvodnih sektora (industrije, poljoprivredne industrije, poljoprivrede, uzgoja stoke, ribarstva, uzgoja ribe, rudarstva, šumarstva);
 (b)
 energetsko planiranje i učinkovito korištenje energije;
 (c)
 upravljanje i zaštitu prirodnih resursa i okoliša;
 (d)
 prijenos tehnologije;
 (e)
 znanost i tehnologiju;
 (f)
 intelektualno vlasništvo, uključujući i industrijsko vlasništvo;
 (g)
 standarde i mjerila kvalitete;
 (h)
 usluge, uključujući i financijske usluge, turizam, promet, telekomunikacije, telematiku i informacijsku tehnologiju;
 (i)
 razmjenu informacija o monetarnim pitanjima i usklađivanje makroekonomske politike s ciljem jačanja regionalne integracije;
 (j)
 tehničke propise o zdravlju te o zdravstvenom stanju bilja i životinja;
 (k)
 konsolidaciju regionalnih organizacija i agencija za gospodarsku suradnju;
 (l)
 regionalni razvoj i integraciju granica.
 3. U interesu ostvarenja ciljeva gospodarske suradnje, ugovorne stranke, svaka u skladu sa svojim zakonodavstvom, nastoje promicati sljedeće aktivnosti:
 (a)
 tehničku pomoć, posebno slanjem stručnjaka i obavljanjem posebnih istraživanja u određenim područjima suradnje;
 (b)
 stvaranje zajedničkih ulaganja, sporazuma o licenciranju, prijenosa tehnoloških znanja i iskustava, podugovaranja i drugih sličnih aktivnosti;
 (c)
 povećanje kontakata između gospodarstvenika dviju stranaka održavanjem konferencija i seminara, trgovinskim i industrijskim izaslanstvima koji bi doprinijeli aktiviranju trgovine i protoka ulaganja, trgovinskim pregovorima te općim i specijaliziranim trgovinskim sajmovima;
 (d)
 zajedničko sudjelovanje trgovačkih društava Zajednice na sajmovima i izložbama u državama Srednje Amerike i obrnuto;
 (e)
 tehničke i znanstvene istraživačke projekte i razmjenu stručnjaka;
 (f)
 razmjenu informacija o područjima suradnje iz ovog Sporazuma, posebno po pitanju pristupa postojećim ili budućim bazama podataka;
 (g)
 uspostavljanje poslovnih mreža, posebno u industrijskom sektoru.
 Članak 4.
 Tretman najpovlaštenije države
 Ugovorne stranke jedna drugoj dodjeljuju tretman najpovlaštenije države u trgovini, u skladu s Općim sporazumom o carinama i trgovini (GATT).
 Članak 5.
 Razvoj trgovinske suradnje
 1. Ugovorne stranke se obvezuju, vodeći pritom računa o gospodarskoj situaciji svake stranke, razvijati i širiti trgovinu i olakšavati trgovinske transakcije u što je moguće većoj mjeri.
 2. S tim ciljem, stranke nastoje pronaći načine kako bi smanjile i uklonile prepreke razvoju trgovine, posebno necarinske prepreke, uzimajući u obzir posao koji su u tom području izvršile međunarodne organizacije.
 3. Ugovorne stranke, prema potrebi, procjenjuju mogućnost uspostavljanja zajedničkih savjetodavnih postupaka.
 Članak 6.
 Sredstva za ostvarivanje trgovinske suradnje
 U interesu postizanja aktivnije trgovinske suradnje, ugovorne stranke poduzimaju mjere čiji je cilj:
 —
 poticanje sastanaka, razmjena i kontakata između poduzetnika svake stranke kako bi utvrdili prikladnu robu za prodaju na tržištu druge stranke,
 —
 omogućavanje suradnje između carinskih službi, a posebno u pogledu strukovnog osposobljavanja, pojednostavljenja postupaka i otkrivanja carinskih prekršaja,
 —
 poticanje i potporu aktivnostima za unapređenje trgovine kao što su seminari, simpoziji, sajmovi te trgovinske i industrijske izložbe, trgovinski i drugi posjeti, poslovni tjedni i druge aktivnosti,
 —
 pružanje potpore vlastitim organizacijama i trgovačkim društvima kako bi im omogućile uključivanje u aktivnosti koje će biti od koristiti za obje strane,
 —
 uzimanja u obzir međusobnih interesa u pogledu pristupa tržištu proizvoda, polugotovih i gotovih proizvoda te u odnosu na stabilizaciju svjetskih tržišta proizvoda, u skladu s ciljevima dogovorenim unutar odgovarajućih međunarodnih organizacija,
 —
 ispitivanja načina i sredstava za olakšavanje trgovinske razmjene i za uklanjanje trgovinskih prepreka, uzimajući u obzir posao međunarodnih organizacija.
 Članak 7.
 Industrijska suradnja
 1. Ugovorne stranke potiču širenje i raznovrsnost proizvodne osnove država Srednje Amerike u industrijskom i uslužnom sektoru, a posebno podupiru suradnju malih i srednjih poduzeća, čime bi im se olakšao pristup izvorima kapitala, tržištu i odgovarajućoj tehnologiji, te također podupiru zajednička ulaganja.
 2. U tom smislu, ugovorne stranke, u okviru svojih nadležnosti, potiču projekte i poslove koji će promicati:
 —
 konsolidacija i širenje mreža suradnje,
 —
 veću uporabu financijskog instrumenata Zajednice „Investicijski partneri Europske zajednice” (ECIP), između ostalog, većom uporabom financijskih institucija Srednje Amerike,
 —
 suradnju između gospodarskih subjekata, u obliku zajedničkih ulaganja, podugovaranja, prijenosa tehnologije, izdavanja dozvola, primijenjenih istraživanja i franšiza.
 Članak 8.
 Ulaganje
 1. Ugovorne stranke su suglasne:
 —
 u okviru svojih ovlasti, pravila i propisa te politike, zalagati se za povećanje obostrano korisnih ulaganja,
 —
 poboljšati ozračje za takva ulaganja, posebno podupiranjem Sporazuma o poticanju i zaštiti ulaganja između država članica Zajednice i država Srednje Amerike.
 2. U provođenju tih ciljeva, ugovorne stranke su suglasne provoditi mjere za poticanje i privlačenje ulaganja kako bi pronašle nove mogućnosti ulaganja i ubrzale njihovu primjenu.
 Te mjere obuhvaćaju:
 (a)
 seminare, izložbe i poslovne posjete;
 (b)
 osposobljavanje poslovnih ljudi za osnivanje investicijskih projekata;
 (c)
 tehničku pomoć za zajednička ulaganja;
 (d)
 mjere u okviru programa European Community Investment Partners (ECIP).
 3. Suradnja u ovom području može uključivati javna, privatna, državna i multilateralna tijela, uključujući regionalne financijske institucije iz Srednje Amerike i Zajednice.
 Članak 9.
 Suradnja između financijskih institucija
 Ugovorne stranke, u skladu sa svojim potrebama i u okviru svojih programa i zakonodavstava, nastoje poticati suradnju između financijskih institucija:
 —
 razmjenom informacija i iskustava u područjima od zajedničkog interesa (između ostalog, seminarima, konferencijama i radionicama),
 —
 razmjenom stručnjaka,
 —
 pružanjem tehničke pomoći,
 —
 razmjenom informacija u području statistike i metodologije.
 Članak 10.
 Znanstvena i tehnološka suradnja
 1. Ugovorne stranke se obvezuju da će, u skladu sa zajedničkim interesima te ciljevima njihovih znanstvenih politika, razvijati znanstvenu i tehnološku suradnju, a posebno s ciljem:
 —
 poticanja razmjene znanstvenika između Zajednice i Srednje Amerike,
 —
 uspostavljanja bliskih veza između njihovih znanstvenih i tehničkih zajednica, a posebno između postojećih istraživačkih centara obiju strana,
 —
 promicanja obostrano korisnih prijenosa tehnologije,
 —
 provođenja mjera za postizanje ciljeva istraživačkih programa u interesu obiju regija,
 —
 stvaranja istraživačkog kapaciteta srednjoameričkih država poticanjem projekata koji uključuju znanstvene i tehničke istraživačke centre te poticanjem tehničkih i primijenjenih istraživanja,
 —
 stvaranja mogućnosti gospodarske, industrijske i trgovinske suradnje.
 2. Ne isključujući unaprijed niti jedan sektor, Ugovorne stranke su suglasne zajednički odrediti područja u kojima će razvijati znanstvena i tehnološka suradnja, vodeći računa o razvojnim potrebama srednjoameričkih proizvodnih sektora.
 Ta područja obuhvaćaju:
 —
 razvoj i upravljanje znanstvenom i tehnološkom politikom,
 —
 zaštitu i poboljšanje okoliša, posebno zaštitu i obnovu prašume i graničnih poljoprivrednih područja,
 —
 obnovljivu energiju i racionalno korištenje prirodnih resursa,
 —
 poljoprivredu tropskim proizvodima, poljoprivrednu industriju i ribarstvo,
 —
 općenito zdravstvo, prehranu i socijalnu skrb, a posebno tropske bolesti,
 —
 područja kao što je stanovanje, urbani razvoj, planiranje i razvoj, promet i veze,
 —
 regionalnu integraciju i znanstvenu i tehnološku suradnju,
 —
 biotehnologiju u medicini i poljoprivredi,
 —
 taksonomske studije autohtone flore i faune koje vode ka stvaranju biološkog indeksa za uporabu u medicini, poljoprivredi i u drugim sektorima.
 3. Kako bi se postigli odabrani ciljevi, ugovorne stranke potiču i podupiru sljedeće mjere:
 —
 zajedničke znanstvene i tehnološke istraživačke projekte u koje su uključeni istraživački centri u privatnom i javnom sektoru te druge kvalificirane ustanove obiju strana,
 —
 usavršavanje znanstvenih i razvojnih stručnjaka Srednje Amerike, a posebno u okviru seminara, tečajeva i konferencijama u europskim centrima, razmjenom stručnjaka i tehničkog osoblja, stipendijama za specijalističke studije i interno usavršavanje,
 —
 razmjenu znanstvenih informacija, a posebno zajedničkim organiziranjem seminara, radionica, radnih sastanaka i konferencija kojima prisustvuju vrhunski znanstvenici obiju ugovornih stranaka,
 —
 širenje znanstvenih i tehnoloških informacija, te znanja i iskustava.
 Članak 11.
 Suradnja u području standarda
 Ne dovodeći u pitanje svoje međunarodne obveze, ugovorne stranke, u okviru svojih nadležnosti i u skladu sa svojim zakonima, poduzimaju mjere za smanjenje razlika u težinama i mjerama, standardizaciju i certifikaciju poticanjem uporabe usklađenih sustava standarda i certifikacije. U tu svrhu, one posebno potiču:
 —
 uspostavljanje veza između stručnjaka kako bi olakšale razmjenu informacija i istraživanja o težinama i mjerama, standardima, kontroli, unapređenju i certifikaciji kvalitete, te kako bi potakle razvoj tehničke pomoći u tom području,
 —
 razmjenu i kontakte između tijela i ustanova specijaliziranih u tim područjima,
 —
 mjere za postizanje obostrano priznatog sustava i certifikacije kvalitete,
 —
 savjetovanja u dotičnim područjima.
 Članak 12.
 Intelektualno i industrijsko vlasništvo
 1. Ugovorne se stranke obvezuju, u skladu sa svojim zakonodavstvima, propisima i politikama, pružati prikladnu i učinkovitu zaštitu prava intelektualnog i industrijskog vlasništva, uključujući oznake zemljopisnog podrijetla i oznake izvornosti i, prema potrebi, pooštriti tu zaštitu.
 2. Države Srednje Amerike, u skladu sa svojim mogućnostima, potpisuju međunarodne konvencije o intelektualnom i industrijskom vlasništvu.
 Članak 13.
 Suradnja u području rudarstva
 Ugovorne stranke su suglasne poticati suradnju za razvoj rudarskog sektora, pri čemu će se voditi računa o povezanim ekološkim pitanjima.
 Ta suradnja je posebno usmjerena na:
 —
 poticanje poduzeća obiju stranaka na sudjelovanje u istraživanju, iskorištavanju i prodaji svojih mineralnih bogatstava,
 —
 pokretanje aktivnosti za poticanje malih i srednjih poduzeća koja posluju u rudarskom sektoru,
 —
 razmjenu iskustva i tehnologije u vezi s rudarskim ispitivanjem, istraživanjem i iskorištavanjem te poduzimanje zajedničkih istraživanja kako bi se povećale mogućnosti tehnološkog razvoja.
 Članak 14.
 Suradnja u području energetike
 Ugovorne stranke prepoznaju važnost energetskog sektora za gospodarski i socijalni razvoj i spremne su pojačati međusobnu suradnju na tom području, a posebno u pogledu planiranja, zaštite, učinkovitog korištenja energije i traženja novih izvora energije. Ova poboljšana suradnja također uzima u obzir utjecaj na okoliš.
 U tom su smislu stranke suglasne poticati:
 —
 provedbu zajedničkih studija i istraživanja,
 —
 procjenu mogućnosti alternativnih izvora energije i korištenje energetski učinkovite tehnologije u proizvodnim procesima,
 —
 održavanje stalnih kontakata između planera u području energetike,
 —
 provedbu zajedničkih programa i projekata u tom području.
 Članak 15.
 Suradnja u području prometa
 Prepoznajući važnost prometa za gospodarski razvoj i jačanje trgovine, ugovorne stranke donose potrebne mjere za ostvarivanje suradnje u pogledu svih vrsta prijevoza.
 Suradnja je usmjerena na:
 —
 razmjenu informacija o prometnim politikama stranaka i o temama od zajedničkog interesa,
 —
 programe osposobljavanja u gospodarskom, pravnom i tehnološkom području koji su namijenjeni gospodarskim subjektima i odgovornim osobama u javnom sektoru,
 —
 pomoć, posebno u vezi s programima modernizacije infrastrukture.
 Članak 16.
 Suradnja u području informacijske tehnologije i telekomunikacija
 1. Ugovorne stranke priznaju kako su informacijska tehnologija i telekomunikacije ključne za razvoj gospodarstva i društva te izjavljuju da su spremne razvijati suradnju na područjima od zajedničkog interesa, a posebno u pogledu:
 —
 poticanja ulaganja i zajedničkog ulaganja,
 —
 standardizacije, ispitivanja i potvrđivanja,
 —
 telefonije u ruralnom području i mobilne telefonije, zemaljskih i svemirskih telekomunikacija kao što su transportne mreže, sateliti, optička vlakna, digitalne mreže integriranih usluga (ISDN) i prijenos podataka,
 —
 elektronike i mikroelektronike,
 —
 kompjuterizacije i automatizacije,
 —
 istraživanja i razvoja u području novih informacijskih tehnologija i telekomunikacija.
 2. Ta se suradnja posebno ostvaruje:
 —
 pokretanjem zajedničkih istraživačkih i razvojnih projekata, uspostavljanjem informacijskih mreža i baza podataka, olakšavanjem pristupa postojećim bazama podataka i informacijskim mrežama,
 —
 suradnjom između stručnjaka,
 —
 stručnim procjenama, studijama i razmjenom informacija,
 —
 osposobljavanjem znanstvenika i tehničkog osoblja,
 —
 oblikovanjem i provedbom projekata od zajedničkog interesa.
 Članak 17.
 Suradnja u području turizma
 Ugovorne stranke, u okviru svojih zakona, pridonose suradnji u području turizma u državama Srednje Amerike posebnim mjerama, kao što su:
 —
 razmjena informacija i studije o mogućnostima razvoja turizma,
 —
 pomoć u obradi statističkih i drugih podataka,
 —
 strukovno osposobljavanje,
 —
 organizacija manifestacija i sudjelovanje na sajmovima kojima se promiče srednjoamerička regija,
 —
 poticanje ulaganja i zajedničkih ulaganja s ciljem širenja turističkih putovanja.
 Članak 18.
 Suradnja u području okoliša
 Ugovorne stranke potvrđuju kako žele usko surađivati u zaštiti, očuvanju, poboljšanju i upravljanju okolišem, pri čemu posebnu pozornost posvećuju onečišćenju vode, tla i zraka, eroziji, širenju pustinje, krčenju šume, prekomjernom iskorištavanju prirodnih resursa, gustoći urbane naseljenosti te uspješnom očuvanju divlje i vodene flore i faune i njihovoj zaštiti od nerazumnog iskorištavanja i komercijalizacije, posebno u slučaju zaštićenih vrsta.
 U tom smislu ugovorne stranke nastoje zajednički djelovati s ciljem:
 —
 stvaranja i poboljšavanja struktura za zaštitu okoliša javnog i privatnog sektora,
 —
 poticanja obrazovanja u području okoliša na svim razinama te općeg širenja informacija u vezi ekoloških problema i njihovih rješenja radi povećanja javne svijesti,
 —
 provođenja istraživanja, projekata i tehničke pomoći,
 —
 organiziranja sastanaka, seminara, radionica, konferencija, razmjene tehničkog i službenog osoblja specijaliziranog u ovom području,
 —
 razmjene informacija i iskustva,
 —
 istraživanja i studija kojima će se pokrenuti zajednički programi i projekti s ciljem nadzora i sprečavanja prirodnih katastrofa,
 —
 poticanja razvoja i alternativne gospodarske uporabe zaštićenih područja vodeći računa o njihovim specifičnim obilježjima.
 Članak 19.
 Suradnja u području biološke raznolikosti
 Ugovorne stranke nastoje uspostaviti suradnju usmjerenu na očuvanje biološke raznolikosti, posebno u području biotehnologije. Ta suradnja se temelji na tri kriterija: socijalno-gospodarskoj koristi, očuvanju okoliša i interesima autohtonih naroda.
 Članak 20.
 Razvojna suradnja
 S ciljem povećanja učinkovitosti suradnje u niže navedenim područjima, ugovorne stranke nastoje uspostaviti višegodišnji program.
 Nadalje, ugovorne stranke prepoznaju kako želja za doprinosom boljem upravljanju i održivom razvoju uključuje davanje prioriteta razvojnim projektima kojima bi se zadovoljile ključne potrebe najsiromašnijih stanovnika Srednje Amerike, i ulozi žena u razvojnom procesu. Ugovorne stranke također priznaju da su razvoj i ekološki problemi usko povezani.
 Suradnja u ovom području predviđa mjere protiv krajnjeg siromaštva, mjere za ublažavanje učinka programa strukturne prilagodbe te mjere za poticanje otvaranja novih radnih mjesta. Prednost će imati mjere koje utječu na restrukturiranje gospodarstva i koje uzimaju u obzir makroekonomske i sektorske probleme te probleme povezane s institucionalnim razvojem.
 Ova suradnja se provodi u najširem opsegu, u uskoj suradnji s državama članicama.
 Članak 21.
 Suradnja u području poljoprivrede, šumarstva i u ruralnim područjima
 Ugovorne stranke su suglasne uspostaviti suradnju u područjima uzgoja usjeva i stoke, šumarstva, poljoprivredne industrije, poljoprivrednih prehrambenih proizvoda i tropskih proizvoda, s ciljem podizanja razine razvoja.
 U tu svrhu, u duhu suradnje i dobre volje te uzimajući u obzir zakone obiju stranaka o tim pitanjima, ugovorne stranke ispituju:
 —
 mogućnosti razvoja trgovine usjevima, stokom, šumarskim, poljoprivredno-industrijskim i tropskim proizvodima,
 —
 mjere u vezi sa zdravljem ljudi, zdravstvenim stanjem bilja, zdravljem životinja te zaštitom okoliša kako bi se uklonile sve trgovinske prepreke u tom području.
 Slično tomu, u skladu s načelima održivog razvoja, ugovorne stranke nastoje poticati suradnju u području:
 —
 razvoja poljoprivrede,
 —
 zaštite i održivog razvoja sljedećih resursa: tla, vode, šume, flore i faune,
 —
 poljoprivrednog i ruralnog okruženja,
 —
 osposobljavanja u područjima kao što su nove tehnike uzgoja usjeva i stoke te upravljanje šumama i poslovno upravljanje,
 —
 razmjene tehničkog osoblja, proizvođača te između ustanova obiju strana radi poticanja i olakšavanja trgovinskih i investicijskih projekata,
 —
 poljoprivrednih istraživanja,
 —
 nadogradnje i povezivanja poljoprivrednih i šumarskih baza podataka i statističkih podataka.
 Članak 22.
 Suradnja u području ribarstva
 Ugovorne stranke su suglasne pojačati i razvijati suradnju u području ribarstva, a posebno u pogledu procjene resursa, malog ribolova i akvakulture, između ostalog:
 —
 sastavljanjem i provođenjem posebnih programa i projekata gospodarske, trgovinske, znanstvene ili tehničke prirode;
 —
 poticanjem privatnog sektora na sudjelovanju u razvoju ovog sektora.
 Članak 23.
 Suradnja u području zdravstva
 Ugovorne stranke su sporazumne surađivati s ciljem poboljšanja javnog zdravlja, pri čemu će se usredotočiti na potrebe najsiromašnijeg dijela stanovništva, a posebno na ugrožene skupine.
 U tu svrhu, one nastoje razvijati zajednička istraživanja, prijenos tehnologije, razmjenu iskustava i tehničku pomoć, a posebno u pogledu:
 —
 upravljanja i vođenja zdravstvene službe, posebno primarne zdravstvene zaštite,
 —
 razvoja programa strukovno osposobljavanja i obrazovanja u zdravstvenom sektoru,
 —
 programa i projekata za poboljšanje sanitarnih uvjeta (posebno radi sprečavanja endemskih bolesti i zaraza) i socijalne skrbi u gradskim i ruralnim područjima,
 —
 osposobljavanja primarnih zdravstvenih radnika,
 —
 sprečavanja i liječenja sindroma stečene imunodeficijencije (AIDS)
 —
 zdravstvene zaštite majke i djeteta te planiranja obitelji,
 —
 sprečavanja i liječenja kolere.
 Članak 24.
 Suradnja u području socijalnog razvoja
 1. Ugovorne stranke, u okviru svojih ovlasti i u skladu sa svojim zakonodavstvima, uspostavljaju suradnju širokog opsega koja omogućava daljnji socijalni razvoj, a posebno poboljšanje životnih uvjeta najsiromašnijih slojeva stanovništva u državama Srednje Amerike.
 2. Mjere i aktivnosti za postizanje tih ciljeva uključuju potporu, uglavnom u obliku tehničke pomoći, u sljedećim područjima:
 —
 zaštita djece,
 —
 promicanje uloge žena,
 —
 potpora procesu prelaska iz neformalne u formalnu ekonomiju,
 —
 obrazovni programi i programi pomoći za mlade u posebno teškom položaju,
 —
 mjere za ublažavanje socijalnog učinka programa za strukturnu prilagodbu, posebno projektima koji će poticati otvaranje novih radnih mjesta,
 —
 upravljanje socijalnim uslugama,
 —
 poboljšanje životnih uvjeta i higijene u gradskim i ruralnim područjima.
 Članak 25.
 Suradnja u području borbe protiv zlouporabe droga
 Ugovorne se stranke obvezuju da će, u okviru svojih ovlasti, uskladiti i intenzivirati napore u sprečavanju, smanjenju i iskorjenjivanju nezakonite proizvodnje, distribucije i korištenja droga, narkotika i psihotropnih tvari, vodeći pritom računa o poslu koji obavljaju regionalna i međunarodna tijela u ovom području.
 Ta suradnja, uz potporu agencija specijaliziranih u tom području, obuhvaća:
 —
 projekte osposobljavanja, obrazovanja, liječenja, detoksikacije i rehabilitacije za ovisnike,
 —
 programe za sprečavanje zlouporabe droga,
 —
 istraživačke programe,
 —
 mjere koje potiču alternativni razvoj, uključujući alternativne usjeve,
 —
 razmjenu važnih informacija, uključujući informacije o mjerama u vezi s pranjem novca,
 —
 programe za nadzor trgovine prekursorima, kemijskim proizvodima i psihotropnim tvarima.
 Ugovorne stranke mogu sporazumno širiti suradnju na druga područja.
 Članak 26.
 Suradnja u području pomoći za izbjeglice, raseljene osobe i povratnike
 Ugovorne stranke ponovno izražavaju želju za nastavkom suradnje širokog opsega, s ciljem što lakše reintegracije srednjoameričkih izbjeglica, raseljenih osoba i povratnika u produktivno društvo. Ta je suradnja usmjerena na:
 —
 potporu za pripremu aktivnosti suradnje zajedno s državama primateljicama i Međunarodnom konferencijom o srednjoameričkim izbjeglicama (Cirefca),
 —
 provedbu posebnih projekata sa specijaliziranima partnerima u tom području: UNHCR, državna tijela u državama primateljicama te nevladine organizacije s priznatim iskustvom obiju stranaka.
 Članak 27.
 Suradnja u području konsolidacije demokratskih procesa u Srednjoj Americi
 Ugovorne stranke su suglasne o podupiranju demokratskih institucija i demokratskih proces u Srednjoj Americi, a posebno u pogledu organizacije i nadzora slobodnih i transparentnih izbora, konsolidacije vladavine prava, poštivanja ljudskih prava te uključivanja cijelog stanovništva bez političke i društvene diskriminacije.
 U tu svrhu, ugovorne se stranke zalažu za:
 —
 provedbu višegodišnjeg programa za promicanje ljudskih prava, odobrenog u veljači 1992. u Lisabonu,
 —
 pripremu i provedbu drugih posebnih projekata namijenjenih za potporu demokratskih institucija Srednje Amerike.
 Članak 28.
 Regionalna integracija i suradnja
 Ugovorne stranke poduzimaju mjere za poticanje regionalne integracije andskih država.
 Prednost se daje posebno:
 —
 pružanju tehničke pomoći u vezi s tehničkim i praktičnim aspektima integracije,
 —
 poticanju subregionalne, regionalne i međunarodne trgovine,
 —
 razvoju regionalne suradnje u području zaštite okoliša,
 —
 unaprjeđenju regionalnih institucija te podržavanju provođenja zajedničke politike i zajedničkih aktivnosti,
 —
 poticanju razvoja regionalnih komunikacija.
 Članak 29.
 Suradnja u području državne uprave
 Ugovorne stranke su suglasne surađivati u pitanjima organizacije državne uprave, uključujući i organizaciju pravnog sustava.
 U tu svrhu, one poduzimaju mjere za poticanje razmjene informacija te programa osposobljavanja za službenike i zaposlenike državne uprave radi povećanja njene učinkovitosti.
 Za suradnju u tom području, koristit će se postojeće institucije u Zajednici i u Srednjoj Americi.
 Članak 30.
 Suradnja u području informiranja, komunikacije i kulture
 Ugovorne stranke su suglasne zajednički djelovati u području informiranja i komunikacija radi promicanja razumijevanje prirode i ciljeva Europske zajednice i Srednje Amerike i radi poticanja država članica Europske zajednice i država Srednje Amerike na jačanje njihovih kulturnih veza.
 Te se mjere posebno odnose na:
 —
 razmjenu informacija o pitanjima od zajedničkog interesa u području kulture i informiranja,
 —
 organiziranje kulturnih događanja i razmjene, a posebno razmjene na razini sveučilišta,
 —
 pripremne studije i tehničku pomoć za očuvanje kulturnog naslijeđa.
 Članak 31.
 Suradnja u području strukovnog osposobljavanja
 S ciljem poboljšanja strukovnog osposobljavanja u Srednjoj Americi, ugovorne stranke razvijaju suradnju u područjima od zajedničkog interesa, vodeći računa o novim tehnologijama u tom području.
 Ta se suradnja ostvaruje:
 —
 mjerama za poboljšanje osposobljavanja rukovoditelja, tehničara, stručnjaka i kvalificiranih radnika,
 —
 mjerama sa značajnim popratnim učinkom, osposobljavanjem instruktora i tehničkih rukovoditelja na odgovornim položajima u javnim i privatnim poduzećima, vladi, javnim službama i gospodarskim organizacijama,
 —
 posebnim programima za razmjenu stručnjaka, znanja, iskustava i tehnologije između ustanova za osposobljavanje europskih država i država Srednje Amerike, pri čemu se posebna pozornost pridaje tehničkom, znanstvenom i strukovnom sektoru,
 —
 programima opismenjavanja koji su povezani sa zdravstvenim projektima i projektima socijalnog razvoja.
 Članak 32.
 Sredstva za pokretanje suradnje
 1. Ugovorne stranke se obvezuju, u okviru svojih mogućnosti te vlastitim kanalima, staviti na raspolaganje potrebna sredstva za postizanje ciljeva suradnje predviđene ovim Sporazumom, uključujući i financijska sredstva. U tom smislu, provest će se višegodišnje planiranje te odrediti prioriteti i, kad god to bude moguće, vodit će se računa o potrebama i o stupnju razvoja država Srednje Amerike.
 2. Kako bi se olakšala provedba mjera suradnje predviđenih ovim Sporazumom, države Srednje Amerike daju stručnjacima Zajednice jamstva i sredstva koja su im potrebna za obavljanje njihovih zadaća.
 Članak 33.
 Zajednički odbor
 1. Ugovorne stranke sporazumno zadržavaju Zajednički odbor osnovan prema Sporazumu o suradnji iz 1985. Zajednički odbor sastavljen je od predstavnika Zajednice i predstavnika država Srednje Amerike kojima pomažu predstavnici integracijskih tijela Srednje Amerike.
 2. Zadaća Zajedničkog odbora je:
 —
 brinuti se za pravilno provođenje Sporazuma,
 —
 usklađivati i određivati prioritetne aktivnosti, projekte i posebne postupke u vezi s ciljevima ovog Sporazuma te predlagati sredstva za njihovo provođenje,
 —
 proučavati i pratiti razvoj trgovine i suradnje između ugovornih stranaka,
 —
 davati preporuke potrebne za poticanje širenja trgovine te za jačanje i širenje suradnje,
 —
 tražiti odgovarajuće načine sprečavanja mogućih problema u tumačenju i primjeni ovog Sporazuma.
 3. Dnevni red sastanaka Zajedničkog odbora utvrđuje se sporazumno. Odbor sam donosi odredbe o učestalosti i mjestu održavanja sastanaka, o predsjedništvu, o drugim mogućim pitanjima te, prema potrebi, osniva pododbore.
 Članak 34.
 Drugi sporazumi
 1. Ne dovodeći u pitanje odredbe Ugovora o osnivanju Europskih zajednica, ovaj Sporazum i sve radnje koje se poduzimaju u njegovom okviru ni na koji način ne utječu na ovlasti država članica Zajednice da provode bilateralne aktivnosti s državama Srednje Amerike u području gospodarske suradnje ili da, prema potrebi, sklapaju nove sporazume o gospodarskoj suradnji s državama Andskog pakta.
 2. Sukladno odredbama stavka 1. o gospodarskoj suradnji, odredbe ovog Sporazuma zamjenjuju odredbe sporazuma sklopljenih između država članica Zajednice i država Srednje Amerike ako te odredbe nisu u skladu ili su istovjetne s odredbama ovog Sporazuma.
 Članak 35.
 Područje primjene Sporazuma
 Ovaj se Sporazum primjenjuje, s jedne strane na državna područja u kojima se primjenjuje Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice i pod uvjetima propisanima u tom Ugovoru, te s druge strane na područja šest država Srednje Amerike koje su ugovorne stranke ovog Sporazuma.
 Članak 36.
 Prilozi
 Prilozi čine sastavni dio ovog Sporazuma.
 Članak 37.
 Stupanje na snagu i prešutno obnavljanje
 Ovaj sporazum stupa na snagu prvog dana mjeseca nakon datuma kada su ugovorne stranke obavijestile jedna drugu o izvršenju postupaka potrebnih u tu svrhu. Sklapa se na razdoblje od pet godina. Sporazum se prešutno obnavlja svake godine dok ga jedna od ugovornih stranaka ne otkaže u pisanom obliku, i to šest mjeseci prije datuma isteka njegove valjanosti.
 Otkazivanje jedne od država Srednje Amerike ne utječe na valjanost Sporazuma za druge države Srednje Amerike.
 Članak 38.
 Vjerodostojni tekstovi
 Ovaj je sporazum sastavljen u dva primjerka na danskom, nizozemskom, engleskom, francuskom, njemačkom, grčkom, talijanskom, portugalskom i španjolskom jeziku, pri čemu su svi tekstovi jednako vjerodostojni.
 Članak 39.
 Klauzula o budućem razvoju
 1. Ugovorne stranke mogu sporazumno razvijati i unapređivati ovaj Sporazum s ciljem širenja i jačanja suradnje te ga dopunjavati sporazumima za posebna područja ili aktivnosti.
 2. U okviru provedbe ovog Sporazuma, svaka ugovorna stranka može iznositi prijedloge za širenje opsega suradnje, vodeći računa o iskustvu stečenom u primjeni Sporazuma.
 Por el Consejo de las Comunidades Europeas
 For Rådet for De Europæiske Fællesskaber
 Für den Rat der Europäischen Gemeinschaften
 Για το Συμβούλιο των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων
 For the Council of the European Communities
 Pour le Conseil des Communautés européennes
 Per il Consiglio delle Comunità europee
 Voor de Raad van de Europese Gemeenschappen
 Pelo Conselho das Comunidades Europeias
 Por el Gobierno de la República de Costa Rica
 Por el Gobierno de la República de El Salvador
 Por el Gobierno de la República de Guatemala
 Por el Gobierno de la República de Honduras
 Por el Gobierno de la República de Nicaragua
 Por el Gobierno de la República de Panamá
 PRILOG
 RAZMJENA PISAMA O POMORSKOM PROMETU
 Gospodine,
 bili bismo Vam zahvalni kad biste nam potvrdili sljedeće:
 prilikom potpisivanja Okvirnog sporazuma o suradnji između Europske zajednice i Republika Kostarike, El Salvadora, Guatemale, Hondurasa, Nikaragve i Paname, ugovorne stranke su se obvezale da će na odgovarajući način rješavati pitanja u vezi pomorskog prometa, a posebno kada taj promet može ometati razvoj trgovine. Tražit će se obostrano zadovoljavajuća rješenja o pomorskom prometu, pri čemu će se poštovati načela slobodnog i poštenog tržišnog natjecanja na komercijalnoj osnovi.
 Isto tako je dogovoreno da bi o tim pitanjima trebao raspravljati i Zajednički odbor.
 Primite, gospodine, izraze moga najdubljega poštovanja.
 U ime Vijeća Europskih zajednica
 Gospodine,
 čast mi je potvrditi primitak Vašeg pisma te potvrditi sljedeće:
 „prilikom potpisivanja Okvirnog sporazuma o suradnji između Europske zajednice i Republika Kostarike, El Salvadora, Guatemale, Hondurasa, Nikaragve i Paname, ugovorne stranke su se obvezale da će na odgovarajući način rješavati pitanja u vezi pomorskog prometa, a posebno kada taj promet može ometati razvoj trgovine. Tražit će se obostrano zadovoljavajuća rješenja o pomorskom prometu, pri čemu će se poštovati načela slobodnog i poštenog tržišnog natjecanja na komercijalnoj osnovi.
 Isto tako je dogovoreno da bi o tim pitanjima trebao raspravljati i Zajednički odbor.”
 Primite, gospodine, izraze moga najdubljega poštovanja.
 Za Srednju Ameriku
 UNILATERALNA IZJAVA SREDNJE AMERIKE U VEZI S ČLANKOM 8.
 Srednjoameričke države ovim izjavljuju da su spremne započeti pregovore na zahtjev bilo koje države članice Europske ekonomske zajednice, s ciljem sklapanja bilateralnih sporazuma o zaštiti i poticanju ulaganja.
 UNILATERALNA IZJAVA ZAJEDNICE U VEZI S ČLANKOM 32.
 Zajednica potvrđuje svoju namjeru davanja prioriteta projektima regionalne prirode i izjavljuje da je spremna pojačati ovu suradnju u kvalitativnom i kvantitativnom smislu. U tu svrhu dostupna financijska sredstva odražavat će široko područje primjene ovog Sporazuma i znatno povećanje sredstava predviđenih u smjernicama za suradnju s azijskim i latinoameričkim zemljama u razvoju devedesetih godinama. Ti će doprinosi biti dijelom raspodjele proračuna.
 UNILATERALNA IZJAVA ZAJEDNICE O POSEBNIM KONCESIJAMA DODIJELJENIMA SREDNJOJ AMERICI, U SKLADU S UREDBOM VIJEĆA (EEZ) br. 3900/91 OD 16. PROSINCA 1991.
 Zajednica ovim izjavljuje da je spremna:
 (a)
 proučiti učinak posebnih koncesija, dodijeljenih u okviru općeg sustava povlastica, na države Srednje Amerike i druge zemlje u razvoju;
 (b)
 nastaviti dijalog s državama Srednje Amerike o tom pitanju;
 (c)
 ovlastiti Komisiju za procjenu situacije kada istekne razdoblje valjanosti dodijeljenih povlastica (1994.), a posebno s obzirom na promjenu uvjeta koji su uzeti u obzir prilikom dodjele tih povlastica.
 UNILATERALNA IZJAVA SREDNJE AMERIKE O POSEBNIM KONCESIJAMA DODIJELJENIMA SREDNJOJ AMERICI, U SKLADU S UREDBOM VIJEĆA (EEZ) br. 3900/91 OD 16. PROSINCA 1991.
 Srednja Amerika naglašava prioritet povlaštenog tretmana dodijeljenog od Europske zajednice u okviru općeg sustava povlastica.
 Taj tretman je posebno važan za Srednju Ameriku kao potpora mirovnom procesu, konsolidaciji demokracije i obnovi država u regiji, te naporima koji se ulažu kako bi osjetljivo gospodarstvo srednjoameričkih država, njihovo društvo i demokratske institucije ostali izvan dosega problema povezanih s drogom.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,30.11.2018
 COM(2018) 901 final
 Togra le haghaidh
 CINNEADH Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an Ionstraim Sholúbthachta a úsáid le maoiniú a dhéanamh ar bhearta buiséadacha láithreacha chun aghaidh a thabhairt ar dhúshláin leanúnacha na himirce, ar insreabhadh na ndídeanaithe agus ar bhagairtí slándála
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 Le Rialachán (AE, EURATOM) Uimh. 1311/2013 ón gComhairle an 2 Nollaig 2013 lena leagtar síos an creat airgeadais ilbhliantúil do na blianta 2014–2020
 1
 ceadaítear an Ionstraim Sholúbthachta a úsáid chun caiteachas a mhaoiniú má tá an caiteachas sin sainaitheanta go soiléir agus mura bhféadfaí é a mhaoiniú faoi na huasteorainneacha atá ar fáil do cheannteideal amháin nó níos mó den chreat airgeadais ilbhliantúil.
 I gcomhréir le hAirteagal 11 de Rialachán Uimh. 1311/2013 ón gComhairle agus le pointe 12 de Chomhaontú Idirinstitiúideach an 2 Nollaig 2013 idir Parlaimint na hEorpa, an Chomhairle agus an Coimisiún maidir le smacht buiséadach, le comhar i dtaca le hábhair bhuiséadacha agus le bainistíocht fhónta airgeadais
 2
 , tar éis scrúdú a dhéanamh ar na féidearthachtaí uile maidir le leithreasuithe a ath-leithdháileadh agus aon chorrlach neamh-leithdháilte faoin gcaiteachas Slándáil agus Saoránacht (ceannteideal 3) a ídiú, tá sé beartaithe ag an gCoimisiún an Ionstraim Sholúbthachta a úsáid in 2019. Is é EUR 600 milliún (praghsanna 2011) an méid bliantúil atá ar fáil in 2019, méid atá cothrom le EUR 703 milliún i bpraghsanna reatha. Thairis sin, tá EUR 520 milliún ar fáil ó chion neamhúsáide 2018.
 Baineann an beart seo le méid atá EUR 985,6 milliún os cionn uasteorainn cheannteideal 3 den chreat airgeadais ilbhliantúil, agus tá sé beartaithe é a úsáid chun tacaíocht airgeadais a thabhairt do bhearta chun géarchéim na himirce, na ndídeanaithe agus na slándála a bhainistiú. I dteannta dhréachtbhuiséad tosaigh 2019, rinne an Coimisiún togra chun an Ionstraim Sholúbthachta
 3
 a úsáid chun na críche céanna. Ar áireamh sa chéad togra sin bhí EUR 38,1 milliún a úsáidfear os cionn uasteorainn cheannteideal 1b chun maoiniú a sholáthar le haghaidh shíneadh an Chláir Tacaíochta um Athchóiriú Struchtúrach agus aisghaireadh an togra sin le togra eile
 4
 a bhí ag gabháil le litir leasaitheach 1/2019
 5
 a ghlac an Coimisiún an 16 Deireadh Fómhair 2018.
 In éagmais comhaontú ón gCoiste Idir-réitigh maidir le buiséad 2019 le linn na tréimhse aon lá fichead dá bhforáiltear in Airteagal 314 §6 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (CFAE), ar tháinig deireadh léi an 19 Samhain 2018, tá an dara dréachtbhuiséad á chur isteach ag an gCoimisiún inniu do 2019
 6
 , i gcomhréir le hAirteagal 314 §8 de CFAE. Tá an togra seo le haghaidh an Ionstraim Sholúbthachta a úsáid ag gabháil leis an dara dréachtbhuiséad seo agus aisghairtear an dara togra a rinneadh an 16 Deireadh Fómhair 2018 leis agus cuirtear ina ionad sin é.
 Rinneadh na leithreasuithe íocaíochta táscacha a chomhfhreagraíonn don úsáid a bheartaítear a bhaint as an Ionstraim Sholúbthachta a ríomh ar bhonn na rialacha is infheidhme maidir le réamh-mhaoiniú, le himréiteach réamhmhaoiniúcháin agus le híocaíochtaí críochnaitheacha le haghaidh na gcineálacha éagsúla beart atá le maoiniú, agus tá siad curtha i láthair sa tábla thíos:
 (in EUR milliúin ag praghsanna reatha)
 Bliain
 Leithreasuithe íocaíochta a bhaineann le leas a bhaint as an ionstraim solúbthachta in 2019
 2019
 496,7
 2020
 198,8
 2021
 118,5
 2022
 119,3
 2023
 52,3
 Iomlán
 985,6
 Togra le haghaidh
 CINNEADH Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an Ionstraim Sholúbthachta a úsáid le maoiniú a dhéanamh ar bhearta buiséadacha láithreacha chun aghaidh a thabhairt ar dhúshláin leanúnacha na himirce, ar insreabhadh na ndídeanaithe agus ar bhagairtí slándála
 TÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh,
 Ag féachaint do Chomhaontú Idirinstitiúideach an 2 Nollaig 2013 idir Parlaimint na hEorpa, an Chomhairle agus an Coimisiún maidir le smacht buiséadach, le comhar i dtaca le hábhair bhuiséadacha agus le bainistíocht fhónta airgeadais
 7
 , agus go háirithe pointe 12 de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 De bharr an méid seo a leanas:
 (1)Tá sé beartaithe leis an Ionstraim Sholúbthachta go bhféadfar maoiniú a dhéanamh ar chaiteachas atá sainaitheanta go soiléir agus nach bhféadfaí a mhaoiniú faoi na huasteorainneacha a bheadh ar fáil do cheann amháin nó níos mó de na ceannteidil eile.
 (2)Is é EUR 600 000 000 (praghsanna 2011), mar a leagtar síos in Airteagal 11 de Rialachán (AE, Euratom) Uimh. 1311/2013 ón gComhairle
 8
 é, an uasteorainn leis an méid bliantúil a bheidh ar fáil don Ionstraim Sholúbthachta, arna méadú, i gcás inarb infheidhme le méideanna atá dulta i léig agus arna gcur ar fáil i gcomhréir leis an dara fomhír de mhír 1 den Airteagal sin.
 (3)Chun aghaidh a thabhairt ar dhúshláin leanúnacha na himirce, ar insreabhadh na ndídeanaithe agus ar bhagairtí slándála, is gá méideanna suntasacha breise a úsáid chun na bearta sin a mhaoiniú mar ábhar práinne.
 (4)Tar éis scrúdú a dhéanamh ar na féidearthachtaí uile i ndáil le leithreasuithe a ath-leithdháileadh faoi na huasteorainneacha caiteachais do cheannteideal 3 (Slándáil agus saoránacht), is gá an Ionstraim Sholúbthachta a úsáid chun an maoiniú atá ar fáil i mbuiséad ginearálta an Aontais don bhliain airgeadais 2019 a fhorlíonadh thar uasteorainn cheannteideal 3 le EUR 985 629 138 chun bearta a mhaoiniú i réimse na himirce, na ndídeanaithe agus na slándála.
 (5)Ar bhonn na próifíle íocaíochta lena bhfuiltear ag súil, na leithreasuithe íocaíochta a chomhfhreagraíonn d'úsáid na hIonstraime Solúbthachta, ba cheart iad a leithdháileadh thar roinnt blianta airgeadais.
 (6)Chun go bhféadfar úsáid a bhaint as na cistí go tapa, ba cheart feidhm a bheith ag an gCinneadh seo roimh thús na bliana airgeadais 2019.
 TAR ÉIS AN CINNEADH SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 (1)I gcás bhuiséad ginearálta an Aontais Eorpaigh don bhliain airgeadais 2019, úsáidfear an Ionstraim Sholúbthachta chun EUR 985 629 138 a sholáthar i leithreasuithe faoi chomhair oibleagáidí faoi cheannteideal 3 (Slándáil agus Saoránacht).
 Déanfar an méid dá dtagraítear sa chéad fhomhír a úsáid le bearta a mhaoiniú chun aghaidh a thabhairt ar dhúshláin leanúnacha na himirce, ar insreabhadh na ndídeanaithe agus ar bhagairtí slándála.
 (2)Ar bhonn na próifíle íocaíochta lena bhfuiltear ag súil, is é seo a leanas meastachán na leithreasuithe íocaíochta a chomhfhreagraíonn d'úsáid na hIonstraime Solúbthachta:
 (a)EUR 496 697 300 in 2019;
 (b)EUR 198 761 656 in 2020;
 (c)EUR 118 520 503 in 2021;
 (d)EUR 119 297 639 in 2022;
 (e)EUR 52 352 040 in 2023.
 Déanfar na méideanna sonracha de leithreasuithe íocaíochta le haghaidh gach bliana airgeadais a údarú i gcomhréir leis an nós imeachta buiséadach bliantúil.
 Airteagal 2
 Tiocfaidh an Cinneadh seo i bhfeidhm lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Beidh feidhm aige ón 1 Eanáir 2019.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann Pharlaimint na hEorpa
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 An tUachtarán
 (1)
 IO L347, 20.12.2013, lch.884.
 (2)
 IO C 373, 20.12.2013, lch. 1.
 (3)
 COM(2018) 280, 23.5.2018.
 (4)
 COM(2018) 708, 16.10.2018.
 (5)
 COM(2018) 709, 16.10.2018.
 (6)
 COM(2018) 900, 30.11.2018.
 (7)
 IO C 373, 20.12.2013, lch. 1.
 (8)
 Rialachán (AE, Euratom) Uimh. 1311/2013 ón gComhairle an 2 Nollaig 2013 lena leagtar síos an creat airgeadais ilbhliantúil do na blianta 2014–2020 (IO L 347, 20.12.2013, lch. 884).


type: caselaw

text:
4.7.98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 209/9
 Die Untersuchung der vorgelegten Frage hat nichts erge- 4. Der Rat der Europäischen Union trägt seine eigenen
 ben, was gegen die Gültigkeit des Artikels 1 der Entschei- Kosten.
 dung 96/239/EG der Kommission vom 27. März 1996 mit
 den zum Schutz gegen die bovine spongiforme Enzephalo- (1) ABl. C 197 vom 6.7.1996.
 pathie (BSE) zu treffenden Dringlichkeitsmaûnahmen
 spräche.
 (1) ABl. C 197 vom 6.7.1996.
 URTEIL DES GERICHTSHOFES
 vom 5. Mai 1998
 in der Rechtssache C-386/96 P: SocieÂteÂ Louis Dreyfus
 URTEIL DES GERICHTSHOFES & Cie. gegen Kommission der Europäischen
 vom 5. Mai 1998 Gemeinschaften (1)
 in der Rechtssache C-180/96: Vereinigtes Königreich (Nothilfe der Gemeinschaft für die Staaten der ehemaligen
 Groûbritannien und Nordirland gegen Kommission der Sowjetunion Ð Darlehen Ð Dokumentenakkreditiv Ð
 Europäischen Gemeinschaft (1) Nichtigkeitsklage Ð Zulässigkeit Ð Unmittelbares Betrof-
 fensein)
 (Landwirtschaft Ð Tierseuchenrecht Ð Dringliche Maû-
 nahmen gegen die bovine spongiforme Enzephalopathie Ð (98/C 209/18)
 Sogenannter Rinderwahnsinn)
 (Verfahrenssprache: Französisch)
 (98/C 209/17)
 (Vorläufige Übersetzung; die endgültige Übersetzung
 (Verfahrenssprache: Englisch)
 erscheint in der Sammlung der Rechtsprechung des
 Gerichtshofes)
 (Vorläufige Übersetzung; die endgültige Übersetzung
 erscheint in der Sammlung der Rechtsprechung des
 Gerichtshofes) In der Rechtssache C-386/96 P, SocieÂteÂ Dreyfus & Cie.,
 Gesellschaft französischen Rechts, Paris, Prozeûbevoll-
 In der Rechtssache C-180/96, Vereinigtes Königreich mächtigter: Rechtsanwalt Robert Saint-Esteben, Paris,
 Groûbritannien und Nordirland (Bevollmächtigte: Lindsey Zustellungsanschrift: Kanzlei des Rechtsanwalts Aloyse
 Nicoll, Beistand: Nicholas Lyell, Paul Lasok und David May, 31, Grand-rue, Luxemburg, betreffend ein Rechts-
 Anderson) gegen Kommission der Europäischen Gemein- mittel gegen das Urteil des Gerichts erster Instanz der
 schaften (Bevollmächtigte: Dierk Booss und James Macdo- Europäischen Gemeinschaften (Dritte Kammer) vom
 nald Flett), unterstützt durch Rat der Europäischen Union 24. September 1996 in der Rechtssache T-485/93 (Drey-
 (Bevollmächtigte: Arthur Brautigam und Moyra Sims), fus/Kommission, Slg. 1996, II-1101) wegen Aufhebung
 wegen Nichtigerklärung der Entscheidung 96/239/EG der dieses Urteils, anderer Verfahrensbeteiligter: Kommission
 Kommission vom 27. März 1996 mit den zum Schutz der Europäischen Gemeinschaften, vertreten durch Rechts-
 gegen die bovine spongiforme Enzephalopathie (BSE) zu beraterin Marie-JoseÂ Jonczy und durch Nicholas Khan,
 treffenden Dringlichkeitsmaûnahmen (ABl. L 78 vom hat der Gerichtshof unter Mitwirkung des Präsidenten
 28.3.1996, S. 47) sowie bestimmter anderer Handlungen G. C. Rodríguez Iglesias, der Kammerpräsidenten C. Gul-
 der Kommission, hat der Gerichtshof unter Mitwirkung mann, H. Ragnemalm, M. Wathelet (Berichterstatter) und
 des Präsidenten G. C. Rodríguez Iglesias, der Kammerprä- R. Schintgen sowie der Richter G. F. Mancini, J. C. Moi-
 sidenten C. Gulmann, H. Ragnemalm, M. Wathelet und tinho de Almeida, P. J. G. Kapteyn, J. L. Murray,
 R. Schintgen sowie der Richter G. F. Mancini, J. C. Moi- D. A. O. Edward, J.-P. Puissochet, G. Hirsch, P. Jann,
 tinho de Almeida, J. L. Murray, D. A. O. Edward, J.-P. L. Sevón und K. M. Ioannou Ð Generalanwalt: A. La Per-
 Puissochet, G. Hirsch, P. Jann und L. Sevón (Berichterstat- gola; Kanzler: D. Louterman-Hubeau, Hauptverwaltungs-
 ter) Ð Generalanwalt: M. G. Tesauro; Kanzler: L. Hewlett, rätin Ð am 5. Mai 1998 ein Urteil mit folgendem Tenor
 Verwaltungsrätin Ð am 5. Mai 1998 ein Urteil mit folgen- erlassen:
 dem Tenor erlassen:
 1. Das Urteil des Gerichts erster Instanz vom 24. Septem-
 1. Die Klage des Vereinigten Königreichs Groûbritannien ber 1996 in der Rechtssache T-485/93 (Dreyfus/Kom-
 und Nordirlands ist unzulässig, soweit sie die Stellung- mission) wird aufgehoben, soweit mit ihm die Nichtig-
 nahmen der Kommission vom 10. April, vom 13. April keitsklage der SocieÂteÂ Louis Dreyfus & Cie. als unzu-
 und vom 8. Mai 1996 betrifft. lässig abgewiesen wird.
 2. Die Klage des Vereinigten Königreichs Groûbritannien 2. Die Rechtssache wird zur Entscheidung über die
 und Nordirlands auf Nichtigerklärung der Entschei- Begründetheit an das Gericht erster Instanz zurückver-
 dung 96/239/EG der Kommission vom 27. März 1996 wiesen.
 mit dem zum Schutz gegen die bovine spongiforme
 Enzephalopathie (BSE) zu treffenden Dringlichkeits- 3. Die Kostenentscheidung bleibt vorbehalten.
 maûnahmen wird abgewiesen.
 (1) ABl. C 40 vom 8.2.1997.
 3. Das Vereinigte Königreich Groûbritannien und Nordir-
 land trägt die Kosten des Verfahrens.


type: other

text:
Frifindelse i Eik Bank-sagen - Horten gennemgår dommen
 Højesteret har frifundet ledelsesmedlemmerne i Eik Bank for erstatningsansvar og sætter derved punktum i sagen om bestyrelsens og ledelsens ansvar for bankens konkurs.
 Dommen er én i en række af afgørelser om ledelsesansvar i forbindelse med en række bankers konkurs efter finanskrisen. Hovedspørgsmålene i sagen var, om bankens daværende bestyrelse og direktion havde pådraget sig et erstatningsansvar over for banken for tab på to låneengagementer.
 Højesteret stadfæstede landsrettens dom vedrørende det ene låneengagement. I relation til det andet låneengagement, hvor landsretten havde pålagt fire ledelsesmedlemmer at betale 28,6 mio. kr. i erstatning, fandt Højesteret, at ingen af ledelsesmedlemmerne havde handlet ansvarspådragende.
 Højesteret henviste i dommen til den retlige doktrin om ledelsens forretningsmæssige skøn ('The Business Judgement Rule'), hvorefter domstolene skal udvise forsigtighed med at tilsidesætte det forretningsmæssige skøn, ledelsen i en virksomhed har udøvet.
 Derimod skal der ikke udvises forsigtighed med at tilsidesætte det forretningsmæssige skøn, hvis det må antages, at bevillingen ikke kun er foretaget ud fra forretningsmæssige hensyn, men også ud fra andre uvedkommende hensyn.
 Højesteret har i Capinordic Bank-dommen (UfR 2019.1907H) opstillet fire kriterier, der indgår i vurdering af et låns forsvarlighed:
 1. Formålet med lånet
 2. Låntagers økonomiske forhold
 3. Den stillede sikkerhed
 4. Kundens evne til at drive sin virksomhed set i lyset af den almindelige økonomiske konjunktur.
 Højesteret gentog anvendelsen af disse fire kriterier og foretog således en konkret vurdering af de to låneengagementer.
 "Upsides" udgjorde ikke uvedkommende hensyn
 Finansiel Stabilitet havde gjort gældende, at bankens anvendelse af "upsides" – en risikabel og resultatbaseret vederlagsmodel, hvor banken får del i låntagerens eventuelle overskud – udgjorde et uvedkommende hensyn, og at Højesteret derfor burde foretage en tættere prøvelse af ledelsesmedlemmernes forretningsmæssige skøn.
 Højesteret bemærkede, at selvom der er grund til særlig opmærksomhed på kreditvurderingen, hvor der er aftalt "upsides", udgør disse et vederlag til banken, og altså ikke et uvedkommende hensyn. Derfor måtte forsigtighedsprincippet opretholdes i relation til Eik Bank.
 De to udlånsengagementer
 Højesteret foretog i første række en vurdering af lånebevillingerne i de to konkrete udlånsengagementer.
 I det ene engagement havde Finansiel Stabilitet gjort gældende, at det var uforsvarligt at bevilge lån til finansiering af opførelse af en kontorejendom, da banken dels havde kendskab til, at den låntagende koncern i 1980'erne var blevet dømt for hashsmugling, og dels havde anvendt upsides. Højesteret afviste i den forbindelse, at disse forhold skulle medføre långivningens uforsvarlighed.
 I det andet engagement havde Finansiel Stabilitet gjort gældende, at det var uforsvarligt at bevilge et risikabelt tillægslån til forbedring af låntagerens likviditet.
 For begge udlånsengagementer lagde Højesteret til grund, at bevillingerne af udlån var sket på baggrund af kreditindstillinger, der indeholdt oplysninger om formålet med lånet, låntagerens økonomiske forhold, den stillede sikkerhed og låntagerens evne til at drive virksomhed. Højesteret fandt på den baggrund ikke grundlag for at tilsidesætte ledelsens forretningsmæssige skøn ved bevillingen af disse lån og slog derfor fast, at ledelsesmedlemmerne ikke havde handlet ansvarspådragende ved at bevilge lånene.
 Uberettigede hævninger
 Endelig gjorde Finansiel Stabilitet gældende, at der var sket uberettigede hævninger til projektet med opførelse af kontorejendomme i strid med bevillingen. Ligeledes var der ikke sket en opdeling af lånene mellem Eik Bank Danmark, Eik Bank Færøerne og Eik-fonden som ellers forudsat i bevillingen. Dette udgjorde ifølge Finansiel Stabilitet generelt uforsvarlige forhold, som var ansvarspådragende for ledelsen.
 Højesteret fandt dog, at der ikke forelå generelt uforsvarlige forhold i banken, der kunne begrunde et erstatningsansvar. Derudover havde bankens bestyrelse allerede i henholdsvis september og november 2008 haft anledning til at rejse et erstatningskrav for den påståede bevillingsstridige hævning, som derfor var forældet.
 Fortsatte tendenser
 Eik Bank-sagen har fulgt de samme generelle tendenser, vi tidligere har beskrevet i forbindelse med EBH Bank-sagen.
 Finansiel Stabilitet havde til forskel fra landsretssagen frafaldet anbringendet om, at ledelsen var ansvarlig for den generelle drift af Eik Bank. Dette er i tråd med tilskæringen i de øvrige banksager, der oprindeligt var indledt med påstande, som vedrørte ledelsens ansvar for hele bankens økonomiske sammenbrud. Det er således ikke lykkedes Finansiel Stabilitet at komme igennem med synspunktet om, at ledelsesmedlemmerne er erstatningsansvarlige som følge af generel uforsvarlig indretning og/eller generel uforsvarlig drift af banken.
 Se Højesterets dom i Eik Bank-sagen
 Højesterets dom afsagt mandag 22. juni 2020


text:
3.4.2004 FR Journal officiel de l’Union européenne C 85/21
 Moyens et principaux arguments Belgique et formé par la Commission des Communautés
 européennes, représentée par M. E. Traversa et Mlle P. Léouffre,
 Le délai imparti pour la transposition de la directive a expiré le en qualité d’agents, ayant élu domicile à Luxembourg.
 20 avril 2003.
 La Commission des Communautés européennes conclut à ce
 qu’il plaise à la Cour:
 (1) JO L 110 du 20.4.2001, p. 28. 1. constater que, en ne prenant pas les dispositions législati-
 ves, réglementaires et administratives nécessaires pour
 se conformer à la directive 2001/17/CE du Parlement
 européen et du Conseil du 19 mars 2001 concernant
 l’assainissement et la liquidation des entreprises d’assu-
 rance (1), et, en tout état de cause, en ne les ayant pas
 communiquées à la Commission, le royaume de Belgique
 a manqué aux obligations qui lui incombent en vertu de
 cette directive;
 Recours introduit le 23 février 2004 contre le royaume
 de Belgique par la Commission des Communautés euro- 2. condamner le royaume de Belgique aux dépens.
 péennes
 (Affaire C-87/04) Moyens et principaux arguments
 (2004/C 85/40) Le délai imparti pour la transposition de la directive a expiré le
 20 avril 2003.
 La Cour de justice des Communautés européennes a été saisie,
 le 23 février 2004, d’un recours dirigé contre le royaume de (1) JO L 110 du 20.4.2001, p. 28.