text:
 |
 52014PC0318
 Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om åtgärder som unionen får vidta vid samtidig tillämpning av antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder och skyddsåtgärder (kodifiering) /* COM/2014/0318 final - 2014/0164 (COD) */
 MOTIVERING
 1. Inom ”Medborgarnas Europa” fäster
 kommissionen stor vikt vid att unionsrätten förenklas och förtydligas så att
 den blir mer tillgänglig och begriplig för medborgarna och därmed ger dem nya
 möjligheter och tillfällen att utöva de särskilda rättigheter som de kan
 åberopa.
 Ett hinder för att uppnå detta mål är dock att ett
 stort antal bestämmelser som har ändrats flera gånger och ofta på ett
 väsentligt sätt finns spridda i såväl den ursprungliga rättsakten som i senare
 ändringsrättsakter. För att kunna fastställa vilka bestämmelser som gäller
 fordras därför att ett stort antal rättsakter kontrolleras och jämförs.
 Unionsrättens klarhet och överskådlighet är därför
 beroende av att ofta ändrade bestämmelser kodifieras.
 2. Genom beslut av den 1 april 1987[1] gav kommissionen sina
 avdelningar i uppdrag att kodifiera rättsakter senast efter det
 att de ändrats för tionde gången. Den underströk samtidigt att detta är en
 minimiregel och att avdelningarna bör sträva efter att kodifiera de texter som
 de har ansvar för med ännu kortare mellanrum för att göra bestämmelserna klara
 och begripliga.
 3. Detta bekräftades i
 ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Edinburgh i december 1992[2], där också betydelsen
 av en kodifiering betonades, eftersom den garanterar förutsebarhet i
 fråga om vilken lag som är tillämplig vid en viss tidpunkt i en viss fråga.
 Kodifieringen ska genomföras i enlighet med det
 normala förfarandet för antagande av unionens rättsakter.
 Eftersom rättsakterna inte får ändras i sak vid en
 kodifiering har Europaparlamentet, rådet och kommissionen i ett
 interinstitutionellt avtal av den 20 december 1994 enats om en påskyndad
 arbetsmetod i syfte att snabbt kunna anta kodifierade rättsakter.
 4. Detta förslag avser en kodifiering av
 rådets förordning (EG) nr 452/2003 av den 6 mars 2003 om de åtgärder
 som gemenskapen får vidta till följd av rapporter som antagits av
 Världshandelsorganisationens tvistelösningsorgan när det gäller
 antidumpningsåtgärder eller antisubventionsåtgärder[3]. Den nya förordningen
 ersätter de olika rättsakter som omfattas av kodifieringen[4]. Förslaget följer de
 kodifierade texterna vad beträffar innehållet i sak och begränsar sig därmed
 till att föra samman texterna, vilket innebär att de ändringar som krävs
 till följd av kodifieringen endast är av formell karaktär.
 5. Detta förslag till kodifiering har
 utarbetats på grundval av en föregående konsolidering på 22 officiella
 språk av förordning (EG) nr 452/2003 och dess ändringsrättsakt, som genomförts
 av Europeiska unionens publikationsbyrå med hjälp av ett databehandlingssystem.
 I de fall artiklarna har numrerats om framgår förhållandet mellan de gamla och
 nya artikelnumren av en tabell i bilaga II till den kodifierade förordningen.
 ê 452/2003
 (anpassad)
 2014/0164 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 om åtgärder som Ö unionen Õ får vidta vid
 samtidig tillämpning av antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder och
 skyddsåtgärder (kodifiering)
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA
 UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av Ö fördraget om Europeiska
 unionens funktionssätt Õ, särskilt artikel Ö 207.2 Õ,
 med beaktande av Europeiska kommissionens
 förslag,
 efter översändande av utkastet till
 lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och
 sociala kommitténs yttrande[5],
 i enlighet med det ordinarie
 lagstiftningsförfarandet, och
 av följande skäl:
 ê
 (1) Rådets förordning (EG) nr 452/2003[6] har ändrats på
 väsentliga punkter[7].
 För att skapa klarhet och överskådlighet bör den förordningen kodifieras.
 ê 452/2003 skäl 1
 (anpassad)
 (2) Genom rådets förordning (EG)
 nr (EG) nr 1225/2009[8]
 Ö fastställdes Õ gemensamma regler
 för skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska Ö unionen Õ.
 ê 452/2003 skäl 2
 (anpassad)
 (3) Genom rådets förordning (EG)
 nr 597/2009[9]
 Ö fastställdes Õ gemensamma regler om
 skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska Ö unionen Õ.
 ê 452/2003 skäl 3
 (anpassad)
 (4) Genom rådets förordningar
 (EG) nr 260/2009[10]
 och 625/2009[11]
 fastställdes gemensamma bestämmelser om införande av skyddsåtgärder mot import
 från vissa länder som inte är medlemmar i Ö unionen Õ. Skyddsåtgärderna kan
 utgöras av tulltaxeåtgärder som är tillämpliga antingen på all import eller på
 den import som överstiger en viss fastställd mängd. Dessa skyddsåtgärder
 innebär att varorna får föras in på unionsmarknaden om de tillämpliga tullarna
 betalas.
 ê 452/2003 skäl 4
 (5) Importen av vissa varor kan
 omfattas av både antidumpnings- och antisubventionsåtgärder å ena sidan, och
 skyddsåtgärder i form av tullar å andra sidan. Syftet med de förstnämnda
 åtgärderna är att avhjälpa de snedvridningar som uppkommit på marknaden genom
 illojala handelsmetoder, medan syftet med skyddsåtgärderna är att
 tillhandahålla stöd mot kraftigt ökad import.
 ê 452/2003 skäl 5
 (anpassad)
 (6) Om antidumpnings- eller
 antisubventionsåtgärder och skyddsåtgärder i form av tullar tillämpas samtidigt
 på samma produkt kan verkningarna bli mer omfattande än vad som avsetts eller
 vad som är önskvärt vad beträffar Ö unionens Õ politik och mål för
 att skydda handeln. En sådan samtidig tillämpning av åtgärder kan i synnerhet
 komma att påföra vissa exporterande tillverkare som vill exportera till Ö unionen Õ en oönskat tung
 börda, som kan leda till att de vägras tillträde till Ö unionsmarknaden Õ.
 ê 452/2003 skäl 6
 (anpassad)
 (7) Följaktligen bör inte
 exporterande tillverkare som vill exportera till Ö unionen Õ påföras en sådan
 börda och de bör ha fortsatt tillträde till Ö unionsmarknaden Õ.
 ê 452/2003 skäl 7
 (anpassad)
 (8) Därför bör man se till att
 syftet med skyddsåtgärder i form av tullar och antidumpnings- eller
 antisubventionsåtgärder kan uppnås utan att de exporterande tillverkarna i
 fråga vägras tillträde till Ö unionsmarknaden Õ.
 ê 452/2003 skäl 8
 (anpassad)
 (9) Av denna anledning bör
 särskilda bestämmelser Ö gälla som gör
 det möjligt för Õ kommissionen Ö att Õ, när den anser att
 det behövs, vidta åtgärder för att se till att antidumpnings- eller
 antisubventionsåtgärder och skyddsåtgärder i form av tullar som tillämpas på
 samma produkt inte har en sådan verkan.
 ê 452/2003 skäl 9
 (anpassad)
 (10) Även om det kan vara möjligt
 att förutsäga att skyddstullen och antidumpnings- eller
 antisubventionsåtgärderna kan komma att börja tillämpas samtidigt på samma
 produkt, är det inte alltid möjligt att i förväg exakt bestämma när detta sker.
 Kommissionen bör därför kunna vidta åtgärder med tanke på en sådan situation,
 och dessa åtgärder bör kunna vidtas så att samtliga berörda aktörer garanteras
 tillräcklig förutsägbarhet och rättslig säkerhet.
 ê 452/2003 skäl
 10 (anpassad)
 (11) Kommissionen kan komma att
 anse det vara ändamålsenligt att ändra, avskaffa eller tillfälligt upphäva
 antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder eller att helt eller delvis
 bevilja befrielse från antidumpnings- eller utjämningstullar som annars skulle
 tas ut eller att besluta om andra särskilda åtgärder. Tillfälligt upphävande
 eller ändring av samt befrielse från antidumpnings- eller
 antisubventionsåtgärder bör beviljas endast för en begränsad tid.
 ê 452/2003 skäl
 11
 (12) Alla åtgärder som vidtas
 enligt denna förordning bör börja tillämpas samma dag som de träder i kraft, om
 inte annat föreskrivs, och de bör således inte utgöra grund för återbetalning
 av tullar som tagits ut före den dagen.
 ê 37/2014 artikel
 1 och bilagan punkt 10 (anpassad)
 (13) Ö För Õ att säkerställa
 enhetliga villkor för genomförandet av den här förordningen bör kommissionen
 ges genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets
 och rådets förordning (EU) nr 182/2011[12].
 ê 452/2003
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 ê 37/2014 artikel
 1 och bilagan punkt 10.1
 1. Om
 kommissionen anser att antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder och
 skyddsåtgärder i form av tullar som samtidigt tillämpas på samma import kan få
 mer omfattande verkningar än vad som är önskvärt vad beträffar unionens politik
 för att skydda handeln, får kommissionen i enlighet med det
 granskningsförfarande som avses i artikel 3.2 anta de av följande åtgärder som
 den anser ändamålsenliga:
 ê 452/2003
 a) Åtgärder
 för att ändra, avskaffa eller tillfälligt upphäva gällande antidumpnings- eller
 antisubventionsåtgärder.
 b) Åtgärder för att helt eller delvis
 befria importen från antidumpnings- eller utjämningstullar som annars skulle
 tas ut.
 c) Andra särskilda åtgärder som anses
 ändamålsenliga under de rådande omständigheterna.
 2. Ändringar, tillfälliga upphävanden eller
 befrielser enligt punkt 1 ska begränsas tidsmässigt och tillämpas endast medan
 de berörda skyddsåtgärderna är i kraft.
 Artikel 2
 Alla åtgärder om vilka beslut fattas enligt
 denna förordning ska tillämpas från och med den dag de träder i kraft. De ska
 inte utgöra grund för återbetalning av tullar som tagits ut före den dagen, om
 inte annat föreskrivs.
 ê 37/2014 artikel
 1 och bilagan punkt 10.2
 Artikel 3
 1. Kommissionen ska biträdas av den kommitté
 som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1225/2009.
 Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU)
 nr 182/2011.
 2. När det hänvisas till denna punkt ska
 artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
 ê
 Artikel 4
 Förordning (EG)
 nr 452/2003 ska upphöra att gälla.
 Hänvisningar
 till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här
 förordningen och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II.
 ê 452/2003
 (anpassad)
 Artikel 5
 Denna förordning träder i kraft den Ö tjugonde dagen
 efter det att Õ den offentliggjorts
 i Europeiska Ö unionens Õ officiella
 tidning.
 Denna förordning är till alla delar
 bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den
 På Europaparlamentets vägnar På
 rådets vägnar
 Ordförande Ordförande
 [1] KOM(87) 868 PV.
 [2] Se bilaga 3 till del A i slutsatserna.
 [3] Förslaget finns infört i lagstiftningsprogrammet för
 2014.
 [4] Se bilaga I till detta förslag.
 [5] EUT C [...], [...], s. [...].
 [6] Rådets förordning (EG) nr 452/2003 av den 6 mars 2003 om
 åtgärder som gemenskapen får vidta vid samtidig tillämpning av antidumpnings-
 eller antisubventionsåtgärder och skyddsåtgärder (EUT L 69, 13.3.2003, s. 8).
 [7] Se bilaga I.
 [8] Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november
 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska
 gemenskapen (EGT L 343, 22.12.2009, s. 51).
 [9] Rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009
 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i
 Europeiska gemenskapen (EUT L 188, 18.7.2009, s. 93).
 [10] Rådets förordning (EG) nr 260/2009 av den 26 februari 2009
 om gemensamma importregler (EUT L 84, 31.3.2009, s. 1).
 [11] Rådets förordning (EG) nr 625/2009 av den 7 juli 2009 om
 gemenskapsregler för import från vissa tredjeländer (EUT L 185, 17.7.2009, s. 1).
 [12] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011
 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för
 medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina
 genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).
 é
 BILAGA I
 Upphävd förordning och dess
 efterföljande ändring
 Rådets förordning (EG) nr 452/2003 (EUT L 69, 13.3.2003, s. 8) ||
 || Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 37/2014 (EGT L 18, 21.1.2014, s. 1) || Endast punkt 10 i bilagan
 _____________
 BILAGA II
 Jämförelsetabell
 Förordning (EG) nr 452/2003 || Denna förordning
 Artikel 1 || Artikel 1
 Artikel 2 || Artikel 2
 Artikel 2a || Artikel 3
 - || Artikel 4
 Artikel 3 || Artikel 5
 - || Bilaga I
 - || Bilaga II
 _____________


type: wikipedia

text:
A közönséges szulákmoly (Bedellia somnulentella) a valódi lepkék (Glossata) alrendjébe tartozó szulákmolyfélék (Bedelliidae) családjának névadó faja.
 Elterjedése, élőhelye
 Közép- és dél-európai faj, amely Magyarországon is mindenfelé megtalálható.
 Megjelenése
 A lepke szürke szárnyát apró, fekete foltok tarkázzák. Szárnyának fesztávolsága 10–12 mm.
 Életmódja
 Évente két nemzedéke kel ki. A lepkék nyáron és ősszel rajzanak, majd a második nemzedék lepkéi telelnek át. Az őszi rajzás egészen novemberig eltart; a lepkék ilyenkor a bükkfa nedveit isszák. A lepke nevét arról kapta, hogy a hernyó fő tápnövényei a szulák (Convolvulus) és a sövényszulák (Calystegia) fajok. A hernyó nagy foltaknákat rág ezek leveleibe.
 Külső hivatkozások
 Szulákmolyfélék
 Rovarfajok
 Magyarország lepkéi


text:
2000. je bila prijestupna godina prema gregorijanskom kalendaru, a započela je u subotu. Moderna kultura je smatra i početkom 21. stoljeća i 3. tisućljeća, iako je to po strogim kriterijima gregorijanskog kalendara zapravo bila 2001.
 Ova godina bila je obilježena kao:
 Međunarodna godina kulture mira.
 Svjetska godina matematike.
 Veliki jubilej kršćanstva
 Događaji
 1. siječnja – Diljem svijeta se slavi dolazak novog tisućljeća. Milenijski bug prošao je bez ozbiljnih i rasprostranjenih računalnih problema koji su bili predviđani.
 3. siječnja – Na parlamentarnim izborima u Hrvatskoj koalicija opozicijskih stranaka pobijedila HDZ nakon 10 godina vlasti
 15. siječnja – U beogradskom hotelu »Interkontinental« ubijen Željko Ražnatović – Arkan.
 14. veljače
 Svemirska letjelica NEAR Shoemaker ušla je u orbitu oko asteroida 433 Eros i tako postala prva svemirska letjelica koja je kružila oko asteroida.
 NK Croatia Zagreb ponovno promijenila ime u Dinamo Zagreb, nakon deset godina.
 26. ožujka – Vladimir Putin izabran za predsjednika Rusije.
 3. svibnja – Konjunkcija svih tradicionalnih nebeskih tijela znanih iz starih vremena do otkrića Urana. Na malom području neba sreli su se Sunce i Mjesec, te planeti Merkur, Venera, Mars, Jupiter i Saturn.
 13. svibnja – U Novom Sadu ubijen tadašnji predsjednik Izvršnog vijeća Vojvodine, Boško Perošević.
 21. svibnja – Papa Ivan Pavao II. kanonizirao Meksičke mučenike.
 28. svibnja – S prikazivanjem započela Nova TV, nova hrvatska komercijalna televizija.
 10. lipnja – Početak Europskog nogometnog prvenstva u zajedničkoj organizaciji Belgije i Nizozemske.
 2. srpnja – Nogometna reprezentacija Francuske postala je novi europski prvak pobijedivši reprezentaciju Italije u završnici europskoga prvenstva rezultatom 2:1.
 7. – 16. srpnja – Održane prve Svjetske zborske igre u austrijskom Linzu.
 25. srpnja – Nadzvučni putnički zrakoplov Concorde srušio se nedugo nakon polijetanja iz Pariza, a u nesreći je poginulo svih 109 putnika i članova posade te petero osoba na kopnu.
 12. kolovoza – Ruska podmornica Kursk potonula je u Barentsovom moru, a u nesreći je poginulo svih 118 osoba u njoj.
 15. rujna – Otvorene su Olimpijske igre u Sydneyju.
 24. rujna – Održani izvanredni izbori za predsjednika Savezne Republike Jugoslavije. Tadašnji predsjednik SRJ, Slobodan Milošević, izgubio od kandidata ujedinjene srpske oporbe – Vojislava Koštunice.
 1. listopada – Zatvorene Olimpijske igre u Sydneyju.
 5. listopada – Nakon što je Milošević odbio priznati poraz na predsjedničkim izborima, u Beogradu više stotina tisuća ljudi iz cijele Srbije na silu zauzelo sjedište saveznog parlamenta i državne televizije. Novoizabrani predsjednik SR Jugoslavije, Vojislav Koštunica, obratio se građanima s balkona Skupštine grada Beograda. Vidjeti Masovne demonstracije u Beogradu.
 6. listopada – U obraćanju građanima preko televizije, Milošević priznao poraz na izborima.
 7. listopada – Vojislav Koštunica položio prisegu i stupio na dužnost predsjednika SR Jugoslavije.
 13. listopada – Zastupnički dom Hrvatskog državnog sabora donio Deklaraciju o Domovinskom ratu.
 7. studenog – George W. Bush je pobijedio Ala Gorea na američkim predsjedničkim izborima, ali njihov konačan ishod nije objavljen više od mjesec dana zbog spornih glasova u saveznoj državi Floridi.
 16. studenog – Bill Clinton postao je prvi američki predsjednik koji je posjetio Vijetnam.
 28. studenog – Ukrajinski političar Oleksander Moroz javno je optužio predsjednika Leonida Kučmu za sudjelovanje u ubojstvu novinara Georgija Gongadzea.
 23. prosinca – Na izvanrednim izborima za Skupštinu Srbije, oporbena koalicija Demokratska opozicija Srbije osvojila 176 zastupničkih mjesta (od 250). Miloševićevi socijalisti osvojili svega 37.
 30. prosinca – U više eksplozija bombi na različitim mjestima u metropolitanskom području Manile, glavnog grada Filipina, poginule su 22 osobe, a ozlijeđeno ih je oko stotinu.
 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 21. ožujka – Stjepan Gašparić, hrvatski glumac
 21. ožujka – Jace Norman, američki glumac
 Travanj – lipanj
 22. lipnja – Meri Andraković, hrvatska pjevačica
 21. srpnja – Erling Haaland, norveški nogometaš
 Srpanj – rujan
 8. kolovoza – Patrik i Anton Lončarić, hrvatski veslači
 Smrti
 Siječanj – ožujak
 11. siječnja – Pavao Žanić, mostarsko-duvanjski biskup (* 1918.)
 15. siječnja – Željko Ražnatović, srpski zločinac (* 1952.)
 19. siječnja – Hedy Lamarr, američko-austrijska glumica (* 1914.)
 26. siječnja – Don Budge, američki tenisač (* 1915.)
 27. siječnja – Mladen Crnobrnja, hrvatski glumac (* 1939.)
 2. veljače – Dragan Zarić, srpski glumac (* 1942.)
 10. veljače – Jim Varney, američki glumac (* 1949.)
 11. veljače – Roger Vadim, francuski režiser, producent i glumac (* 1928.)
 14. veljače – Antun Nalis, hrvatski glumac (* 1911.)
 16. veljače – Lila Kedrova, francuska glumica (* 1918.)
 19. veljače – Friedensreich Hundertwasser, austrijski slikar (* 1928.)
 23. veljače – Sir Stanley Matthews, engleski nogometaš i trener (* 1915.)
 23. veljače – Ofra Haza, izraelska pjevačica (* 1957.)
 2. ožujka – Erik Bertil Holmberg, švedski astronom (* 1908.)
 6. ožujka – Mirko Grmek, hrvatsko-francuski akademik (* 1924.)
 9. ožujka – Liliana Budicin-Manestar, hrvatska sopranistica (* 1940.)
 9. ožujka – Ivo Robić, hrvatski pjevač (* 1923.)
 9. ožujka – Rikard Žic, hrvatski slikar (* 1928.)
 17. ožujka – Kruno Valentić, hrvatski glumac (* 1932.)
 Travanj – lipanj
 3. travnja – Terrence McKenna, američki pisac i filozof (* 1946.)
 6. travnja – Habib Bourguiba, prvi predsjednik Tunisa (* 1903.)
 8. travnja – Claire Trevor, američka glumica (* 1910.)
 9. travnja – Antun Bauer, hrvatski povjesničar umjetnosti (* 1911.)
 21. travnja – Josip Velebit, hrvatski pjesnik (* 1911.)
 23. travnja – Hrvoslav Ban, hrvatski prozaist (* 1924.)
 23. travnja – Franjo Rupnik, hrvatski nogometaš (* 1921.)
 30. travnja – Henry Goode, američki hokejaš na travi (* 1918.)
 3. svibnja – Rhoel Gallardo, filipinski misionar (* 1965.)
 5. svibnja – Gino Bartali, talijanski biciklist (* 1914.)
 7. svibnja – Douglas Fairbanks, Jr., američki glumac (* 1909.)
 21. svibnja – Barbara Cartland, engleska književnica (* 1901.)
 1. lipnja – Tito Puente, portorikanski jazz i mambo glazbenik (* 1923.)
 6. lipnja – Maria Laura Mainetti, talijanska redovnica (* 1939.)
 9. lipnja – George Segal, američki slikar i kipar (* 1924.)
 10. lipnja – Hafez al-Asad, sirijski državnik (* 1930.)
 12. lipnja – Đorđe Rapajić, hrvatski glumac (* 1952.)
 18. lipnja – Nancy Marchand, američka glumica (* 1928.)
 1. srpnja – Walter Matthau, američki glumac (* 1920.)
 6. srpnja – Władysław Szpilman, poljski pijanist (* 1911.)
 20. srpnja – Béla Rajki, mađarski vaterpolski i plivački trener (* 1909.)
 Srpanj – rujan
 5. kolovoza – Alec Guinness, britanski glumac (* 1914.)
 12. kolovoza – Ana Gabrijela Šabić, hrvatska znanstvenica (* 1950.)
 12. kolovoza – Loretta Young, američka glumica (* 1913.)
 15. kolovoza – Ena Begović, hrvatska glumica (* 1960.)
 23. kolovoza – Milivoje Tomić, srpski glumac (* 1920.)
 25. kolovoza – Ivan Stambolić, bivši predsjednik Srbije (* 1936.)
 27. kolovoza – Ante Zaninović, producent animiranih filmova (* 1934.)
 20. rujna – Stanislav Stratijev, bugarski književnik (* 1941.)
 Listopad – prosinac
 10. listopada – Sirimavo Bandaranaike, šrilankanska političarka (* 1916.)
 11. listopada – Matija Ljubek, hrvatski kanuist (* 1953.)
 15. listopada – Konrad Bloch, njemački biokemičar (* 1912.)
 16. listopada – Vera Johanides, hrvatska biologinja (* 1917.)
 5. studenog – Victor Grinich, hrvatsko-američki znanstvenik (* 1924.)
 22. studenog – Emil Zátopek, češki sportaš (* 1922.)
 25. studenog – Vjenceslav Čižek, hrvatski pjesnik (* 1929.)
 30. studenog – Vladimir Anić, hrvatski jezikoslovac (* 1930.)
 1. prosinca – Etta Bortolazzi, hrvatska glumica (* 1926.)
 3. prosinca – Gwendolyn Brooks, američka pjesnikinja (* 1917.)
 3. prosinca – Marijan Valković, hrvatski teolog i znanstvenik (* 1927.)
 7. prosinca – Vlado Gotovac, hrvatski pjesnik, esejist, filozof, govornik i političar. (* 1930.)
 8. prosinca – Dragutin Vunak, hrvatski redatelj i scenarist (* 1925.)
 8. prosinca – Joško Tomičić, hrvatski pjevač (* 1968.)
 12. prosinca – Libertad Lamarque, argentinska glumica i pjevačica (* 1908.)
 15. prosinca – Haris Brkić, bosanskohercegovački košarkaš (* 1974.)
 19. prosinca – György Györffy, mađarski povjesničar i akademik (* 1917.)
 26. prosinca – Jason Robards, američki glumac (* 1922.)
 Nepoznat datum smrti
 Lazar Koliševski, makedonski i jugoslavenski političar (* 1914.)
 Miloš Žanko, hrvatski političar (* 1915.)
 Draginja Adamović, srpska književnica (* 1925.)
 Davor Tomičić, hrvatski likovni umjetnik (* 1947.)
 Radovan Devlić, hrvatski ilustrator (* 1950.)
 Nobelova nagrada za 2000. godinu
 Fizika: Schores Iwanowitsch Alfjorow, Herbert Kroemer i Jack S. Kilby
 Kemija: Alan Jay Heeger, Alan Graham MacDiarmid i Hideki Shirakawa
 Fiziologija i medicina: Arvid Carlsson, Paul Greengard i Eric R. Kandel
 Književnost: Gao Xingjian
 Mir: Kim Dae Jung
 Ekonomija: James Heckman i Daniel McFadden
 Obljetnice i godišnjice
 100. godišnjica rođenja Marice Stanković
 Vanjske poveznice