text:
 IL-KUMMISSJONI EWROPEA
 Brussell, 27.5.2019
 COM(2019) 239 final
 2019/0114(NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-pożizzjoni li għandha tiġi adottata, f'isem l-Unjoni Ewropea,fil-Kumitat Konġunt taż-ŻEE rigward emenda għall-Protokoll 31 tal-Ftehim ŻEE, dwar il-kooperazzjoni f’oqsma speċifiċi barra mill-erba’ libertajiet(Linja Baġitarja 02.03.01 Suq Intern u Linja Baġitarja 02.03.04 Għodod ta’ Governanza tas-Suq Intern)
 (Test b’rilevanza għaż-ŻEE)
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 1.KUNTEST TAL-PROPOSTA
 •Raġunijiet u objettivi tal-proposta
 Sabiex tiġi żgurata s-sigurtà ġuridika meħtieġa u l-omoġeneità tas-Suq Intern, il-Kumitat Konġunt taż-ŻEE jrid jintegra l-leġiżlazzjoni relevanti kollha tal-UE fil-Ftehim ŻEE malajr kemm jista’ jkun wara l-adozzjoni tagħha u jippermetti wkoll il-parteċipazzjoni tal-Istati taż-ŻEE-EFTA fl-azzjonijiet jew il-programmi tal-UE li huma relevanti għaż-ŻEE.
 L-abbozz tad-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE (anness mad-Deċiżjoni tal-Kunsill proposta) għandu l-għan li jemenda l-Protokoll 31 tal-Ftehim ŻEE, dwar “kooperazzjoni f'oqsma speċifiċi li ma jagħmlux parti mill-erba' libertajiet”. Dan huwa meħtieġ biex jippermetti lill-Istati taż-ŻEE-EFTA jipparteċipaw fil-programmi u fl-azzjonijiet tal-Unjoni ffinanzjati mil-linji baġitarji tal-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea. F’dan il-każ, l-iskop ta’ din l-emenda huwa li jippermetti lill-Istati taż-ŻEE-EFTA (in-Norveġja, l-Iżlanda u l-Liechtenstein) jipparteċipaw fl-azzjonijiet tal-Unjoni relatati mal-Linja Baġitarja 02.03.01 “Suq Intern” u mal-linja baġitarja 02.03.04 “Għodod ta’ Governanza tas-Suq Intern”, imdaħħla fil-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea għas-sena finanzjarja 2019.
 •Konsistenza mad-dispożizzjonijiet eżistenti ta’ politika fil-qasam ta’ politika
 L-abbozz ta’ Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt anness huwa konsistenti għalkollox mal-għan tal-Ftehim ŻEE li jippromwovi t-tisħiħ kontinwu u bilanċjat tal-kummerċ u tar-relazzjonijiet ekonomiċi bejn il-Partijiet Kontraenti b’kundizzjonijiet ugwali ta’ kompetizzjoni, u l-osservanza tal-istess regoli, bil-ħsieb li tinħoloq Żona Ekonomika Ewropea omoġenea.
 •Konsistenza ma’ politiki oħrajn tal-Unjoni
 Id-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt hija wkoll konsistenti ma’ politiki oħra tal-Unjoni, b’mod partikolari permezz tal-għan li tiġi protetta l-omoġeneità tas-suq intern tal-UE.
 2.BAŻI ĠURIDIKA, SUSSIDJARJETÀ U PROPORZJONALITÀ
 •Bażi ġuridika
 Il-proposta hija bbażata fuq l-Artikolu 114 tat-TFUE flimkien mal-Artikolu 218(9) tiegħu. L-Artikolu 1(3) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2894/94
 1
 dwar l-arranġamenti għall-implimentazzjoni tal-Ftehim ŻEE jipprevedi li l-Kunsill jistabbilixxi l-pożizzjoni li trid tiġi adottata f'isem l-Unjoni fir-rigward ta’ Deċiżjonijiet bħal dawn, wara proposta mill-Kummissjoni.
 •Sussidjarjetà (għal kompetenza mhux esklużiva)
 Il-proposta hija konformi mal-prinċipju tas-sussidjarjetà għar-raġuni li ġejja.
 L-objettiv ta’ din il-proposta, jiġifieri li tiġi żgurata l-omoġeneità tas-Suq Intern, ma jistax jinkiseb b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri u jista’ għalhekk, minħabba l-effetti, jintlaħaq aħjar fil-livell tal-Unjoni.
 •Proporzjonalità
 F’konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, il-proposta ma tmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ sabiex jintlaħaq l-objettiv tagħha – li tiġi żgurata l-omoġeneità tas-Suq Intern.
 •Għażla tal-istrument
 F’konformità mal-Artikolu 98 tal-Ftehim ŻEE, l-istrument magħżul huwa Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE. Il-Kumitat Konġunt taż-ŻEE jenħtieġ li jiżgura l-implimentazzjoni u t-tħaddim effettiv tal-Ftehim ŻEE. Għal dan il-għan jenħtieġ li jieħu deċiżjonijiet fil-każijiet previsti f’dan il-Ftehim.
 3.RIŻULTATI TAL-EVALWAZZJONIJIET EX POST, KONSULTAZZJONIJIET MAL-PARTIJIET IKKONĊERNATI U VALUTAZZJONIJIET TAL-IMPATT
 Mhux applikabbli
 4.IMPLIKAZZJONIJIET BAĠITARJI
 L-Istati taż-ŻEE-EFTA jenħtieġ li jikkontribwixxu finanzjarjament għal-Linja Baġitarja 02.03.01 “Suq Intern” u għal-Linja Baġitarja 02.03.04 “Għodod ta’ Governanza tas-Suq Intern”. L-ammont eżatt jiġi determinat f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Ftehim dwar iż-ŻEE, ladarba dan l-abbozz tad-Deċiżjoni tal-Kunsill jiġi adottat.
 5.ELEMENTI OĦRAJN
 F’konformità mal-politika baġitarja tal-UE, kull parteċipazzjoni f’attività tal-UE tista’ sseħħ biss wara li jitħallsu l-kontribuzzjonijiet finanzjarji korrispondenti. Madankollu, f’konformità mal-Protokoll 32 tal-Ftehim ŻEE, il-kontribuzzjoni finanzjarja annwali tal-Istati taż-ŻEE-EFTA qed tasal kull sena sal-31 ta’ Awwissu, wara s-sejħa tal-UE għal fondi stabbilita mill-Kummissjoni Ewropea u ppreżentata lill-Istati taż-ŻEE-EFTA sal-15 ta’ Awwissu.
 Għalhekk, sabiex jimla l-vojt fiż-żmien bejn Jannar u Awwissu, l-abbozz tad-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt se jkun applikabbli b’mod retroattiv minn Jannar. B’dan il-mod, il-kontinwità tal-kooperazzjoni, kif previst fil-Ftehim ŻEE, tkun żgurata matul is-sena kalendarja kollha.
 Ir-retroattività ma taffettwax id-drittijiet u l-obbligi tal-persuni kkonċernati u tirrispetta l-prinċipju tal-aspettattivi leġittimi.
 2019/0114 (NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-pożizzjoni li għandha tiġi adottata, f'isem l-Unjoni Ewropea,
 fil-Kumitat Konġunt taż-ŻEE rigward emenda għall-Protokoll 31 tal-Ftehim ŻEE, dwar il-kooperazzjoni f’oqsma speċifiċi barra mill-erba’ libertajiet
 (Linja Baġitarja 02.03.01 Suq Intern u Linja Baġitarja 02.03.04 Għodod ta’ Governanza tas-Suq Intern)
 (Test b’rilevanza għaż-ŻEE)
 IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 114, flimkien mal-Artikolu 218(9) tiegħu,
 Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) 2894/94 tat-28 ta’ Novembru 1994 dwar l-arranġamenti għall-implimentazzjoni tal-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea
 2
 , u b’mod partikolari l-Artikolu 1(3) tiegħu,
 Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
 Billi:
 (1)Il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea
 3
 ("il-Ftehim ŻEE") daħal fis-seħħ fl-1 ta' Jannar 1994.
 (2)Skont l-Artikolu 98 tal-Ftehim ŻEE, il-Kumitat Konġunt taż-ŻEE jista’ jiddeċiedi li jemenda, fost l-oħrajn, il-Protokoll 31 tal-Ftehim ŻEE ("il-Protokoll 31").
 (3)Il-Protokoll 31 tal-Ftehim ŻEE fih dispożizzjonijiet dwar il-kooperazzjoni f'oqsma speċifiċi li ma jagħmlux parti mill-erba' libertajiet.
 (4)Huwa xieraq li tiġi estiża l-kooperazzjoni bejn il-Partijiet Kontraenti għall-Ftehim ŻEE fl-azzjonijiet tal-Unjoni ffinanzjati mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea fir-rigward tat-tħaddim u tal-iżvilupp tas-suq intern ta' prodotti u servizzi.
 (5)Għalhekk, il-Protokoll 31 tal-Ftehim ŻEE jenħtieġ li jiġi emendat sabiex din il-kooperazzjoni estiża tkun tista’ tibda sseħħ mill-1 ta’ Jannar 2019,
 (6)Il-pożizzjoni tal-Unjoni fil-Kumitat Konġunt taż-ŻEE jenħtieġ li tkun ibbażata fuq l-abbozz tad-Deċiżjoni mehmuż,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-pożizzjoni li għandha tiġi adottata, f'isem l-Unjoni, fil-Kumitat Konġunt taż-ŻEE dwar l-emenda proposta fil-Protokoll 31 tal-Ftehim ŻEE, dwar kooperazzjoni f'oqsma speċifiċi barra mill-erba' libertajiet, għandha tkun ibbażata fuq l-abbozz tad-deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE mehmuż ma' din id-Deċiżjoni.
 Artikolu 2
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fid-data tal-adozzjoni tagħha.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Kunsill
 Il-President
 (1)
 ĠU L 305, 30.11.1994, p. 6–8
 (2)
 ĠU L 305, 30.11.1994, p. 6.
 (3)
 ĠU L 1, 3.1.1994, p. 3.
 ---documentbreak---
 IL-KUMMISSJONI EWROPEA
 Brussell, 27.5.2019
 COM(2019) 239 final
 ANNESS
 tal-
 Proposta għal DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-pożizzjoni li għandha tiġi adottata, f'isem l-Unjoni Ewropea,fil-Kumitat Konġunt taż-ŻEE rigward emenda għall-Protokoll 31 tal-Ftehim ŻEE, dwar il-kooperazzjoni f’oqsma speċifiċi barra mill-erba’ libertajiet(Linja Baġitarja 02.03.01 Suq Intern u Linja Baġitarja 02.03.04 Għodod ta’ Governanza tas-Suq Intern)
 ANNESS
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru [...]
 ta’ [...]
 li temenda l-Protokoll 31 tal-Ftehim ŻEE, dwar kooperazzjoni f'oqsma speċifiċi barra mill-erba' libertajiet
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (“il-Ftehim dwar iż-ŻEE”), u b'mod partikolari l-Artikoli 86 u 98 tiegħu,
 Billi:
 Huwa xieraq li titkompla l-kooperazzjoni bejn il-Partijiet Kontraenti tal-Ftehim ŻEE fl-azzjonijiet tal-Unjoni ffinanzjati mill-baġit ġenerali tal-Unjoni fir-rigward tal-funzjonament u l-iżvilupp tas-suq intern tal-prodotti u tas-servizzi u fir-rigward tal-għodod ta' governanza tas-suq intern.
 Għalhekk, il-Protokoll 31 tal-Ftehim ŻEE jenħtieġ li jiġi emendat sabiex din il-kooperazzjoni estiża tkun tista’ tibda sseħħ mill-1 ta’ Jannar 2019,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Fil-paragrafi 12 u 14 tal-Artikolu 7 tal-Protokoll 31 tal-Ftehim ŻEE, il-kliem “u 2018” jiġi sostitwit bil-kliem “, 2018 u 2019”.
 Artikolu 2
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ l-għada tal-aħħar notifika skont l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ŻEE*.
 1Din id-deċiżjoni għandha tapplika mill-1 ta' Jannar 2019.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u fis-Suppliment tiegħu dwar iż-ŻEE.
 Magħmul fi Brussell, [...].
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 [...]
 Is-Segretarji
 Lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 [...]
 (1)
 *
 [Ma huwa indikat l-ebda rekwiżit kostituzzjonali.] [Huma indikati rekwiżiti kostituzzjonali.]


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 52004PC0579
 Návrh rozhodnutí Rady, kterým se Německu povoluje uplatňovat opatření odchylující se od článku 17 šesté směrnice 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu (předložená Komisí) /* KOM/2004/0579 konecném znení */
 V Bruselu dne 2.09.2004KOM(2004) 579 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Německu povoluje uplatňovat opatření odchylující se od článku 17 šesté směrnice 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu(předložená Komisí)ODŮVODNĚNÍV dopise zaevidovaném generálním sekretariátem Komise dne požádaly německé orgány podle článku 27 směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu - Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně[1] (dále jen šestá směrnice), o povolení nadále uplatňovat zvláštní opatření, které původně povolila Rada článkem 1 rozhodnutí 2000/186/ES ze dne 28. února 2000[2].V souladu s čl. 27 odst. 2 šesté směrnice informovala Komise dopisem ze dne ostatní členské státy o žádosti učiněné německou vládou a dopisem ze dne oznámila Německu, že má veškeré nezbytné informace pro posouzení žádosti.Článek 1 rozhodnutí 2000/186/ES schvaluje opatření, které spočívá v úplném vyloučení výdajů na zboží a služby z práva na odpočet DPH, pokud je méně než 10 % tohoto zboží a služeb užito na obchodní účely.Podle článku 3 uvedeného rozhodnutí skončila platnost povolení dne 31. prosince 2002. Tento článek také obsahuje ustanovení o zpětné působnosti rozhodnutí. S ohledem na probíhající řízení ESD bylo povolení prodlouženo rozhodnutím Rady 2003/554/ES ze dne 13. května 2003[3] pouze do 30. června 2004, aby mohly být vyhodnoceny závěry ESD pro budoucí prodloužení.Platnost rozhodnutí 2000/186/ES ze dne 28. února 2000 byla do určité míry zpochybněna při předběžném soudním řízení C-17/01, při kterém německý "Bundesfinanzhof" předložil žádost o rozhodnutí o předběžné otázce o platnosti postupu přijetí tohoto rozhodnutí a zpětné působnosti článku 3 rozhodnutí 2000/186/ES. Při svém nedávném rozsudku ze dne 29. dubna 2004 Soudní dvůr rozhodl na základě přezkoumání řízení, které předcházelo přijetí rozhodnutí Rady 2000/186/ES ze dne 28. února 2000, že nedošlo k žádné nesrovnalosti, která by mohla mít vliv na platnost tohoto rozhodnutí. Soudní dvůr rovněž rozhodl, že článek 3 rozhodnutí 2000/186/ES je platný pouze do té míry, že povolení poskytnuté Radou Evropské unie Spolkové republice Německo má zpětnou působnost ode dne 1. dubna 1999.Německo nyní žádá o povolení nadále uplatňovat opatření podle článku 1 rozhodnutí. Komise již uvedla ve svém návrhu[4], který předcházel rozhodnutí 2000/186/EHS, že považuje dotčené opatření za slučitelné s článkem 27 šesté směrnice o DPH, a zejména, že odchylka je odůvodněná potřebou zjednodušit postup vyměřování DPH. Tato odchylka má pouze minimální dopad na výši daně splatné v posledním stupni spotřeby. Ve výše zmíněném rozhodnutí Soudní dvůr nezpochybnil platnost článku 1 nařízení 2000/186/EHS. Následkem toho by se měla odchylka povolit.Otázka platnosti zpětné působnosti podle článku 3 rozhodnutí nemá vliv na rozhodnutí o prodloužení platnosti opatření pro budoucnost podle článku 1.Platnost povolení by tedy měla být prodloužena do 31. prosince 2009.NávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Německu povoluje uplatňovat opatření odchylující se od článku 17 šesté směrnice 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na šestou směrnici Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu - Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně(1) a zejména na čl. 27 odst.1 uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise[5],vzhledem k těmto důvodům:V dopise zaevidovaném generálním sekretariátem Komise dne 22.03.2004 požádaly německé orgány o povolení nadále uplatňovat odchylku, která jim byla poskytnuta článkem 1 rozhodnutí Rady 2000/186/ES(3).Ostatní členské státy byly informovány o této žádosti dne 06.08.2004,Odchylující se opatření je určeno k úplnému vyloučení výdajů na zboží a služby z práva na odpočet DPH, pokud je více než 90 % zboží a služeb užito na soukromé účely osoby povinné k dani nebo jejích zaměstnanců nebo obecně na neobchodní účely. Toto opatření je odchylkou od článku 17 směrnice 77/388/EHS ve znění článku 28f uvedené směrnice a je odůvodněné potřebou zjednodušit postup vyměřování DPH. Tato odchylka má pouze minimální dopad na výši daně splatné v posledním stupni spotřeby.Platnost povolení skončila 30. června 2004[6], přestože právní situace a skutečnosti, které odůvodnily uplatnění dotčeného zjednodušujícího opatření se nezměnily a nadále přetrvávají.Při svém nedávném rozsudku ze dne 29. dubna 2004 ve věci C-17/01, rozhodl Soudní dvůr na základě přezkoumání řízení, které předcházelo přijetí rozhodnutí Rady 2000/186/ES ze dne 28. února 2000, že nedošlo k žádné nesrovnalosti, která by mohla mít vliv na platnost tohoto rozhodnutí. Doba trvání nového povolení by měla být prodloužena do 31. prosince 2009.Odchylka nepoškodí vlastní zdroje Společenství z DPH,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Odchylně od čl. 17 odst. 2 směrnice 77/388/EHS je Německo oprávněno vyloučit výdaje na zboží a služby z práva na odpočet DPH, pokud se dotčené zboží a služby použijí z více než 90 % na soukromé účely osoby povinné k dani nebo jejích zaměstnanců a nebo obecněji na neobchodní účely.Článek 2Toto rozhodnutí se použije do dne 31. prosince 2009.Článek 3Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.V Bruselu dneZa Radupředseda-----------------------[1] Úř. věst. L 145, 13.6.1977, s. 1. Směrnice ve znění směrnice 2004/7/ES (Úř. věst. L 27, 30.1.2004, s. 44).[2] Úř. věst. L 59, 4.3.2000, s. 12.[3] Rozhodnutí Rady 2003/354/ES ze dne 13. května 2003, Úř. věst. [L 123], [17.5.2003, s. [47].[4] KOM(1999) 690 v konečném znění.[5] Úř. věst. C , , s. .[6] Rozhodnutí Rady 2003/354/ES ze dne 13. května 2003, Úř. věst. [L 123], [17.5.2003, s. [47].


type: wikipedia

text:
Andrija Maurović (Muo u Boki kotorskoj, 29. ožujka, 1901. – Zagreb, 2. rujna 1981.), bio je hrvatski slikar, ilustrator i crtač stripova, često zvan ocem hrvatskog stripa.
 Životopis
 Andrija Maurović rođen je 1901. godine mjestu Muo u Boki kotorskoj. Rodom Hrvat, od majke Bokeljke i oca Slovenca (prezimena Maurowitch). Obitelj Maurović se nakon kratkog boravka u Krakovu seli u Dubrovnik gdje Andrija pohađa gimnaziju. U školi se ne ističe akademskim uspjehom, ali ubrzo je opažena njegova nadarenost za crtanje. Gimnaziju je završio 1922. godine. Po savjetu Iva Vojnovića, a s preporukom Ivana Meštrovića, upisuje se 1923. godine na Likovnu akademiju u Zagrebu gdje je studirao do 1924. godine. Za život zarađivao je izradom ilustracija za plakate, časopise i knjige (osobito za nakladu St. Kugli). Onodobna pravila akademije branila su studentima takav rad pa Andrija ubrzo dolazi u sukob s upravom, a nešto kasnije, iako je bio među najboljim studentima crteža, napustio je studij i potpuno se posvetio ilustratorskom radu, najviše u novinama i časopisima Jutarnji list, Novosti, Koprive, Ženski svijet, Oko i Kulisa.
 Tiskare se jagme za njegovim radovima. Od siromaštva dospijeva do bogatuna. Ali što je zaradio to je potrošio. Samo u vrijeme svojih zlatnih godina (1936. – 1938.) od zarađenoga mogao je svaki mjesec kupiti kuću. On je to radije podijelio s prijateljima, a posebice prijateljicama noći. Na dan bi radio dvije table, popušio dvije kutije cigareta, popilo bi se dvije litre vina, dvije litre rakije, dok su čitači stajali u repu očekujući nove nastavke dramatičnih i zapletenih radnji njegovih junaka. S Franjom M. Fuisom 1938. godine pokrenuo je reviju Mickey strip.
 Neumjeren u trošenju novca i vlastita života, doživio je psihički i fizički brodolom. Fizički uništen, liječen od alkohola i nikotina, bio je ubrzo i napušten. Okrenuo se proučavanju mudrih štiva, vegetarijanizmu, prirodnom životu, proglašavajući sve užitke smrtnom bolešću i sve ugode vražjim darovima koji truju duh i tijelo. Ostao je pomalo bez volje ili želje da čuje koju riječ o svojoj besmrtnosti, živcirale su ga fraze o trajanju njegova djela i životu poslije smrti. Istodobno željan ljudskih kontakata i riječi, birao je često i krive sugovornike, vjerovao svim riječima i svim obećanjima. Čak bi znao i odriješiti kesu za čovjeka koji se u njegovo ime, navodno, pobio ili koji je, pretjerano (ga) zagovarajući među samim urotnicima, neprijateljima, zaradio otpust s posla, te mu je plaćao operacije, liječenja psihičkih i fizičkih boli. Ili prodaja njegovih djela na rate, od koje bi prvu vidio, a potom više ni točne adrese, ni kupca, ni novca. Ali i nadalje je grlio ljude koje bi tek upoznao kao da su rasli s njim, a potom ih iznevjeren slao u neku stvar osamljeniji neko ikada.
 Neko je vrijeme, nastupajući u Shakespeareovu Snu ljetnje noći, bio i glumac u Sarajevu, ali se (predvidljivo) posvadio s nekom ruskom redateljicom te napustio družinu. Glumio je i u češkom filmu koji se snimao u okolici Dubrovnika.
 Umro je u Zagrebu 1981. godine. Pokopan je na zagrebačkome groblju Mirogoju.
 Strip
 U stripovima, ma koliko imao vrsne scenariste ili uzore (Franjo M. Fuis, Krešimir Kovačić i drugi) ili ih radeći po literarnim uzorima provlači se njegova samovolja i njegovo uporno iscrtavanje crno-bijele slike svijeta Dobra i Zla. Nekim je likovima podario vlastite karakterne i fizionomijske crte (Stari Mačak — Andrija Maurović), razdijelio svijet na Svjetlo i Tminu, a svoje junake ostavio na čistini između Kulture i Prirode, izvornog i neškodljivoga divljašta na jednoj te pitomosti naravi na drugoj strani. I jedan njegov lik, Dan iz Sedme žrtve, zanimljiv je primjer toga temeljnog sukoba — lik kojemu Maurović daje za pravo da ubije sedmoricu ljudi zbog jedne kobile ili životinje koje su »mnogo bolje nego ljudi«. Sve ambivalencije i svoje naravi, mjeru Divljine i Kulture, Prirodnoga i Protuprirodnoga, nose i glavni likovi njegovih stripova (koje je, primjerice, D. Glavan pronašao u njegovu Radoslavu). Ali to je uglavnom svijet u kojemu žene u Maurovićevoj moralnoj hijerarhiji ne zauzimaju baš neka naročita mjesta, jer po njemu (poput Tarzanove družice), težeći Civilizaciji lakomisleno manipuliraju i »veslaju žedne preko vode«.
 Ali da sudeći o čovjeku koji je volio krajnosti ne ispadnemo amaterski psiholozi, recimo da je doista u svojem stripu znao naglasiti i sugerirati najveće dramatske naboje, iskazati onu gustoću atmosfere po kojem Divlji zapad djeluje nekako poznato i domaće. Kao da je riječ o pozornici karlovačke ili jastrebarske ravničarske sumaglice ili o vodenim parama Lonjskoga polja. Smjelo kadrirano, filmski glatko, znalačkom podjelom na krupne, srednje ili daleke planove (ili istoga motiva s raznih strana) znao je iskazati raspoloženja, a filmskom dramaturgijom i osjećajem za montažne konfiguracije svojih stripovnih naracija pojednostavnjenih dramskih zapletaja znao je ostvariti tečnost koju poznaje samo filmska traka. Uz to, znao je nepogrešivo naglasiti psihološki temelj svakoga dramskog sukoba znajući zaustaviti prizor, dati mu emocionalnu ili kontemplativnu mirnoću odvajajući se od afektivnih, nikada smirenih slika drugih autora koje govore o podvizima glavnih junaka i njihovih rješenja te najzamršenijih situacija. Maurović je prezirao taj ležerni senzacionalistički kretenizam nemogućih i sretnih ishoda.
 Koliko je volio izvorno promišljati scene, vidi se i po tome što je dvojici glavnih aktera u svojim vestern stripovima, konju Satanu i jahaču, pridružio i psa ili, bolje rečeno, poludivljeg vuka (Bart), sadržajno zasićujući i psihološki usložavajući scenu. Bilo kako bilo, visoke morfološke i rukopisne vrijednosti stripa, a posebice crno-bijelo crtanje karaktera njegovih junaka vizualno je i etički odgojilo generacije koji su se u školskoj klupi, »duhovno borili između stripa Stari Mačak i Lava Tolstoja« (Z. Zec).
 Predratni stripovi
 Prvi mu je strip, Vjerenica mača, objavljen 1935. godine, a u sljedeće dvije godine pojavit će se velik broj Maurovićevih stripova, među kojima su:
 Podzemna carica
 Ljubavnica s Marsa
 Trojica u mraku
 Sedma žrtva
 Kugina jahta
 Gospodar zlatnih bregova
 Sablast zelenih močvara
 Ognjem i mačem
 Zlatarevo zlato
 Na oblikovanje i dramaturgiju nekih Maurovićevih stripova utjecali su i tada popularni westerni. Stvorio je galeriju likova koji će se, što je inače rijetko za Maurovića, ponavljati u nekoliko stripova: tajanstvenog pravednika Crnog Jahača, pjesnika lutalicu Polaganu Smrt i simpatičnog tvrdoglavog starca Starog Mačka.
 Ratno doba
 U doba NDH Maurović surađuje u Zabavniku braće Neugebauer i Marcela Čuklija, gdje se, između ostalog, posvećuje i nacionalnoj tematici pa su tako među njegovim djelima i:
 Seoba Hrvata
 Ahura mazda
 Grob u prašumi
 Braća Seljan
 Knez Radoslav
 Tomislav
 Zlatni otok (nastavio Walter Neugebauer nakon Maurovićevog odlaska u Partizane)
 1945. nadalje
 Nakon rata, u Jugoslaviji strip biva kratkotrajno zabranjen kao "kapitalistička tvorevina koja kvari mladež", ali već 1951. godine Maurović ponovno crta u omladinskim listovima Horizont i Horizontov zabavnik, pa se tako pojavljuju:
 Meksikanac
 Opsada Zadra
 Tri dječaka
 Jahači rumene kadulje
 Od 1955. godine surađuje u novopokrenutom Plavom Vjesniku gdje objavljuje Hajdučku pjesmu, a početkom šezdesetih i veći broj stripova u boji:
 Biser zla 1960./1961.
 Kišova zagonetka 1960.
 Djevojka sa Sijere
 Uglomi gospodar pećina
 Rankov odred i
 adaptaciju Šenoine Čuvaj se senjske ruke 1962./1963.
 Među Maurovićeve adaptacije književnih klasika spada i Grička vještica, scenaristička suradnja s Walterom Neugebauerom, objavljena u nastavcima u Večernjem listu krajem pedesetih.
 Posljednjih godina života Maurović napušta klasični strip i posvećuje se biblijsko-erotskim motivima.
 Pet godina nakon smrti, Veljko Krulčić je napravio kapitalnu monografiju Maurović s osam njegovih remek-djela i opširnom uvodnom studijom. Monografiju je izdala Istarska naklada iz Pule.
 Utjecaj
 Njegovi su radovi ušli u sve svjetske publikacije i preglede. U Ljubljani je sedamdesetih utemeljena i nagrada Kluba devete umjetnosti koja je nosila njegovo ime (Andrija). Njegovo se ime našlo i u Svjetskoj enciklopediji stripa (World encyclopedia of comics, izd. Chelsea House Publishers, New York, 1976., str. 485.).
 Spomen
 O Mauroviću su snimljeni dokumentarni filmovi Svaki je čovjek dobar čovjek u rđavom svijetu (1969., R. Grlić); Stari Mačak (1977.) i Povratak Starog Mačka (1979.) J. Remenara; Povodi i tragovi – čudesni svijet stripa (1985., M. Bukovčan) te Andrija Maurović ili jeza nekog drugog svijeta (1995., Ž. Ivanjek).
 Za dostignuća u razvoju jugoslavenskoga stripa Klub devete umjetnosti dodjeljivao je od 1978. do 1988. godine Nagradu »Andrija«.
 Uz obljetnicu rođenja 2001. godine u Republici Hrvatskoj izdana je poštanska marka s motivom Crnoga Jahača.
 Od 29. ožujka do 29. travnja 2007. godine u galeriji Klovićevi dvori u Zagrebu bila je postavljena izložba radova Andrije Maurovića Poznato i nepoznato.
 Za prinos razvoju hrvatskoga stripa udruga Art 9 od 2009. godine dodjeljuje Nagradu »Andrija Maurović« za životno djelo.
 Zanimljivosti
 Na 9. šahovskoj olimpijadi održanoj 1950. godine u Dubrovniku igralo se figurama koje je Maurović skicirao, a izradio drvotokar Vjekoslav Jakopović. Te su figure proglašene najboljima na svijetu zbog praktičnosti, tj. optimalnog odnosa veličine figura i veličine polja te pogodnoga prstohvata. Robert Fischer je oba svoja meča protiv Spaskog (1972., 1992.) igrao s njima. Danas se izrađuju i u plastičnoj inačici.
 Izvori
 Vanjske poveznice
 www.stripovi.com
 Maurović, Andrija
 Hrvati u Crnoj Gori
 Muo