jurisdiction: US

text:
 DEPARTMENT OF COMMERCE
 National Oceanic and Atmospheric Administration
 50 CFR Part 224
 [Docket No. 141216999-6999-02]
 RIN 0648-XD669
 Endangered and Threatened Wildlife and Plants: Notice of 12-Month Finding on a Petition To List the Gulf of Mexico Bryde's Whale as Endangered Under the Endangered Species Act (ESA); Reopening of Public Comment Period
 AGENCY:
 National Marine Fisheries Service (NMFS), National Oceanic and Atmospheric Administration (NOAA), Commerce.
 ACTION:
 Proposed rule; reopening of public comment period.
 SUMMARY:
 On December 8, 2016, NMFS published a proposed rule to list the Gulf of Mexico Bryde's whale as an endangered species under the Endangered Species Act of 1973 (ESA), with comments due by February 6, 2017. However, in response to a request to extend the public comment period, NMFS has decided to reopen the public comment period by an additional 15 calendar days.
 DATES:
 The deadline for receipt of comments on the proposed rule published on December 8, 2016 (81 FR 88639) is reopened from February 8, 2017 to February 23, 2017. NMFS must receive written comments and information on or before February 23, 2017.
 ADDRESSES:
 You may submit comments, information, or data on this document, identified by docket number NOAA-NMFS-2014-0157 by any of the following methods:
 • Electronic Submissions: Submit all electronic comments via the Federal eRulemaking Portal. Go to https://www.regulations.gov/docket?D=NOAA-NMFS-2014-0157, click the “Comment Now!” icon, complete the required fields, and enter or attach your comments;
 • Mail: NMFS, Southeast Regional Office, 263 13th Avenue South, St. Petersburg, FL 33701;
 • Hand delivery: You may hand deliver written information to our office during normal business hours at the street address given above.
 Instructions: Comments must be submitted by one of the above methods to ensure they are received, documented, and considered by NMFS. Comments sent by any other method, to any other address or individual, or received after the end of the comment period, may not be considered. All comments received are a part of the public record and will generally be posted for public viewing on www.regulations.gov without change. All personal identifying information (e.g., name, address, etc.) submitted voluntarily by the sender will be publicly accessible. Do not submit confidential business information, or otherwise sensitive or protected information. NMFS will accept anonymous comments (enter “N/A” in the required fields if you wish to remain anonymous). The proposed rule, status review report, and other reference materials regarding this determination are available electronically at the NMFS Web site at: http://sero.nmfs.noaa.gov/protected_resources/brydes_whale/index.html.
 FOR FURTHER INFORMATION CONTACT:
 Laura Engleby or Calusa Horn, NMFS, Southeast Regional Office (727) 824-5312 or Marta Nammack, NMFS, Office of Protected Resources (301) 427-8469.
 SUPPLEMENTARY INFORMATION:
 On December 8, 2016, NMFS published a 12-month finding and proposed rule in the Federal Register (81 FR 88639) proposing to list the Gulf of Mexico Bryde's whale as an endangered species under the ESA. On December 20, 2016, we published a document in the Federal Register (81 FR 92760) correcting two errors made in the proposed rule regarding the scheduled close date of the public comment period and the reference number used to identify public comments submitted electronically through the Federal eRulemaking portal. The 60-day public comment period for the proposed rule ends on February 6, 2017. On January 25, 2017, representatives of potentially affected parties requested an extension of the public comment period to aid in their review of the proposed rulemaking. NMFS has considered the request and will reopen the comment period for 15 calendar days, from February 8, 2017 to February 23, 2017. This reopening provides a total of 75 days for public input and continuing Federal agency reviews to inform NMFS' final decision. NMFS refers the reader to the December 8, 2016, proposed rule (81 FR 88639) for background information concerning the proposed rulemaking as this notice does not repeat the information.
 Dated: February 2, 2017.
 Alan D. Risenhoover,
 Acting Deputy Assistant Administrator for Regulatory Programs, National Marine Fisheries Service.
 [FR Doc. 2017-02529 Filed 2-7-17; 8:45 am]
 BILLING CODE 3510-22-P


type: wikipedia

text:
Statistik er en videnskabelig metode, hvormed man effektivt anvender numeriske data, som f.eks. kan komme fra eksperimenter, spørgeskemaer eller registre.
 Historisk set startede statistik med at være beskrivende, hvor fokus var at præsentere data grafisk, med tabeller og senere ved at regne statistiske mål som gennemsnit. Moderne statistik omfatter at drage konklusioner om det generelle tilfælde (hele populationen) ud fra det enkelte tilfælde (en stikprøve). Det kan for eksempel være at bestemme parametre til sandsynlighedsfordelingen for populationen. Dette kaldes statistisk inferens. Et andet eksempel kunne være at bestemme, om der er forskel på to populationer (eksempelvis en behandlet gruppe og en placebogruppe).
 Danmarks Statistik producerer en del samfundsbeskrivende statistik, som bygger på administrative registre som fx CPR, BBR og Erhvervsregisteret, og dermed medtages hele populationen.
 Hvorfor bruge stikprøver
 Stikprøver bruges, når hele populationen ikke kan undersøges. Det kan være, at det er dyrt at lave målingerne, eller at det ikke er fysisk muligt at undersøge mere end et udsnit af populationen. For eksempel er det ikke muligt at undersøge alt vandet i verdenshavene. Et andet problem, som statistik tager hensyn til, er, at målinger ofte er behæftet med usikkerhed, fejl eller mangler. Det kan for eksempel være målinger af den samme ting, hvor resultatet varierer for hver måling, men i gennemsnit har den korrekte (sande) værdi.
 For eksempel kan høstudbyttet for to forskellige kornsorter på to forskellige marker måles for at finde ud af, hvilken sort der giver mest udbytte. Her risikeres det, at det ene udbytte er meget højere end det andet, uden at det gælder i gennemsnit. Hvis det skyldes, at den ene mark tilfældigvis blev angrebet af dyr eller sygdom, mens den anden tilfældigvis gik fri, vil resultatet ikke kunne bruges til noget. Derfor bliver man nødt til at have flere observationer og bruge statistiske metoder til at undersøge resultatet.
 Hvis stikprøven omfatter et tilstrækkeligt antal observationer til at indfri forventningerne om pålidelighed i målingen, betegnes den som signifikant.
 Etymologi
 Ordet statistik kommer fra det latinske statisticum collegium ("statsrådgiver") og det italienske ord statista ("statsmand" eller "politiker"). Ordet kom til Danmark via tysk indføring af Gottfried Achenwall i 1749, og beskrev oprindeligt behandling af data for staten.
 Udspring fra sandsynlighedsregning
 Statistik bygger på resultater fra sandsynlighedsregning. De to fag er ret tæt forbundne, og deres udvikling refererer også langt hen ad vejen til de samme matematikere. Statistik har dog altid udgangspunkt i analyser af indsamlede data, mens sandsynlighedsregning omfatter enhver hypotetisk beregning af muligheder i et udfaldsrum
 Beskrivende statistik
 Beskrivende statistik omfatter at præsentere data i form af tabeller (krydstabeller, kontingenstabeller) eller grafisk i form af landkort eller diagrammer.
 Der laves ingen model for data, og der bruges ingen antagelser om, hvilke fordelinger data tilhører. Ofte undersøger man et datasæt med beskrivende statistik, før man går til videre behandling af det.
 Eksempler på statistiske mål, der bruges, er kvartiler, median, gennemsnit og empirisk varians. Grafiske fremstillinger omfatter blandt andet skatterplot, boksplot og histogrammer.
 Planlægning
 Planlægning inden for statistik omhandler metoder, som gør målinger mere præcise. Hvis man bruger de korrekte metoder, kan måleusikkerheden for en stikprøve eller et eksperiment gøres meget mindre, end hvis man ikke planlagde først.
 Et eksempel er en meningsmåling, som bør være taget af en gruppe, der er repræsentativ for befolkningen (populationen). Hvis der er 10% af befolkningen, der er mellem 18 og 24 år, bør der også være 10% i undersøgelsen. Det samme gælder med køn, indkomst, hvor i landet man kommer fra og andre ting. Med et forhåndskendskab til den befolkning, man undersøger, er det muligt at planlægge, hvilke personer man spørger, så det omtrent kommer til at passe. Inden for de definerede grupper udvælges stikprøven tilfældigt, så det ikke er de samme, der bliver spurgt hver gang, eller en systematisk udvælgelse af forskellige personer.
 Estimering
 I moderne statistik bruges modeller til at drage konklusioner. Modellerne har nogle parametre, som afgør nogle egenskaber for dem. For normalfordelingen er middelværdi og standardafvigelse parametrene. Når en parameter til en model udregnes ud fra en stikprøve, hedder det, at parameteren bliver estimeret. Der kan laves et punktestimat, hvor parameteren estimeres med én værdi, eller et intervalestimat, hvor der estimeres et interval, som parameterens værdi forventes at være inden for.
 Regressionsanalyse
 Regressionsanalyse er en gren inden for statistikken, hvor værdien af en eller flere variable (kaldt afhængige variabel eller respons variabel) forudsiges ud fra en eller flere andre variabler (kaldet baggrundsvariabel eller de uafhængige variabler). Resultatet er en matematisk funktion, hvor de afhængige variabler kan regnes på baggrund af baggrundsvariablerne. Funktionen vælges, så et afstandsmål mellem datapunkterne og funktionsværdien for datapunkterne minimeres. Afstandsmålet kan vælges vilkårligt, men Euklidisk afstand bruges ofte.
 Formålet kan for eksempel være at tage højde for unøjagtigheder i data, at udfylde manglende observationer i data eller at forudsige de afhængiges variablers værdier for nye data, hvor kun baggrundsvariablerne er kendt.
 Variansanalyse
 Variansanalyse (forkortet ANOVA [fra engelsk, Analysis of Variance]) er en metode til at sammenligne to eller flere middelværdier. Navnet kommer af, at den empiriske varians bruges til at lave hypotesetest med. Man bruger variansanalyse, når man har med kvantitative faktorer at gøre. For eksempel kan faktoren være brug af medicin eller brug af placebo, hvis man ønsker at finde ud af om en type medicin virker. Der kan også være flere niveauer så som høj, mellem og lav.
 Første skridt i en variansanalyse er at estimere variansen for middelværdierne. Andet skridt er at sammenligne dem ved brug af hypotesetest. Dette bruges også til at undersøge om koefficienter fundet med regressionsanalyse bør medtages eller udelades fra modellen.
 Hypoteseprøvning
 Når en regressionsanalyse eller variansanalyse er udført, er det vigtigt at vide, om resultatet er sandsynligt. Hertil bruges hypoteseprøvning (også kaldet hypotesetest). Hypoteseprøvning kan også bruges til at undersøge om på forhånd bestemte eller kendte værdier passer med et nyt datasæt.
 I hypoteseprøvning sammenlignes en nulhypotese med en alternativ hypotese, hvor den alternative hypotese accepteres, hvis nulhypotesen kan afvises. Den alternative hypotese er den påstand, som ønskes bekræftet, mens nulhypotesen er den modsatte påstand (en negation af påstanden). Eksempelvis kan den alternative hypotese være, at person A løber hurtigere end person B. Her vil man vælge nulhypotesen til at være, at person A løber langsommere end eller lige så hurtigt som B.
 Bayesiansk statistik
 Der er to hovedretninger for hvordan en parameter estimeres: Frekvensstatistik statistik (også kaldet for Neyman-Pearsons statistik) og den bayesianske statistik. I den førstnævnte vælges estimat til at være den værdi, som er mest sandsynlig. Dette kan have det problem, at sandynlighedsfordelingen omkring den maksimale værdi kan være flad, så der er et interval af værdier, som er næsten lige sandsynlige. I den bayesianske statistik tages der hensyn til dette, ved at udregne fordelingen for parameter og lade estimatet være et gennemsnit af fordelingen. Det kræver i midlertidigt generelt megen regnekraft, at regne denne fordeling. Derfor er den bayesianske statistik først begyndt at blive anvendt i praksis efter, at computere har fået tilstrækkeligt regnekraft.
 Brug af statistiske teorier
 De statistiske metoder til at se på store mængder tal er blevet brugt inden for blandt andet fysik og kemi. Den kinetiske gasteori inden for termodynamik er blevet udledt ud fra statistiske betragtning af atomer. Ligeledes er massevirkningsloven inden for kemi udledt ud fra statistiske betragtninger.
 Se også
 Chi i anden-fordelingen
 Referencer
 Propability and Statistics for Engineers (2000) af Miller & Freund (Prentice Hall),
 Statistik I & II af L. Brøndum og J.D Monrad (1984 / 1989)
 Gyldendals 10 binds leksikon, 1978,
 Relaterede artikler
 Psykometri (psykologi)
 Signifikansniveau
 Eksterne henvisninger/kilder
 Danmarks Statistik
 Færøernes Statistik/Hagstova Føroya
 Grønlands Statistik/Kalaallit Nunaanni Naatsorsueqqissaartarfik
 Andre statistikkilder
 Nordisk Statistisk Årbog
 Manifest: Få styr på tal og statistik. Videnskab.dk 2018
 Videregående uddannelser i Danmark
 Matematiske discipliner
 Formelle videnskaber


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 16.11.2013
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 336/11
 Odwołanie od wyroku Sądu (ósma izba) wydanego w dniu 11 lipca 2013 r. w sprawie T-197/12 Metropolis Inmobiliarias y Restauraciones, SL przeciwko Urzędowi Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory), wniesione w dniu 24 września 2013 r. przez Metropolis Inmobiliarias y Restauraciones, SL
 (Sprawa C-509/13 P)
 2013/C 336/23
 Język postępowania: niemiecki
 Strony
 Wnoszący odwołanie: Metropolis Inmobiliarias y Restauraciones, SL (przedstawiciel: adwokat J. Carbonell Callicó)
 Druga strona postępowania: Urząd Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory), MIP Metro Group Intellectual Property GmbH & Co. KG
 Żądania wnoszącego odwołanie
 Wnoszący odwołanie wnosi o:
 —
 uchylenie wyroku Sądu (ósma izba) z dnia 11 lipca 2013 r. w sprawie T-197/12 i tym samym odrzucenie zgłoszenia graficznego wspólnotowego znaku towarowego nr 7585045 „METRO” dla usług z klasy 36;
 —
 obciążenie pozostałych uczestników postępowania kosztami postępowania.
 Zarzuty i główne argumenty
 Odwołanie od ww. wyroku jest w zasadzie oparte na trzech zarzutach.
 Po pierwsze wnoszący odwołanie zarzuca Sądowi naruszenie art. 8 ust. 1 lit. b) rozporządzenia nr 207/2009 w sprawie znaku towarowego (1) z powodu błędów w interpretacji usług, których dotyczą przeciwstawiane sobie znaki towarowe oraz braku całościowego badania spornych znaków.
 Po drugie wnoszący odwołanie uważa, że zachodzi sprzeczność pomiędzy wyrokami tego samego Sądu wydanymi w postępowaniach, w których uczestniczą te same strony i których przedmiotem są te same zagadnienia w odniesieniu do podobnych znaków. Wyrok wydany w sprawie T-284/11, w pełni związany z niniejszą sprawą, nie został wzięty po uwagę mimo przedstawienia go przez stronę niniejszego postępowania w terminie i w wymaganej formie.
 Po trzecie podnoszone są uchybienia proceduralne w postępowaniu przed Sądem Unii Europejskiej, które naruszyły interesy wnoszącego odwołanie i naraziły go wielokrotnie na sytuację, w której był pozbawiony ochrony. W szczególności odbyła się rozprawa bez udziału wnoszącego odwołanie, mimo iż wniósł on w terminie i z należytym uzasadnieniem o odroczenie rozprawy z ważnej przyczyny.
 (1) Rozporządzenie Rady (WE) nr 207/2009 z dnia 26 lutego 2009 r. w sprawie znaku towarowego; Dz.U. L 78, s. 1.


type: legislation

text:
 24.4.2012
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 110/17
 A TANÁCS 350/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2012. április 23.)
 az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet végrehajtásáról
 AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2012. március 23-i 267/2012/EU rendeletre (1) és különösen annak 46. cikke (2) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 A Tanács 2012. március 23-án elfogadta a 267/2012/EU rendeletet.
 (2)
 A Tanács úgy véli, hogy egy személyek és két szervezet esetében már nem indokolt, hogy szerepeljenek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó természetes és jogi személyeknek, szervezeteknek és szerveknek a 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében foglalt jegyzékében.
 (3)
 A 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében foglalt jegyzéket ezért ennek megfelelően módosítani kell,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az e rendelet mellékletében felsorolt személyt és szervezeteket törölni kell a 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében foglalt jegyzékből.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Luxembourgban, 2012. április 23-án.
 a Tanács részéről
 az elnök
 C. ASHTON
 (1) HL L 88., 2012.3.24., 1. o.
 MELLÉKLET
 AZ 1. CIKKBEN EMLÍTETT SZEMÉLY ÉS SZERVEZETEK
 A Sedghi
 Walship SA
 Morison Menon Chartered Accountant


text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,20.9.2019
 COM(2019) 432 final
 2019/0204(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) asutatud assotsiatsioonikomitees seoses teabevahetusega, mille abil hinnatakse kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse eespool nimetatud lepingut) mõju
 SELETUSKIRI
 1.Kavandatav reguleerimisese
 Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel)
 1
 asutatud assotsiatsioonikomitees võetav seisukoht seoses kavaga võtta vastu otsus, mis käsitleb Marokoga peetavat teabevahetust, mille abil hinnatakse 25. oktoobri 2018. aasta kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse eespool nimetatud lepingut)
 2
 mõju
 2.Ettepaneku taust
 2.1.ELi-Maroko assotsieerimisleping
 Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel (edaspidi „assotsieerimisleping“), loodi Euroopa Liidu ja Maroko vahel vabakaubanduspiirkond, mis põhineb tööstus-, põllumajandus- ja kalandustoodetega kauplemise tariifide vastastikusel liberaliseerimisel. Lepinguga luuakse vabakaubanduspiirkond, mis tagab Marokole ulatusliku eelisjuurdepääsu ELi turule. Leping jõustus 1. märtsil 2000.
 28. jaanuari 2019. aasta otsusega (EL) 2019/217
 3
 kiitis nõukogu heaks Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolle nr 1 ja nr 4) sõlmimise, millega laiendatakse assotsieerimislepingus sätestatud tariifseid soodustusi ka Lääne-Saharast pärinevatele toodetele.
 2.2.ELi-Maroko assotsiatsioonikomitee
 ELi-Maroko assotsiatsioonikomitee on assotsieerimislepinguga loodud organ, kes vastutab lepingu rakendamise eest. Ühtlasi on ta volitatud tegema otsuseid lepingu haldamise kohta. Assotsiatsioonikomitee võtab otsused vastu lepinguosaliste kokkuleppel. Istungite vahel võib ta lepinguosaliste nõusolekul võtta vastu otsuseid kirjaliku menetluse teel.
 2.3.ELi-Maroko assotsiatsioonikomitee kavandatud õigusakt
 ELi-Maroko assotsiatsioonikomitee peab võtma vastu otsuse, milles käsitletakse nõukogu poolt 28. jaanuaril 2019 heaks kiidetud lepingu mõju hindamise korda, keskendudes säästvale arengule avalduvale mõjule, mis puudutab eelkõige asjaomasele elanikkonnale kaasnevaid eeliseid ja Lääne-Sahara loodusvarade kasutamist (edaspidi „kavandatav õigusakt“). Õigusakt tuleb vastu võtta hiljemalt kaks kuud pärast kõnealuse lepingu jõustumist.
 Kavandatava õigusakti eesmärk on sätestada lepinguosaliste vahelise teabevahetuse kord, et võimaldada hinnata mõju, mida avaldab assotsieerimislepinguga ette nähtud tariifsete soodustuste laiendamine Lääne-Saharast pärinevatele toodetele.
 Kavandatav õigusakt muutub lepinguosalistele siduvaks kooskõlas lepingu artikli 83 lõikega 2, milles on sätestatud: „Otsused võetakse vastu lepinguosaliste ühisel kokkuleppel. Need otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad ja lepinguosalised võtavad nende täitmiseks vajalikke meetmeid.“
 3.Liidu nimel võetav seisukoht
 Alates assotsieerimislepingu jõustumisest on selles sätestatud kaubandussoodustusi de facto kohaldatud Lääne-Sahara mitteautonoomselt territooriumilt pärinevate toodete suhtes. Euroopa Liidu Kohus leidis oma 21. detsembri 2016. aasta otsusega kohtuasjas C-104/16 P,
 4
 et ELi ja Maroko vahel sõlmitud assotsieerimislepingut ei kohaldata Lääne-Sahara suhtes.
 Assotsieerimislepingus ja selle protokollides sätestatud kaubandussoodustuste de facto kohaldamine Lääne-Saharast pärinevate toodete suhtes pidi seega lõppema. Siiski võivad Euroopa Liidu ja Maroko vahelised kahepoolsed lepingud teatud tingimustel hõlmata Lääne-Saharast pärinevaid tooteid, eeldusel et olemas on sobiv õiguslik alus.
 29. mail 2017 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi, et luua õiguslik alus Lääne-Saharast pärinevatele toodetele tariifsete soodustuste andmiseks, ja võttis vastu läbirääkimisjuhised. 2017. aastal toimus kaks läbirääkimiste vooru. Pealäbirääkijad parafeerisid lepingu eelnõu teksti 31. jaanuaril 2018. Lepinguosalised kirjutasid lepingule alla 25. oktoobril 2018. 28. jaanuaril 2019 võttis nõukogu pärast Euroopa Parlamendi heakskiitu vastu otsuse, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolle nr 1 ja nr 4) sõlmimist, luues seega õigusliku aluse, et kehtestada Lääne-Saharast pärinevate toodete suhtes samad tariifsed soodustused, mis kehtivad Marokost pärinevate toodete suhtes.
 Assotsieerimislepingu asjaomaste protokollide muutmine võimaldab anda liidu tariifseid soodustusi, lähtudes kohalikule elanikkonnale tulenevaid eeliseid käsitlevast hinnangust ja inimõiguste austamisest.
 Nagu nõukogu oli 29. mail 2017 vastu võetud läbirääkimisjuhistes nõudnud, hindasid komisjoni talitused lepingu võimalikku mõju säästvale arengule, eelkõige seoses asjaomasele elanikkonnale kaasnevate eelistega ning Lääne-Sahara (edaspidi „asjaomased territooriumid“) loodusvarade kasutamisega. Hinnangus on käsitletud eelkõige Lääne-Saharast pärinevaid kaubavooge, täpsemalt kalandustooteid, põllumajandustooteid ja fosfaate. Hinnang tugineb varasemat perioodi käsitlevate andmete analüüsile, kuid ka tulevikuprognoosile. Hinnangust nähtub, et ELi-Maroko assotsieerimislepinguga ette nähtud tariifsete soodustuste andmisel on olnud lepingust mõjutatud inimestele positiivne mõju ja see mõju peaks tulevikus jätkuma või isegi suurenema. Mõjuhinnang on esitatud 11. juuni 2018. aasta aruandes,
 5
 mille koostasid komisjoni talitused koos Euroopa välisteenistusega ning mis käsitleb Lääne-Sahara elanikkonnale tekkivat kasu ja asjaomase elanikkonnaga peetud konsultatsioone, et laiendada soodustariifide kohaldamist Lääne-Sahara toodetele.
 Selleks et jälgida lepingu mõju asjaomasele elanikkonnale ja kõnealuse territooriumi loodusvarade kasutamisele, on lepinguga sõnaselgelt ette nähtud asjakohane raamistik ja menetlus, et lepinguosalised saaksid korrapärase teabevahetuse abil hinnata lepingu mõju selle rakendamise ajal. Euroopa Liit ja Maroko leppisid kokku teabe vahetamises vähemalt kord aastas, tehes seda ELi-Maroko assotsieerimislepingu raames asutatud assotsieerimiskomitees. Käesoleva ettepaneku eesmärk ongi määrata kindlaks lepingus sätestatud hindamise täpne kord, et see assotsiatsioonikomitees vastu võtta.
 Teabevahetuse eesmärk vastab komisjoni talituse ja Euroopa välisteenistuse eespool nimetatud aruandes nimetatud eesmärgile.
 Mis puutub territooriumi majandusele avalduvasse mõjusse, käsitlevad praegu kättesaadavad andmed peamiselt põllumajandust ja kalandust, kuid soodustused on seotud kõigi toodetega; seega võivad vahetatavad andmed muutuda vastavalt Lääne-Sahara tegevusele. Seejuures ei seondu andmevahetus üksnes majanduslike aspektidega (eelistega kitsamas tähenduses); see peab võimaldama ka laiemat hindamist, mis hõlmab näiteks säästvat arengut ja mõju loodusvarade kasutamisele.
 Lisaks lepingus sätestatud teabevahetusele on Maroko nõustunud looma Lääne-Saharast pärinevate toodete Euroopa Liitu eksportimist käsitlevate statistiliste andmete kogumise süsteemi; need andmed tehakse igakuiselt kättesaadavaks komisjonile ja liikmesriikide tolliasutustele.
 Peale selle rõhutab 25. oktoobri 2018. aasta lepingus sisalduv sõna „vastastikune“ seda, et teabevahetus ei ole ühepoolne. Seega võib Maroko küsida Euroopa Liidult teavet teatavate talle huvi pakkuvate tootekategooriate tootmise ja nendega kauplemise kohta, tuginedes olemasolevatele infosüsteemidele.
 Käesolev ettepanek on kooskõlas kehtiva kaubanduspoliitikaga. Samuti on ettepanek kooskõlas Euroopa naabruspoliitika üldiste eesmärkidega ja liidu üldise Marokot käsitleva poliitikaga, mille eesmärk on tugevdada eripartnerlust nimetatud riigiga, ilma et see mõjutaks ÜROs Lääne-Sahara küsimuses läbiviidava menetluse tulemust.
 4.Õiguslik alus
 4.1.Menetlusõiguslik alus
 4.1.1.Põhimõtted
 Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega [...] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“
 Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
 6
 .
 4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul
 ELi-Maroko assotsiatsioonikomitee on lepingus, konkreetsel juhul Euroopa – Vahemere piirkonna lepingus (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) sätestatud organ.
 Akt, mille assotsiatsioonikomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas lepingu artikliga 83.
 Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.
 Esildatud otsuse menetlusõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.
 4.2.Materiaalõiguslik alus
 4.2.1.Põhimõtted
 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.
 4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul
 Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.
 Esildatud otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 207 lõige 3 ja lõike 4 esimene lõik.
 4.3.Kokkuvõte
 Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.
 5.KAVANDATAVA ÕIGUSAKTI AVALDAMINE
 Võttes arvesse, et assotsiatsioonikomitee otsusega täiendatakse assotsiatsioonikomitee sisekorda, tuleb see pärast vastuvõtmist avaldada Euroopa Liidu Teatajas.
 2019/0204 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) asutatud assotsiatsioonikomitees seoses teabevahetusega, mille abil hinnatakse kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse eespool nimetatud lepingut) mõju
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 3 ja lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) (edaspidi „assotsieerimisleping“) sõlmiti Euroopa Liidu nimel nõukogu ja komisjoni 24. jaanuari 2000. aasta otsusega 2000/204/EÜ, ESTÜ
 7
 ning see jõustus 1. märtsil 2000.
 (2)28. jaanuari 2019. aasta otsusega (EL) 2019/217 kiitis nõukogu heaks Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse assotsieerimislepingu protokolle nr 1 ja nr 4)
 8
 sõlmimise (edaspidi „protokollide nr 1 ja nr 4 muutmine“), et laiendada assotsieerimislepingus sätestatud tariifseid soodustusi Lääne-Saharast pärinevatele toodetele.
 (3)Kooskõlas assotsieerimislepingu artikliga 81 luuakse assotsiatsioonikomitee, mille ülesandeks on lepingu haldamine. Assotsiatsioonikomitee on vastavalt lepingu artiklile 83 volitatud tegema otsuseid lepingu haldamise kohta ning assotsiatsiooninõukogu poolt temale delegeeritud valdkondades.
 (4)Assotsiatsioonikomitee peab kahe kuu jooksul pärast protokollide nr 1 ja nr 4 muutmise jõustumist võtma vastu otsuse, milles käsitletakse kõnealuse lepingu mõju hindamise korda, keskendudes säästvale arengule avalduvale mõjule, mis puudutab eelkõige asjaomasele elanikkonnale kaasnevaid eeliseid ja Lääne-Sahara (edaspidi „asjaomased territooriumid“) loodusvarade kasutamist.
 (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel assotsiatsioonikomitees võetav seisukoht, sest kavandatav otsus on liidu jaoks siduv.
 (6)Selleks et jälgida kõnealuse lepingu mõju asjaomasele elanikkonnale ja kõnealuste territooriumide loodusvarade kasutamisele, on lepinguga sõnaselgelt ette nähtud asjakohane raamistik ja menetlus, et lepinguosalised saaksid korrapärase teabevahetuse abil hinnata lepingu mõju selle rakendamise ajal. Euroopa Liit ja Maroko leppisid kokku teabe vahetamises vähemalt kord aastas, tehes seda ELi-Maroko assotsieerimislepinguga asutatud assotsieerimiskomitee raames. Seega on asjakohane määrata kindlaks hindamise täpne kord, eesmärgiga see assotsiatsioonikomitees vastu võtta.
 (7)Teabevahetuse eesmärk vastab eesmärgile, mis seati 11. juuni 2018. aasta aruandes, mille koostasid komisjoni talitused koos Euroopa välisteenistusega ning mis käsitleb Lääne-Sahara toodete suhtes soodustariifide kohaldamise laiendamisest Lääne-Sahara elanikkonnale tekkivat kasu ja asjaomase elanikkonnaga peetud konsultatsioone
 9
 .
 (8)Mis puutub territooriumi majandusele avalduvasse mõjusse, käsitlevad seni kättesaadavad andmed peamiselt põllumajandust ja kalandust, kuid soodustused on seotud kõigi toodetega; seega võivad vahetatavad andmed muutuda vastavalt Lääne-Sahara tegevusele. Seejuures ei seondu andmevahetus üksnes majanduslike aspektidega (eelistega kitsamas tähenduses); see peab võimaldama ka laiemat hindamist, mis hõlmab näiteks säästvat arengut ja mõju loodusvarade kasutamisele.
 (9)Ühtlasi on Maroko nõustunud looma Lääne-Saharast pärinevate toodete Euroopa Liitu eksportimist käsitlevate statistiliste andmete kogumiseks eraldi süsteemi; need andmed tehakse igakuiselt kättesaadavaks komisjonile ja liikmesriikide tolliasutustele.
 (10)Maroko võib küsida Euroopa Liidult teavet teatavate talle huvi pakkuvate tootekategooriate tootmise ja nendega kauplemise kohta, tuginedes olemasolevatele infosüsteemidele,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) artikli 81 alusel loodud ELi-Maroko assotsiatsioonikomitee koosolekul, põhineb käesolevale otsusele lisatud assotsiatsioonikomitee otsuse eelnõul.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele ja komisjonile.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 EÜT L 70, 18.3.2000, lk 2.
 (2)
 ELT L 34, 6.2.2019, lk 4.
 (3)
 ELT L 34, 6.2.2019, lk 1.
 (4)
 Euroopa Kohtu 21. detsembri 2016. aasta otsus kohtuasjas Euroopa Liidu Nõukogu vs. Polisario Rinne (Front Polisario), C-104/16 P, ECLI:EU:C:2016:973.
 (5)
 Komisjoni talituste töödokument (SWD (2018) 346 final), mis on lisatud ettepanekule võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolle nr 1 ja nr 4) sõlmimise kohta (COM (2018) 481 final).
 (6)
 Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu (OIV), C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.
 (7)
 EÜT L 70, 18.3.2000, lk 1.
 (8)
 ELT L 34, 6.2.2019, lk 4.
 (9)
 SWD (2018) 346 final.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,20.9.2019
 COM(2019) 432 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu otsus
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) asutatud assotsiatsioonikomitees seoses teabevahetusega, mille abil hinnatakse kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse eespool nimetatud lepingut) mõju
 EELNÕU:
 ELi-MAROKO
 ASSOTSIATSIOONIKOMITEE OTSUS nr ../.....,
 [kuupäev],
 Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise teabevahetuse kohta, millega hinnatakse 25. oktoobri 2018. aasta kirjavahetuse vormis lepingu mõju
 ELi-MAROKO ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist 25. oktoobri 2018. aasta kirjavahetuse vormis lepingut, millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolle nr 1 ja nr 4,
 võttes arvesse Euroopa-Vahemere piirkonna 26. veebruari 1996. aasta lepingut assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel, eriti selle artiklit 83,
 ning arvestades järgmist:
 (1)Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolle nr 1 ja nr 4, jõustus 19. juulil 2019.
 (2)Kõnealuse lepingu alusel kohaldatakse Lääne-Saharast (edaspidi „lepingust mõjutatud territoorium“) pärinevate toodete suhtes, mida kontrollib Maroko Kuningriigi toll, samu kaubandussoodustusi, nagu need, mida Euroopa Liit annab Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise assotsieerimislepinguga hõlmatud toodetele.
 (3)Kõnealuse partnerluse vaimus ja selleks, et lepinguosalistel oleks võimalik hinnata lepingu mõju, eelkõige säästvale arengule, ning võttes arvesse, millist kasu saavad lepingust mõjutatud inimesed ja kuidas kasutatakse lepingust mõjutatud territooriumi loodusvarasid, on Euroopa Liit ja Maroko Kuningriik leppinud kokku teabe vahetamises assotsieerimiskomitee raames vähemalt üks kord aastas.
 (4)Selle hindamise täpse korra kinnitab assotsiatsioonikomitee hiljemalt kaks kuud pärast lepingu jõustumist,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 1.
 Selleks, et lepinguosalistel oleks võimalik hinnata lepingu mõju selle rakendamise ajal säästva arengu seisukohast, on Euroopa Liit ja Maroko Kuningriik leppinud kokku alljärgnevas.
 -
 Euroopa Liit ja Maroko vahetavad peamistes lepingust mõjutatud tegevusvaldkondades asjakohasteks peetavaid andmeid ning statistilist, majandusalast, sotsiaalset ja keskkonnaalast teavet, mis käsitleb eelkõige seda, millist kasu saavad lepingust mõjutatud inimesed ja kuidas kasutatakse lepingust mõjutatud territooriumi loodusvarasid. Käesoleva otsuse lisa hõlmab asjakohase teabe loetelu.
 -
 Teabevahetus toimub kirjaliku teatise alusel, mis on edastatud hiljemalt kaks kuud enne assotsiatsioonikomitee koosolekut; teatise kohta võib esitada selgitusnõudeid ja täiendavaid küsimusi, mis piirduvad käesolevas otsuses sätestatud valdkondadega ja mis tuleb edastada hiljemalt kuu aega enne koosolekut.
 2.
 Lisaks leppisid lepinguosalised partnerluse vaimus ja selleks, et lepinguosalistel oleks võimalik hinnata lepingu mõju, kokku selles, et Maroko võib küsida Euroopa Liidult teavet Marokole erilist huvi pakkuvate tootekategooriate tootmise ja nendega kauplemise kohta, tuginedes olemasolevatele infosüsteemidele. Euroopa Liit ja Maroko Kuningriik on kokku leppinud järgmises:
 -
 Maroko esitab oma taotluse Euroopa Liidule kirjalikult kolm kuud enne assotsiatsioonikomitee koosolekut.
 -
 Teabevahetus toimub kirjaliku teatise alusel, mille Euroopa Liit edastab hiljemalt kaks kuud enne assotsiatsioonikomitee koosolekut; teatise kohta võib esitada selgitusnõudeid ja täiendavaid küsimusi, mis tuleb edastada hiljemalt kuu aega enne koosolekut.
 3.
 Lepinguosalised vahetavad assotsiatsioonikomitee raames tehtud järeldusi hiljemalt iga aasta [xx].
 4.
 Assotsiatsioonikomitee järeldusi sisaldava protokolli kiidavad lepinguosalised heaks ühe kuu jooksul pärast koosolekut.
 Artikkel 2
 Lisa on käesoleva otsuse lahutamatu osa.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub selle assotsiatsioonikomitees vastuvõtmise päeval.
 [Rabat], [Brüssel], [x/x/]2019
 ELi-Maroko assotsiatsioonikomitee nimel
 LISA
 Lepingus sätestatud teabevahetuse raames asjakohane teave
 Vahetatav teave peab võimaldama ajakohastada komisjoni talituste ja Euroopa välisteenistuse 11. juuni 2018. aasta aruannet,
 1
 milles käsitleti lepingust mõjutatud territooriumilt pärinevate toodete suhtes soodustariifide kohaldamise laiendamisest lepingust mõjutatud elanikkonnale tekkivat kasu. Teabevahetus peab seega hõlmama üksikasjalikku teavet, mis võimaldaks hinnata lepingu mõju selle rakendamise ajal, kaasa arvatud üldine teave lepingust mõjutatud territooriumi ja elanikkonna kohta. Kõnealune teave on ette nähtud üksnes hindamiseks ja eespool nimetatud aruande ajakohastamiseks komisjoni ja Euroopa välisteenistuse poolt. Asjakohane teave on üldjoontes järgmine.
 1.Üldine teave
 Sotsiaalne statistika lepingust mõjutatud territooriumi kohta, mille tooteid kontrollib Maroko Kuningriigi toll, sealhulgas elanikkond (võimaluse korral vanuse ja soo põhjal), tööhõive (absoluutarv, ekspordist sõltuv arv ja Euroopa Liitu suunatud ekspordist sõltuv arv), palgatase, inimarengu indeks, haridus (nt haridusasutuste arv, õppekohtade arv, õpilaste arv ja hariduses osalemise määr), põhiteenused (nt juurdepääs joogiveele ja elektrile), vaesuse määr ning transport.
 Majandusstatistika territooriumi kohta, sealhulgas SKP aastane kasvumäär ja SKP aastane kasvumäär elaniku kohta, peamised majandussektorid, tootmismaht, ekspordi osakaal ja Euroopa Liitu suunatud ekspordi osakaal.
 Keskkonnaalane statistika territooriumi kohta, sealhulgas loodusvarade ja eelkõige vee kasutamine, jäätmekäitlus (põllumajanduses ja kaevandamises), kalavarude säästev majandamine ning saaste.
 2.Andmed peamiste ekspordivaldkondade kohta
 Eelkõige põllumajanduses ja kalanduses ning muudes valdkondades, kus toimub eksport lepingust mõjutatud territooriumilt Euroopa Liitu, on nõutavad järgmised andmed:
 - tootmine toote sortide kaupa (nt tomatid, melonid jne) ning kalanduse puhul liikide kaupa;
 -viljeldav pindala (niisutatavad alad ja kasvuhooned) ning saakide maht;
 -eksport Euroopa Liitu (ja vajadusel mujale) ning selle maht ja väärtus;
 -töötlemisettevõtted valdkondade kaupa ja nende tegevused;
 -töökohad (ajutised või alalised), mida need tegevused ja ettevõtted otseselt või kaudselt loovad (transpordis, tarnes, ladustamises jne);
 -või kehtivad meetmed loodusvarade (sh vee; selle keskmine kasutus ja tarneallikad) säästvaks haldamiseks.
 3.Käimasolevad projektid
 Käimasolevad projektid, millel on märkimisväärne mõju lepingust mõjutatud territooriumi arengule, sealhulgas säästvale arengule (taastuvenergia, loodusvarade kindel juhtimine jne).
 4.Muu asjakohane teave
 Igasugune teave, mis võimaldab hinnata lepingust mõjutatud kohalike majandustegevuses osalejate tegevust, sealhulgas ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas.
 Vastavalt komisjoni ja Maroko Kuningriigi suursaatkonna 6. detsembri 2018. aasta kirjavahetusele loob Maroko kirjavahetuse teel muudetud assotsieerimislepinguga hõlmatud eksporti käsitleva teabe kogumise süsteemi, mis annab süstemaatiliselt ja korrapäraselt ning teeb igakuiselt kättesaadavaks täpsed andmed, mis võimaldaksid Euroopa Liidul ja liikmesriikide pädevatel asutustel saada läbipaistvat ja usaldusväärset teavet liitu suunatud ekspordi päritolu kohta piirkondade kaupa.
 5.Euroopa Liidu esitatud teave
 Teave Marokosse eksporditavate eritoodetega kauplemise kohta tootetüübi kaupa koos mahu ja väärtusega ning vastavate andmete olemasolul nende tootmise kohta.
 (1)
 „Aruanne Lääne-Sahara toodete suhtes soodustariifide kohaldamise laiendamisest Lääne-Sahara elanikkonnale tekkiva kasu ja asjaomase elanikkonnaga peetud konsultatsioonide kohta“, 11.6.2018, SWD(2018) 346 final.