type: contracts

jurisdiction: EU

text:
L 378/2 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 23.12.2004
 Id-Deċiżjoni tal-Kunsill tat-29 ta’ April 2004 dwar il-konklużjoni ta’ koperazzjoni bejn il-Komunità
 Ewropea u r-Repubblika Islamika tal-Pakistan
 (2004/870/KE)
 Ftehim ta’ Koperazzjoni għal strubija u żvilupp bejn il-Komunità Ewropea u r-Repubblika Islamika
 tal-Pakistan
 Il-verżjoni bil-Malti ta’ dan l-att ser tiġi ppubblikata fl-edizzjoni speċjali tal-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea
 li tkun tinkludi l-atti ta’ l-istituzzjonijiet u tal-Bank Ċentrali Ewropew adottati qabel l-1 ta’ Mejju 2004. Il-volumi
 ta’ din l-edizzjoni sejrin joħorġu progressivament bejn l-1 ta’ Mejju u l-aħħar tas-sena 2004.


type: wikipedia

text:
Slægten Guldstjerne (Gagea) (tidligere Skovstjerne) er udbredt i Europa, Nordafrika og Asien. Det er stauder med overvintrende løg. De har et enkelt blad og en opretstængel med nogle få støtteblade under den endestillede blomsterstand. Blomsterne er gule og regelmæssige. Frøene er tørre kapsler. Her nævnes kun de arter, som findes vildtvoksende i Danmark.
 Agerguldstjerne (Gagea villosa)
 Almindelig guldstjerne (Gagea lutea)
 Engguldstjerne (Gagea pratensis)
 Hylsterguldstjerne (Gagea spathacea)
 Liden guldstjerne (Gagea minima)
 Lilje-familien


text:
Luís Filipe Duarte Ferreira da Silva, mais conhecido por Filipe Duarte (Nova Lisboa, 5 de Junho de 1973 - Lisboa, 17 de abril de 2020), foi um ator e dobrador português. À data da sua morte, estava no elenco da telenovela brasileira Amor de Mãe, da Rede Globo, novela que também foi exibida na SIC.
 Carreira
 Nascido em Angola, concluiu o curso de teatro e formação de atores na Escola Superior de Teatro e Cinema de Lisboa e frequentou o curso de formação de atores do Instituto de Investigação e Criação Teatral.
 No teatro, interpretou obras de autores como Gil Vicente, Mário Botequilha, Mia Couto, William Shakespeare e Albert Adelach, tendo trabalhado com os encenadores Adolfo Gutkin (Teatro da Trindade), Rogério de Carvalho, Geraldo Touché, Francisco Salgado, Carlos J. Pessoa (Teatro da Garagem), Laila Ripol (Festival de Teatro de Outono - Madrid) e Miguel Seabra (Teatro Meridional).
 No cinema, trabalhou com os realizadores Nuno Simões, Rita Nunes, António Pedro Vasconcelos (Os Imortais), Leonel Vieira (Um Tiro No Escuro), Mário Barroso (O Milagre Segundo Salomé), Margarida Cardoso (A Costa dos Murmúrios), Tiago Guedes e Frederico Serra (Coisa Ruim) e Luís Filipe Rocha (A Outra Margem).
 Para a televisão, destaca-se o telefilme Teorema de Pitágoras, de Gonçalo Galvão Telles, e as séries A Ferreirinha, realizada por Jorge Paixão da Costa, e João Semana, de João Cayatte, ambas para a RTP1. Desempenhou também o papel de protagonista na série Equador (baseada no romance de Miguel Sousa Tavares), uma grande produção da TVI.
 Fez também regularmente dobragens para desenhos animados e filmes de animação, destacando-se a dobragem do personagem Sanosuke Sagara da série animada Samurai X.
 Teve uma filha, Antónia, nascida em março de 2011.
 Interpretou o papel de João Belmonte na novela Belmonte (TVI).
 Morreu a 17 de Abril de 2020, vítima de um enfarte agudo do miocárdio.
 Filmografia
 Cinema
 1997 13o Buraco, curta-metragem
 1999 À Deriva, curta-metragem
 2003 Só Por Acaso, telefilme
 2003 Cacto, curta-metragem
 2003 Os Imortais
 2004 Confissões de 2 Deputados, curta-metragem
 2004 O Milagre Segundo Salomé
 2004 A Costa dos Murmúrios
 2005 Um Tiro no Escuro
 2005 Uma Noite ao Acaso, curta-metragem
 2005 Um Amor Próprio, curta-metragem
 2006 Os Caminheiros, curta-metragem
 2006 Coisa Ruim
 2006 Fatal, curta-metragem
 2007 Antes de Amanhã, curta-metragem
 2007 A Outra Margem
 2008 Castelos no Ar, curta-metragem
 2008 4 Copas
 2008 Nuit de chien
 2008 Entre os Dedos
 2009 Histórias de Alice
 2010 Voodoo, curta-metragem
 2010 Senhor X, curta-metragem
 2011 Casa c/ Piscina, curta-metragem
 2011 A Primeira Ceia, curta-metragem
 2011 Redenção, curta-metragem
 2011 O Legado do Pai, curta-metragem
 2011 Zoo,curta-metragem
 2011 Barcelona, Ciutat Neutral, telefilme
 2011 Tejo, curta-metragem
 2012 Pháon, curta-metragem
 2012 Imagine
 2013 A Ceia, curta-metragem
 2013 A Vida Invisível
 2014 O Pesadelo de João, curta-metragem
 2015 Dinis e Isabel, curta-metragem
 2015 Cinzento e Negro
 2015 Tales from the Circus, curta-metragem
 2016 A Morte de Luís XIV
 2019 Variações
 2020 Mosquito
 Televisão
 2000 A Febre do Ouro Negro, mini-série, RTP
 2001 Teorema de Pitágoras, telefilme, SIC
 2001 Bastidores, série, RTP
 2002 Sociedade Anónima, série, RTP
 2002 Fúria de Viver, telenovela, SIC
 2004 A Ferreirinha, série, RTP1
 2005 João Semana, série, RTP
 2006 Estranho, série, RTP
 2008-2009 Equador, série, TVI
 2013-2014 El tiempo Entre Costuras, série, Antena 3
 2013-2014 Belmonte (telenovela), telenovela, TVI
 2016 Os Boys, série, RTP
 2016 Terapia, série, RTP
 2019 Amor de Mãe - Gabo Garcez, telenovela, TV Globo
 Dobragens
 Sanosuke Sagara (Samurai X) (1996-1998)
 Tarzan (Tarzan) (1999)
 Kent Mansley (O Gigante de Ferro) (1999)
 Rocky Rhodes (A Fuga das Galinhas) (2000)
 Tulio (O Caminho para El Dorado) (2000)
 Agente Z/Warp Darkmatter (Buzz Lightyear do Comando Estelar: A Aventura Começa) (2000)
 Lorde Farquaad (Shrek) (2001)
 Tarzan (Tarzan & Jane) (2002)
 Ned Flanders (Os Simpson: O Filme) (2007)
 Fujimoto (Ponyo: À Beira-Mar) (2008)
 Baby Brent (Chovem Almôndegas) (2009)
 Hakus (Os Smurfs 2) (2011)
 Baby Brent (Chovem Almôndegas 2) (2013)
 Trovoada (A Viagem de Arlo) (2015)
 Mike (Cantar!) (2016)
 Deacon (Days Gone) (2019)
 Ligações externas
 Filipe Duarte em vozoffice.pt
 Naturais de Angola colonial
 Naturais de Huambo
 Atores de Portugal
 Dobradores de Portugal
 Prémio Áquila de melhor ator principal em televisão
 Globo de Ouro (Portugal) de melhor ator em cinema
 Retornados
 Prémio Áquila de melhor ator principal em cinema
 Mortes por infarto agudo do miocárdio


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22009A0619(03)
 Protokol, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční vyrovnání podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Guinejskou republikou o rybolovu při pobřeží Guiney pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2012
 Úřední věstník L 156 , 19/06/2009 S. 0040 - 0055
 PROTOKOL,kterým se stanoví rybolovná práva a finanční vyrovnání podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Guinejskou republikou o rybolovu při pobřeží Guiney pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2012Článek 1Doba používání a rybolovná práva1. Od 1. ledna 2009 a na období čtyř let se rybolovná práva udělená podle článku 5 dohody pro vysoce stěhovavé druhy (druhy uvedené na seznamu v příloze 1 Úmluvy Organizace spojených národů z roku 1982) stanoví takto:- mrazírenská plavidla lovící tuňáky vlečnou sítí: 28 plavidel,- plavidla lovící na pruty: 12 plavidel.2. Od druhého roku používání tohoto protokolu a na základě společného vyhodnocení stavu populací garnátů a správy rybolovu v Guineji v této kategorii lze přiznat rybolovná práva pro trawlery lovící garnáty ve výši 800 tun hrubé prostornosti (BRT) ročně za těchto podmínek:- provádění průhledného řízení přístupu k lovu garnátů, a zejména intenzity rybolovu ze strany národních loďstev i zahraničních loďstev u tohoto druhu. Guinea bude za tímto účelem ročně, a to přede dnem 31. října každého roku, předávat shrnující tabulku o intenzitě rybolovu u tohoto druhu ve vodách Guiney,- provádění plánu dohledu, hodnocení a kontroly ve vodách Guiney,- vědecká analýza stavu zdrojů a výsledků vědeckých kampaní, jejíž výsledky budou sděleny ročně a zároveň s informacemi o intenzitě rybolovu.Podmínky rybolovu u této kategorie budou každý rok vymezeny společnou dohodou před vydáním povolení k rybolovu, v každém případě před vyplacením doplňkového ročního finančního příspěvku úměrného ke zvýšení rybolovných práv podle článku 2 tohoto protokolu.3. Odstavce 1 a 2 se použijí s výhradou článků 4 a 5 tohoto protokolu.4. Plavidla plující pod vlajkou členského státu Evropského společenství mohou provozovat rybolovné činnosti v rybolovné oblasti Guiney pouze v případě, že mají platné povolení k rybolovu vydané Guineou v rámci tohoto protokolu a podle pravidel uvedených v příloze k tomuto protokolu.Článek 2Finanční příspěvek – Platební postupy1. Finanční příspěvek podle článku 7 dohody se pro období uvedené v čl. 1 odst. 1 skládá jednak z částky 325000 EUR za rok, která odpovídá referenční nosnosti 5000 tun za rok, a jednak ze specifické částky 125000 EUR za rok, která je určena na podporu a provádění iniciativ přijatých v rámci odvětvové rybářské politiky Guiney. Tato specifická částka je nedílnou součástí jednotného finančního příspěvku [1] vymezeného v článku 7 dohody.V případě, kdy dojde k udělení doplňkových rybolovných práv podle čl. 1 odst. 2, činí finanční příspěvek podle článku 7 dohody za období podle čl. 1 odst. 2 rovněž 300000 EUR ročně, poměrně ke zvýšení rybolovných práv.K výše uvedeným částkám je třeba připojit zvláštní příspěvek Společenství ve výši 600000 EUR v prvním roce, 400000 EUR ve druhém roce a 300000 EUR v letech následujících na posílení systému vyhodnocování, kontroly a dohledu v rybolovných oblastech Guiney, a aby se umožnilo Guineji vybavit se družicovým systémem dohledu nejpozději přede dnem 30. června 2010. Pro tento příspěvek jsou závazná ustanovení článku 7 tohoto protokolu.2. Odstavec 1 se použije s výhradou ustanovení článků 4, 5, 6 a 7 tohoto protokolu.3. Celkovou částku stanovenou v odstavci 1 (tedy 1050000 EUR na první rok a případně 1150000 EUR na druhý rok a 1050000 EUR na roky následující) platí Společenství ročně během období používání tohoto protokolu [2]. Tyto částky nepředjímají změny rybolovných práv ani zahrnutí nových rybolovných práv, o nichž lze rozhodnout podle ustanovení článků 4 a 5 tohoto protokolu.4. Pokud celkové množství úlovků plavidel Společenství v rybolovných oblastech Guiney přesáhne referenční množství, bude částka ročního finančního příspěvku zvýšena o 65 EUR za každou tunu ulovenou navíc. Celková roční částka zaplacená Společenstvím však nesmí přesáhnout dvojnásobek částky uvedené v odstavci 3 (1050000 EUR za první rok a případně 1150000 EUR za druhý rok a 1050000 EUR za roky následující). Pokud úlovky plavidel Společenství přesáhnou množství odpovídající dvojnásobku celkové roční částky, dlužná částka za přesahující množství je vyplacena v následujícím roce.5. Platba finančního příspěvku podle odstavce 1 proběhne pro první rok nejpozději dne 30. listopadu 2009 a pro následující roky nejpozději dne 1. února.6. S výhradou ustanovení článku 6 se o přidělení těchto prostředků rozhoduje v rámci guinejského finančního práva, ledaže běží o zvláštní příspěvek podle čl. 2 odst. 1 třetího pododstavce tohoto protokolu, a z tohoto titulu spadá do výlučné pravomoci orgánů Guiney.7. Platby stanovené v tomto článku se poukazují na jednoúčelový účet státní pokladny u Centrální banky Guiney, jehož identifikační údaje ročně sděluje ministerstvo, ledaže jde o zvláštní příspěvek podle čl. 2 odst. 1 třetího pododstavce, který se bude platit přímo na účet Národního střediska pro sledování a ochranu rybolovu a který se za první rok uhradí poté, co obě strany přijmou naprogramované rozvržení těchto prostředků.Článek 3Spolupráce při zodpovědném rybolovu – Vědecká spolupráce1. Obě dvě strany se zavazují, že budou podporovat zodpovědný rybolov ve vodách Guiney, a to na základě zásady nediskriminace mezi různými loďstvy, která se v těchto vodách nacházejí.2. Během doby platnosti tohoto protokolu se Společenství a orgány Guiney budou snažit sledovat vývoj stavu zdrojů v rybolovné oblasti Guiney.3. Obě strany se zavazují, že budou na úrovni subregionu podporovat spolupráci týkající se zodpovědného rybolovu, a to zejména v rámci Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) a všech dalších příslušných subregionálních a mezinárodních organizací.4. V souladu s článkem 4 dohody a na základě nejlepších vědeckých stanovisek, která jsou k dispozici, spolu obě strany vzájemně konzultují v rámci smíšeného výboru podle článku 10 dohody s cílem přijmout, v případě potřeby po vědeckém zasedání na úrovni subregionu a na základě společné dohody, opatření vedoucí k udržitelnému řízení rybolovných zdrojů a ovlivňující činnosti plavidel Společenství. Při těchto opatřeních se budou zohledňovat doporučení a usnesení přijatá v rámci Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT).Článek 4Přezkum rybolovných práv na základě společné dohody1. Rybolovná práva podle článku 1 lze na základě společné dohody zvýšit, pokud závěry vědeckého zasedání uvedeného v čl. 3 odst. 4 tohoto protokolu potvrdí, že toto zvýšení nebude škodit udržitelnému řízení zdrojů Guiney. V takovém případě se finanční příspěvek podle čl. 2 odst. 1 úměrně a pro rata temporis zvýší.2. Pokud se naopak strany dohodnou, že souhlasí se snížením rybolovných práv podle článku 1, je finanční příspěvek úměrně a pro rata temporis snížen.3. Strany rovněž mohou na základě společné dohody provést přezkum rozdělení rybolovných práv mezi jednotlivé kategorie plavidel, přičemž zohlední případná doporučení vědeckého zasedání podle čl. 3 odst. 4 tohoto protokolu, pokud jde o řízení populací, které by mohly být tímto přerozdělením postiženy. Strany se dohodnou na odpovídající úpravě finančního příspěvku, pokud to tak přerozdělení rybolovných práv odůvodňuje.Článek 5Ostatní rybolovná práva1. Pokud by rybářská plavidla Společenství měla zájem provozovat rybolovné činnosti, které nejsou uvedeny v článku 1, bude Společenství konzultovat Guineu ohledně případného povolení těchto nových činností. V případě potřeby se strany dohodnou na podmínkách pro tato nová rybolovná práva, a je-li to nutné, změní tento protokol a jeho přílohu.2. Na základě stanoviska vydaného na vědeckém zasedání podle čl. 3 odst. 4 tohoto protokolu mohou strany provozovat v rybolovných oblastech Guiney průzkumný rybolov. Strany proto provádějí konzultace na žádost jedné z nich a v jednotlivých případech stanoví nové zdroje, podmínky a ostatní příslušné parametry.3. Strany provozují experimentální rybolov v souladu s vědeckými, správními a finančními parametry, na nichž se společně dohodnou. Povolení k experimentálnímu rybolovu jsou udělována pro pokusné účely maximálně na dvě šestiměsíční období ode dne, na němž se obě strany společně dohodly.4. Pokud strany dojdou k závěru, že výsledky průzkumného rybolovu jsou kladné, bude za podmínky zachování ekosystémů a mořských rybolovných zdrojů možné udělit plavidlům Společenství nová rybolovná práva na základě dohodovacího postupu podle článku 4 tohoto protokolu, a to až do uplynutí platnosti protokolu a s ohledem na možnou intenzitu. V tomto případě bude finanční příspěvek zvýšen.Článek 6Pozastavení a kontrola platby finančního příspěvku v případě mimořádných událostí1. V případě mimořádných událostí, s výjimkou přírodních živlů zabraňujících provozování rybolovných činností ve výlučné hospodářské oblasti Guiney, může Evropské společenství pozastavit platbu finančního příspěvku podle čl. 2 odst. 1 tohoto protokolu.2. Rozhodnutí o pozastavení v případech stanovených v odstavci 1 bude přijato po konzultacích mezi oběma stranami do dvou měsíců po žádosti jedné ze stran a za podmínky, že Evropské společenství uhradí všechny částky dlužné v době pozastavení.3. Platba finančního příspěvku bude obnovena, jakmile strany po konzultacích společnou dohodou konstatují, že okolnosti, které způsobily zastavení rybolovných činností, zanikly a/nebo že situace umožňuje návrat k rybolovným činnostem.4. Platnost povolení k rybolovu udělených plavidlům Společenství pozastavená společně s platbou finančního příspěvku je prodloužena o dobu rovnající se době pozastavení rybolovných činností.Článek 7Podpora zodpovědného rybolovu ve vodách Guiney1. Celý finanční příspěvek i zvláštní příspěvek, jež jsou stanoveny v čl. 2 odst. 1 tohoto protokolu, ročně přispívají k podpoře provádění iniciativ přijímaných v rámci odvětvové rybářské politiky stanovené vládou Guiney, jež jsou schváleny oběma stranami na základě níže popsaných podmínek.Správa odpovídající částky ze strany Guiney vychází z toho, že obě strany společnou dohodou a v souladu se stávajícími prioritami rybářské politiky Guiney, jejímž cílem je udržitelné a zodpovědné řízení odvětví, stanoví cíle, které je třeba uskutečnit, a související roční a víceletý program v souladu s níže uvedeným odstavcem 2, zejména pokud jde o kontrolu a dohled, řízení rybolovných zdrojů a zlepšení hygienických podmínek produktů rybolovu a posílení kontrolní kapacity příslušných orgánů.2. Na návrh Guiney a za účelem provádění předchozího odstavce se Společenství a Guinea v rámci smíšeného výboru podle článku 10 dohody po vstupu protokolu v platnost a nejpozději tři měsíce po vstupu tohoto protokolu v platnost dohodnou na víceletém odvětvovém programu a na prováděcích pravidlech tohoto programu, zejména včetně:a) ročních a víceletých pokynů, na základě kterých se použije procentní sazba finančního příspěvku uvedeného v odstavci 1 a specifické částky pro iniciativy, které mají být každoročně provedeny;b) ročních a víceletých cílů, které je třeba uskutečnit, aby bylo možné včas dosáhnout zavedení udržitelného a zodpovědného rybolovu s ohledem na priority stanovené Guineou v rámci vnitrostátní rybářské politiky nebo jiných politik, které souvisejí se zavedením zodpovědného a udržitelného rybolovu nebo na něj mají dopad;c) kritérií a postupů, které se mají použít, aby bylo možné provést roční hodnocení získaných výsledků.3. Obě strany se však dohodly, že budou klást zvláštní důraz na všechna opatření na podporu sledování, kontroly a dohledu nad rybolovem, včetně sledování vod Guiney na moři i ze vzduchu, zavedení satelitního sledovacího systému (VMS) pro rybářská plavidla, zlepšení právního rámce a jeho používání, pokud jde o porušování práva.4. Všechny navržené změny ve víceletém odvětvovém programu nebo ve využívání specifických částek pro iniciativy, které mají být každoročně prováděny, musí schválit obě strany v rámci smíšeného výboru.5. Guinea každý rok přidělí na provádění víceletého programu částku odpovídající částkám uvedeným v odstavci 1. Pokud se jedná o první rok platnosti protokolu, musí být toto přidělení sděleno Společenství co možná nejdříve, v každém případě před schválením víceletého odvětvového programu v rámci smíšeného výboru. Pro každý následující rok Guinea sdělí Společenství toto přidělení nejpozději do 31. ledna předcházejícího roku.6. Pokud to společné roční hodnocení výsledků provádění víceletého odvětvového programu odůvodňuje, bude moci Evropské společenství provést přizpůsobení částky věnované na provádění odvětvové rybářské politiky Guiney, která je součástí finančního příspěvku podle čl. 2 odst. 1 tohoto protokolu, aby byla skutečná částka přidělená na provádění programu těmto výsledkům přizpůsobena.7. Společenství si vyhrazuje právo pozastavit zvláštní příspěvek stanovený v čl. 2 odst. 1 třetím pododstavci tohoto protokolu, pokud výsledky dosažené od prvního roku provádění protokolu, s výjimkou mimořádných a řádně odůvodněných okolností, nejsou v souladu s programováním na základě hodnocení v rámci smíšeného výboru.Článek 8Spory – Pozastavení používání protokolu1. Veškeré spory mezi stranami ohledně výkladu ustanovení tohoto protokolu a ohledně používání, které z výkladu vyplývá, musí být předmětem konzultace mezi stranami v rámci smíšeného výboru podle článku 10 dohody, který je v případě potřeby svolán k mimořádnému zasedání.2. Aniž by byla dotčena ustanovení článku 9, může být používání protokolu pozastaveno na podnět jedné strany, pokud je spor mezi stranami považován za vážný a pokud konzultace vedené v rámci smíšeného výboru podle odstavce 1 neumožnily jeho ukončení smírem.3. Používání protokolu lze pozastavit tím, že zúčastněná strana písemně oznámí svůj úmysl nejméně tři měsíce před dnem, k němuž toto pozastavení nabývá účinku.4. V případě pozastavení pokračují strany v konzultacích s cílem najít smírčí řešení jejich sporu. Pokud je takového řešení dosaženo, používání protokolu je obnoveno a částka finančního příspěvku je úměrně a pro rata temporis snížena podle doby, během které bylo použití protokolu pozastaveno.Článek 9Pozastavení používání protokolu z důvodu neplaceníS výhradou ustanovení článku 6 může být v případě, kdy by Společenství opomenulo provést platby podle článku 2, pozastaveno používání tohoto protokolu za těchto podmínek:a) Příslušné orgány Guiney zašlou Evropské komisi oznámení o neprovedení platby. Komise provede příslušná ověření a v nutném případě provede platbu nejpozději do 60 pracovních dní od data přijetí oznámení.b) Pokud není provedena platba nebo není podáno příslušné odůvodnění ve lhůtě podle čl. 2 odst. 5 tohoto protokolu, jsou příslušné orgány Guiney oprávněny pozastavit používání protokolu. Neprodleně o tom uvědomí Evropskou komisi.c) Protokol se začne znovu používat, jakmile je provedena příslušná platba.Článek 10Použitelné vnitrostátní právní předpisyRybolovné činnosti plavidel Společenství, která provádějí rybolov ve vodách Guiney, se řídí právními předpisy používanými v Guineji, pokud dohoda a tento protokol s přílohou a dodatky nestanoví jinak.Článek 11Doložka o revizi1. V případě značných změn politických pokynů, jež vedly k uzavření tohoto protokolu, může jedna ze stran požadovat revizi jeho ustanovení s cílem případné změny těchto ustanovení.2. Zainteresovaná strana oznámí písemně druhé straně svůj úmysl přikročit k revizi ustanovení tohoto protokolu.3. Nejpozději 60 pracovních dní po oznámení zahájí za tímto účelem obě strany konzultace. Pokud není dosaženo dohody o revizi ustanovení, může zainteresovaná strana tento protokol vypovědět podle článku 14.Článek 12ZrušeníTento protokol a jeho přílohy zrušují a nahrazují stávající Protokol mezi Evropským hospodářským společenstvím a Guineou o rybolovu při pobřeží Guiney, jakož i rámcovou dohodu mezi oběma stranami o rybolovu při pobřeží Guiney.Článek 13TrváníTento protokol a jeho přílohy se používají po dobu čtyř let ode dne 1. ledna 2009, nejsou-li vypovězeny v souladu s článkem 14.Článek 14Ukončení platnostiV případě vypovězení protokolu zúčastněná strana písemně oznámí druhé straně svůj úmysl vypovědět protokol nejméně šest měsíců před datem, kdy toto vypovězení nabude účinku. Po odeslání oznámení podle předcházejícího odstavce zahájí obě strany konzultace.Článek 15Vstup v platnost1. Tento protokol a jeho příloha vstupují v platnost datem, ke kterému strany oznámí provedení postupů nezbytných k tomuto účelu.2. Použijí se ode dne 1. ledna 2009.[1] K částce finančního příspěvku podle článku 1 se přičte částka příspěvků podle kapitoly II této přílohy, které souvisejí s příspěvkem na dohled a na výzkum a které inkasuje přímo Guinea, přičemž tato částka se odhaduje na 118000 EUR ročně bez daně.[2] K těmto částkám je třeba přičíst částky příspěvků podle kapitoly II této přílohy, které souvisejí s příspěvkem na dohled a na výzkum a které inkasuje přímo Guinea, přičemž tato částka se odhaduje na 118000 EUR ročně bez daně.--------------------------------------------------PŘÍLOHAPodmínky provozování lovu tuňáků plavidly Společenství v rybolovné oblasti GuineyKAPITOLA IŽÁDOSTI O POVOLENÍ A UDĚLENÍ POVOLENÍ K RYBOLOVUODDÍL 1Vydávání povolení k rybolovu1. Pouze způsobilá plavidla mohou získat povolení k rybolovu v rybolovné oblasti Guiney.2. Aby bylo plavidlo způsobilé, nesmí pro majitele plavidla, velitele a samotné plavidlo platit zákaz rybolovných činností v Guineji. Plavidla musejí být v řádném poměru ke správním orgánům Guiney v tom smyslu, že musejí být splněny všechny předcházející povinnosti vyplývající z jejich rybolovných činností v Guineji podle dohod o rybolovu uzavřených se Společenstvím, zejména pokud jde o najímání námořníků.3. Příslušné orgány Společenství zašlou elektronickou poštou ministerstvu pro rybolov Guiney žádost pro každé plavidlo, které si přeje lovit podle dohody, nejméně 30 pracovních dní před dnem začátku požadované doby platnosti.4. Žádosti se podávají na ministerstvu rybolovu na formulářích, jejichž vzor je uveden v dodatku I. Orgány Guiney přijmou veškerá opatření nezbytná k důvěrnému zpracování údajů poskytnutých v žádosti o povolení k rybolovu. Tyto údaje se použijí výhradně pro provádění dohody o rybolovu.5. Ke každé žádosti o povolení k rybolovu jsou připojeny tyto doklady:- důkaz o zaplacení paušální zálohy na dobu platnosti povolení,- veškeré další doklady nebo potvrzení požadovaná na základě zvláštních ustanovení použitelných podle typu plavidla na základě tohoto protokolu.6. Platba poplatku se provádí na účet, který uvedou orgány Guiney, v souladu s čl. 2 odst. 7 protokolu.7. Poplatky zahrnují všechny celostátní i místní daně kromě daně na příspěvek na dohled nad rybolovem, daně na příspěvek na rybářský výzkum a na náklady na poskytování služby. Pokud jde o daně na dohled a na výzkum, budou použitelné poměrně ke skutečné přítomnosti v rybolovné oblasti Guiney a hospodářské subjekty je budou platit při konečném vyúčtování poplatků podle ustanovení oddílu 2 této přílohy.Na žádost guinejské strany a do podpisu protokolu VMS se Společenstvím bude Společenství poskytovat Guineji družicové údaje o obdobích přítomnosti v rybolovné oblasti Guiney s cílem sestavit výpočet daní, jež mají majitelé plavidel zaplatit v rámci příspěvku na dohled.8. Povolení k rybolovu pro všechna plavidla vydává majitelům plavidel nebo jejich zástupcům ministerstvo pro rybolov Guiney prostřednictvím Delegace Evropské komise v Guineji, a to ve lhůtě 15 pracovních dní ode dne přijetí všech dokladů podle výše uvedeného bodu 5.9. Každé povolení k rybolovu se vydává pro konkrétní plavidlo a je nepřenosné.10. Na žádost Evropského společenství a v případě prokázané vyšší moci je však povolení plavidla k rybolovu nahrazeno novým povolením k rybolovu vydaným pro jiné plavidlo stejné kategorie jako plavidlo, jež má být nahrazeno podle článku 1 protokolu, aniž by se musel zaplatit nový poplatek. V tomto případě bude při výpočtu úrovně úlovků pro stanovení případné dodatečné platby zohledněno množství všech úlovků obou plavidel.11. Majitel plavidla, které má být nahrazeno, nebo jeho zástupce vrátí zrušené povolení k rybolovu ministerstvu pro rybolov Guiney prostřednictvím Delegace Evropské komise.12. Dnem nabytí účinku nového povolení k rybolovu je den, kdy majitel plavidla vrátí zrušené povolení k rybolovu ministerstvu pro rybolov Guiney. O převodu povolení k rybolovu je uvědomena Delegace Evropské komise v Guineji.13. Povolení k rybolovu musí být na palubě plavidla stále. Evropské společenství aktualizuje návrh seznamu plavidel, pro která byla v souladu s tímto protokolem podána žádost o povolení k rybolovu. Tento návrh seznamu je oznámen orgánům Guiney ihned po sestavení a následně pokaždé, když je aktualizován. Ihned po obdržení tohoto návrhu seznamu a po oznámení o platbě zálohy zaslané Evropskou komisí orgánům Guiney zapíše příslušný orgán Guiney plavidlo na seznam plavidel s povolením k rybolovu, který je oznámen orgánům pověřeným kontrolou rybolovu. V takovém případě je majiteli plavidla zaslána úředně ověřená kopie tohoto seznamu, která je uchována na palubě místo povolení k rybolovu, dokud není povolení vydáno.14. Obě strany souhlasí, že podpoří zavedení systému povolení k rybolovu, který bude založen výhradně na elektronické výměně všech výše popsaných informací a dokumentů. Obě strany souhlasí, že podpoří rychlé nahrazení papírového povolení k rybolovu rovnocenným elektronickým povolením stejně jako seznamu plavidel oprávněných k rybolovu v rybolovné oblasti Guiney.15. Strany se zavazují v rámci smíšeného výboru nahradit v tomto protokolu všechny zkratky GRT zkratkou GT a upravit odpovídajícím způsobem všechna ustanovení, kterých se to týká. Této náhradě budou předcházet vhodné technické konzultace mezi stranami.ODDÍL 2Podmínky povolení k rybolovu – poplatky a zálohy1. Povolení k rybolovu jsou platná jeden rok. Lze je prodloužit.2. Poplatek je stanoven na 35 EUR za tunu úlovků v rybolovné oblasti Guiney pro plavidla lovící tuňáky košelkovými nevody a na 25 EUR pro plavidla lovící na pruty.3. Povolení k rybolovu se vydávají poté, co jsou příslušným vnitrostátním orgánům zaplaceny tyto paušální částky:- 4025 EUR za plavidlo lovící tuňáky vlečnou sítí, což odpovídá poplatkům splatným za 115 tun za rok,- 500 EUR za plavidlo lovící na pruty, což odpovídá poplatkům splatným za 20 tun za rok.4. Nejpozději do 15. června každého roku sdělí členské státy Evropské komisi množství úlovků za uplynulý rok, jak je potvrdily vědecké instituce uvedené v bodě 5 níže.5. Konečné vyúčtování poplatků splatných za rok n stanoví Evropská komise nejpozději do 31. července roku n + 1 na základě prohlášení o úlovcích vypracovaných každým majitelem plavidla a potvrzených vědeckými institucemi, které v členských státech odpovídají za ověřování údajů o úlovcích, jako je IRD (Institut de Recherche pour le Développement – Výzkumný ústav pro rozvoj), IEO (Instituto Español de Oceanografía – Španělský oceánografický institut), IPIMAR (Instituto Português de Investigação Marítima – Portugalský institut pro mořský výzkum) a CNSHB (Centre National des Sciences Halieutiques de Boussoura – Národní středisko pro rybářské vědy v Boussoura). Vyúčtování je předáno prostřednictvím Delegace Evropské komise.6. Vyúčtování je zároveň sděleno ministerstvu pro rybolov Guiney a majitelům plavidel.7. Všechny případné dodatečné platby (za množství ulovená nad 115 tun pro plavidla lovící tuňáky vlečnou sítí a 20 tun pro plavidla lovící na pruty) provedou majitelé plavidel příslušným vnitrostátním orgánům Guiney na základě 35 EUR za tunu u plavidel lovících vlečnou sítí a 25 EUR za tunu pro plavidla lovící na pruty nejpozději 31. srpna roku n + 1 na účet uvedený v této kapitole oddíle 1 odst. 6.8. Pokud je však částka konečného vyúčtování nižší než zaplacená záloha uvedená v bodě 3 tohoto oddílu, zbytková částka není majiteli plavidla vrácena.KAPITOLA IIRYBOLOVNÉ OBLASTIPokud jde o plavidla lovící tuňáky vlečnou sítí a plavidla lovící na pruty, plavidla Společenství budou moci provozovat rybolovné činnosti ve vodách, které jsou dále než 12 námořních mil od základních linií, popřípadě dále od izobáty 20 m.KAPITOLA IIIPROHLÁŠENÍ O ÚLOVCÍCH1. Doba plavby plavidla Společenství v rybolovné oblasti Guiney je pro účely této přílohy definována takto:- buď jako doba mezi vplutím do rybolovné oblasti Guiney a vyplutím z této oblasti,- nebo jako doba mezi vplutím do rybolovné oblasti Guiney a překládkou a/nebo vykládkou v Guineji.2. Všechna plavidla oprávněná provozovat rybolov ve vodách Guiney v rámci dohody musí sdělit své úlovky ministerstvu rybolovu Guiney, aby tento orgán mohl kontrolovat ulovená množství, která jsou schválena příslušnými vědeckými institucemi postupem podle kapitoly I oddílu 2 bodu 5 této přílohy. Způsoby sdělování úlovků jsou tyto:2.1. Během ročního období platnosti povolení k rybolovu ve smyslu kapitoly I oddílu 2 této přílohy jsou v prohlášeních uváděny úlovky plavidla při každé plavbě. Originály prohlášení na fyzickém nosiči jsou předány ministerstvu pro rybolov Guiney do 45 dní po ukončení poslední plavby uskutečněné během uvedeného období. Informace se sdělují faxem (+224 30 41 36 60) nebo elektronickou poštou (cnspkaly@yahoo.fr).2.2. Plavidla ohlašují své úlovky prostřednictvím formuláře odpovídajícího lodnímu deníku, jehož vzor se nachází v dodatku 3. Pro období, kdy se plavidlo nenacházelo v rybolovné oblasti Guiney, je třeba zapsat do lodního deníku poznámku "Mimo rybolovnou oblast Guiney".2.3. Formuláře se vyplňují čitelně a podepisuje je velitel plavidla nebo jeho právní zástupce.2.4. Prohlášení o úlovcích musí být spolehlivá, aby přispěla k sledování rozvoje populací.3. Pokud nejsou dodržována ustanovení této kapitoly, vyhrazuje si vláda Guiney právo pozastavit povolení k rybolovu plavidlu, které ustanovení porušilo, dokud nesplní příslušné formality, a zároveň uplatnit postihy zakotvené ve stávajících právních předpisech Guiney. Evropská komise a stát vlajky jsou o tom informovány.4. Obě strany souhlasí, že podpoří zavedení systému hlášení o úlovcích, který bude založen výhradně na elektronické výměně všech výše uvedených informací a dokumentů. Obě strany souhlasí, že podpoří rychlé nahrazení písemného prohlášení (logbook) rovnocenným prohlášením ve formě elektronického souboru.KAPITOLA IVPŘEKLÁDKA A VYKLÁDKAObě strany spolupracují s cílem zlepšit možnosti překládky a vykládky v přístavech Guinejské republiky.1. VykládkyPlavidlům Společenství lovícím tuňáky, která dobrovolně vyloží své úlovky v některém z přístavů Guiney, je z částky uvedené v oddíle 2 kapitole I odst. 2 přílohy poskytnuta sleva z poplatku ve výši 5 EUR za tunu ulovenou v rybolovné oblasti Guiney.Dodatečná sleva ve výši 5 EUR je poskytnuta v případě prodeje produktů rybolovu zpracovatelským podnikům Guiney.Tento mechanismus se vztahuje na všechna plavidla Společenství až do maximální výše 50 % konečného vyúčtování úlovků (podle kapitoly III přílohy) od prvního roku platnosti tohoto protokolu.2. Prováděcí pravidla pro kontrolu vyložených a přeložených množství budou stanovena při zasedání prvního smíšeného výboru.3. HodnoceníÚroveň finančních pobídek a maximální procentní sazba konečného vyúčtování úlovků budou upraveny v rámci smíšeného výboru na základě sociálně-ekonomického dopadu vykládek uskutečněných během dotčeného roku.KAPITOLA VNAJÍMÁNÍ NÁMOŘNÍKŮ1. Majitelé plavidel se zavazují, že na sezonu lovu tuňáka v rybolovné oblasti Guiney zaměstnají nejméně 20 % námořníků pocházejících ze zemí AKT, z toho přednostně námořníky guinejské. V případě nedodržení těchto ustanovení budou moci být dotyční majitelé plavidel považováni za nezpůsobilé k obdržení povolení k rybolovu ze strany Guiney v souladu s ustanoveními oddílu 1 této přílohy.2. Majitelé plavidel se snaží najmout na palubu i další guinejské námořníky.3. Prohlášení Mezinárodní organizace práce (MOP) o zásadách a základních právech při práci se ze zákona vztahuje na námořníky najaté na rybářská plavidla Společenství. Zejména se to týká svobody sdružování a faktického uznávání práva na kolektivní vyjednávání pracovníků, jakož i odstranění diskriminace v zaměstnání a povolání.4. Pracovní smlouvy námořníků ze zemí AKT, jejichž kopie je předána signatářům, se sepisují mezi zástupcem (zástupci) majitelů plavidel a námořníky a/nebo jejich odbory nebo jejich zástupci. Smlouvy námořníkům zajistí výhody režimu sociálního zabezpečení, který se na ně vztahuje, včetně životního, zdravotního a úrazového pojištění.5. Plat námořníků ze států AKT zajišťují majitelé plavidel. Stanoví se na základě společné dohody mezi majiteli plavidel nebo jejich zástupci a námořníky a/nebo jejich odbory nebo jejich zástupci. Platové podmínky námořníků ze zemí AKT nesmí být horší než podmínky pro posádky z jejich zemí a v žádném případě horší, než stanoví normy MOP. Záruka hrubého platu námořníků, kteří nejsou ze Společenství a byli najati na mrazírenská plavidla lovící tuňáky vlečnou sítí, která provozují rybolov v rámci dohody o partnerství v rybolovu mezi ES a třetími zeměmi, se bude rovnat minimálnímu základnímu platu stanovenému usnesením MOP pro obchodní loďstvo v úmluvě o práci na moři. Tato záruka platu bude písemně formulována v pracovních smlouvách. Pokud by však úmluva pro odvětví rybolovu stanovila výhodnější ustanovení o minimálním platu nebo o sociálních právech než úmluva o práci na moři, použila by se úmluva pro odvětví rybolovu.6. Každý námořník najatý plavidly Společenství se musí den před navrhovaným datem jeho nalodění dostavit k veliteli určeného plavidla. Pokud se námořník k datu a hodině stanovené k nalodění nedostaví, je majitel plavidla automaticky zproštěn závazku tohoto námořníka najmout.KAPITOLA VITECHNICKÁ OPATŘENÍPlavidla dodržují opatření a doporučení přijatá komisí ICCAT pro oblast, pokud jde o lovná zařízení, jejich technické specifikace a všechna ostatní technická opatření použitelná při rybolovných činnostech.KAPITOLA VIIPOZOROVATELÉ1. Plavidla, která mají v rámci dohody povolení k rybolovu ve vodách Guiney, nalodí za níže stanovených podmínek pozorovatele jmenované příslušnou regionální rybolovnou organizací (ORP):1.1. Na žádost příslušného orgánu nalodí plavidla Společenství pozorovatele jmenovaného uvedenou organizací, jehož úkolem je ověřovat úlovky ulovené zejména ve vodách Guiney.1.2. Příslušný orgán sestaví seznam plavidel určených k nalodění pozorovatele, jakož i seznam pozorovatelů určených k přijetí na palubu. Tyto seznamy se aktualizují. Evropské komisi jsou předávány po jejich sestavení a poté z důvodu jejich případné aktualizace každé tři měsíce.1.3. Při vydání povolení k rybolovu nebo nejpozději 15 dní před stanoveným datem nalodění pozorovatele sdělí příslušný orgán dotčeným majitelům plavidel nebo jejich zástupcům jméno pozorovatele, který je určen k nalodění na palubu plavidla.2. Pozorovatel je na palubě přítomen po dobu jedné plavby. Avšak na výslovnou žádost příslušných orgánů Guiney může být toto nalodění v závislosti na průměrné délce plaveb stanovených pro určité plavidlo rozloženo do několika plaveb. Příslušný orgán předloží tuto žádost při sdělení jména pozorovatele určeného k nalodění na dotčené plavidlo.3. Podmínky nalodění pozorovatele jsou stanoveny společnou dohodou mezi majitelem plavidla nebo jeho zástupcem a příslušným orgánem.4. Nalodění pozorovatele proběhne v přístavu zvoleném majitelem plavidla a uskuteční se na počátku první plavby v rybolovných vodách Guiney po oznámení seznamu určených plavidel.5. Dotčení majitelé plavidel sdělí do dvou týdnů a s desetidenním předběžným oznámením data a přístavy subregionů, které byly stanoveny k nalodění pozorovatelů.6. V případě, že je pozorovatel naloděn v zemi mimo subregion, nese náklady na přepravu pozorovatele majitel plavidla. Pokud plavidlo, které má na palubě regionálního pozorovatele, opustí regionální rybolovnou oblast, musí být na náklady majitele plavidla přijata veškerá opatření k zajištění co možná nejrychlejšího navrácení pozorovatele.7. Pokud pozorovatel není přítomen na dohodnutém místě a v danou dobu a dvanáct hodin po dané době, je majitel plavidla automaticky zproštěn povinnosti vzít tohoto pozorovatele na palubu.8. S pozorovatelem se na palubě jedná jako s důstojníkem. Když plavidlo operuje ve vodách Guiney, pozorovatel vykonává tyto funkce:8.1. sleduje rybolovné činnosti plavidel;8.2. ověřuje polohu plavidel provádějících rybolovné operace;8.3. odebírá biologické vzorky v rámci vědeckých programů;8.4. sestaví seznam používaných rybolovných zařízení;8.5. ověřuje údaje o úlovcích v rybolovných vodách Guiney zaznamenané v lodním deníku;8.6. ověřuje procenta vedlejších úlovků a provádí odhad objemu navrácení prodávaných druhů ryb;8.7. příslušnými prostředky sděluje příslušnému orgánu údaje o rybolovu, včetně objemu hlavního a vedlejšího úlovku na palubě.9. Velitel přijme veškerá opatření vyplývající z jeho zodpovědnosti, aby pozorovateli zajistil fyzickou a mravní bezpečnost při plnění jeho úkolů.10. Pozorovateli je k plnění úkolů poskytnuta veškerá pomoc. Velitel mu umožní přístup ke komunikačním zařízením nezbytným k plnění jeho úloh, k dokladům přímo souvisejícím s rybolovnými činnostmi plavidla, zejména včetně rybářského deníku a lodního deníku, a také do částí plavidla, které jsou nezbytné k usnadnění plnění jeho úkolů.11. Při pobytu na palubě pozorovatel11.1. podnikne všechny vhodné kroky k tomu, aby jeho nalodění a jeho přítomnost na palubě plavidla nerušily nebo neomezovaly rybolovné činnosti;11.2. bere ohled na materiál a zařízení na palubě a na důvěrnost všech dokumentů dotyčného plavidla.12. Na konci pozorování a před opuštěním plavidla sestaví pozorovatel zprávu o činnosti, kterou předá příslušným orgánům, a kopii zašle Evropské komisi. Podepíše ji za přítomnosti velitele, který může doplnit nebo nechat doplnit veškeré připomínky, které považuje za vhodné, a tyto doplní svým podpisem. Při vylodění vědeckého pozorovatele je jedna kopie zprávy předána veliteli plavidla.13. Majitel plavidla zajistí na své náklady ubytování a stravu pozorovatelů za stejných podmínek, jaké mají důstojníci, a to v závislosti na možnostech plavidla.14. Plat a příspěvky na sociální zabezpečení pozorovatele hradí ministerstvo, do jehož gesce rybolov spadá. Majitel plavidla provádí u Národního střediska pro sledování a ochranu rybolovu platbu 15 EUR za den, který jeden pozorovatel stráví na palubě každého plavidla.15. Obě strany budou co nejdříve konzultovat dotčené třetí země ohledně definice systému regionálních pozorovatelů a výběru příslušné regionální rybolovné organizace. Před zavedením systému regionálních pozorovatelů nalodí plavidla, která mají v rámci dohody povolení k rybolovu ve vodách Guiney, místo regionálních pozorovatelů pozorovatele určené příslušnými guinejskými orgány v souladu s výše uvedenými pravidly.KAPITOLA VIIIKONTROLA1. V souladu s bodem 13 oddílu 1 této přílohy Společenství aktualizuje návrh seznamu plavidel, pro která byla v souladu s tímto protokolem podána žádost o povolení k rybolovu. Tento seznam je po svém sestavení a následně po každé aktualizaci zasílán orgánům Guiney pověřeným kontrolou rybolovu.2. Ihned po obdržení tohoto návrhu seznamu (podle bodu 3 oddílu 2 kapitoly I této přílohy) a po oznámení o platbě zálohy zaslané Evropskou komisí orgánům Guiney zapíše příslušný orgán Guiney plavidlo na seznam plavidel s povolením k rybolovu, který je oznámen orgánům pověřeným kontrolou rybolovu. V takovém případě může majitel plavidla obdržet úředně ověřenou kopii tohoto seznamu, kterou uchová na palubě místo povolení k rybolovu, dokud není povolení vydáno.3. Vplutí do oblasti a vyplutí z oblasti3.1. Plavidla Společenství oznámí příslušným orgánům Guiney pověřeným kontrolou rybolovu nejméně 3 hodiny předem svůj záměr vplout do rybolovné oblasti Guiney nebo z ní vyplout. Rovněž oznámí celková množství a druhy na palubě.3.2. Při oznámení vyplutí každé plavidlo rovněž sdělí svoji polohu. Tato sdělení se budou přednostně provádět faxem (+224 30 41 36 60) nebo elektronickou poštou (cnspkaly@yahoo.fr) nebo/a, pokud fax ani elektronická pošta nejsou k dispozici, rádiem (volací kód Národního střediska pro sledování a ochranu rybolovu).3.3. Plavidlo, které bylo přistiženo při rybolovu, aniž by informovalo příslušný orgán Guiney, se považuje za plavidlo, které jednalo protiprávně.3.4. Při vydání povolení k rybolovu se rovněž sdělí čísla faxu, telefonu a e-mailová adresa.4. Kontrolní postupy4.1. Velitelé plavidel Společenství, která provádějí rybolovné činnosti v rybolovných vodách Guiney, umožní a usnadní vstup na palubu a plnění úkolů všem guinejským úředníkům pověřeným inspekcí a kontrolou rybolovných činností.4.2. Přítomnost těchto úředníků na palubě nepřekročí dobu nezbytnou ke splnění jejich úkolu.4.3. Na konci každé inspekce a kontroly je veliteli plavidla vystaveno osvědčení.5. Kontrola satelitemVšechna plavidla Společenství provozující rybolovné činnosti v rámci této dohody budou sledována satelitem v souladu s ustanoveními uvedenými v dodatku 2. Tato ustanovení vstupují v platnost desátým dnem poté, co vláda Guiney a Delegace ES v Guineji oznámí zahájení činnosti národního střediska pro sledování rybolovu (CNSP) v Guineji.6. Zadržení plavidla6.1. Příslušné orgány Guiney uvědomí v maximální lhůtě 36 hodin stát vlajky a Evropskou komisi o každém zadržení plavidla a každém uplatnění sankcí v případě plavidla Společenství, ke kterému došlo ve vodách Guiney.6.2. Stát vlajky a Evropská komise současně obdrží krátkou zprávu o okolnostech a důvodech, které vedly k zadržení plavidla.7. Protokol o zadržení plavidla7.1. Velitel plavidla musí po zjištění zapsaném v protokolu, který sepsal příslušný orgán Guiney, tento dokument podepsat.7.2. Tímto podpisem nejsou předurčena práva a způsob obhajoby, které může velitel uplatnit vůči protiprávnímu jednání, které mu je vytýkáno. Jestliže odmítne dokument podepsat, musí písemně uvést své důvody, k nimž inspektor dopíše slova "odmítnutí podpisu".7.3. Velitel musí své plavidlo dovést do přístavu, který určí orgány Guiney. V případech méně závažného protiprávního jednání může příslušný orgán Guiney povolit zadrženému plavidlu, aby pokračovalo v rybolovných činnostech.8. Dohodovací jednání v případě zadržení plavidla8.1. Dříve než se přijmou případná opatření týkající se velitele či posádky plavidla nebo než budou provedeny jakékoli činnosti týkající se nákladu a zařízení plavidla, kromě opatření a činností určených k zajištění důkazu o domnělém protiprávním jednání, se do jednoho pracovního dne po obdržení výše uvedených informací koná dohodovací jednání Evropské komise a příslušných orgánů Guiney za případné účasti zástupce dotčeného členského státu.8.2. Na jednání si strany vzájemně vymění všechny užitečné dokumenty nebo všechny potřebné informace, které napomáhají objasnit okolnosti zjištěných skutečností. Majitel plavidla nebo jeho zástupce je informován o výsledku tohoto jednání a o všech opatřeních, která mohou vyplývat ze zadržení plavidla.9. Možná řešení v případě zadržení plavidla9.1. Před zahájením soudního řízení se pravděpodobné protiprávní jednání zkusí vyřešit smírným narovnáním. Tento postup se ukončí nejpozději tři pracovní dny po zadržení plavidla.9.2. V případě smírného narovnání se v souladu s právními předpisy Guiney stanoví výše pokuty.9.3. V případě, kdy záležitost nemohla být vyřešena smírným narovnáním a řeší ji příslušný soudní orgán, složí majitel plavidla v bance určené příslušnými orgány Guiney bankovní záruku, která byla stanovena s ohledem na náklady vzniklé při kontrolní prohlídce plavidla, jakož i s ohledem na výši pokut a odškodnění, kterým podléhají osoby zodpovědné za protiprávní jednání.9.4. Bankovní záruku nelze vrátit před ukončením soudního řízení. Je uvolněna, jakmile je řízení ukončeno bez vynesení rozsudku. V případě vynesení rozsudku s pokutou nižší, než je složená záruka, uvolní příslušné orgány Guiney zbývající částku.9.5. Plavidlo bude propuštěno a posádce bude umožněno opustit přístav:- buď jakmile budou splněny povinnosti vyplývající ze smírného narovnání,- nebo jakmile bude složena bankovní záruka stanovená ve výše uvedeném bodě 9.3 a bude přijata příslušnými orgány Guiney v očekávání zahájení soudního řízení.10. Překládky10.1. Všechna plavidla Společenství, která si přejí provést překládku úlovků ve vodách Guiney, tuto operaci provedou v přístavech a/nebo rejdě přístavů Guiney.10.2. Majitelé těchto plavidel musí příslušným orgánům Guiney oznámit nejméně 24 hodin předem tyto informace:- názvy rybářských plavidel, která mají překládku provést,- název, číslo OMI a vlajku nákladního přepravce,- hmotnost podle druhů, které budou překládány,- datum a místo překládky.10.3. Překládka se považuje za vyplutí z rybolovné oblasti Guiney. Plavidla tedy musí předat příslušným orgánům Guiney hlášení o úlovcích a oznámit svůj úmysl buď pokračovat v rybolovu, nebo opustit rybolovnou oblast Guiney.10.4. Všechny překládky úlovků, o kterých se výše uvedené body nezmiňují, jsou v rybolovné oblasti Guiney zakázány. Na každou osobu, která jedná v rozporu s tímto ustanovením, se vztahují sankce podle platných právních předpisů Guiney.11. Velitelé plavidel Společenství, kteří se účastní operace vykládky nebo překládky v guinejském přístavu, umožní a usnadní kontrolu operací ze strany inspektorů Guiney. Na konci každé inspekce a kontroly v přístavu je každému veliteli plavidla vystaveno osvědčení.--------------------------------------------------Dodatky1. Formulář žádosti o povolení k rybolovu.2. Ustanovení týkající se systému satelitního sledování plavidel (VMS) a souřadnice rybolovné oblasti Guiney.3. Lodní deník ICCAT.--------------------------------------------------Dodatek 1FORMULÁŘ ŽÁDOSTI O LICENCI K RYBOLOVUČást vyhrazená úřadůmPoznámkyStátní příslušnost: ...Číslo licence: ...Datum podpisu: ...Datum vydání: ...ŽADATELObchodní název: ...Číslo v obchodním rejstříku: ...Celé jméno odpovědné osoby: ...Datum a místo narození: ...Povolání: ...Adresa: ...Počet zaměstnanců: ...Jméno a adresa zástupce: ...PLAVIDLOTyp plavidla: ...Registrační číslo: ...Nový název: ...Dřívější název: ...Datum a místo konstrukce: ...Původní státní příslušnost: ...Délka: ...Šířka: ...Boční výška: ...Hrubá prostornost: ...Čistá prostornost: ...Druh konstrukčního materiálu: ...Značka hlavního motoru: ...Typ: ...Výkon v koňských silách: ...Lodní šroub:s pevným stoupáním:s proměnlivým stoupáním:tryska:Rychlost: ...Volací značka: ...Frekvence: ...Seznam zvukových, navigačních a vysílacích zařízení:Radar:Sonar:Sonda na vlečném lanu, net sond:VHF:BLU:Síťová sonda se satelitní navigací:Ostatní: ...Počet námořníků: ...ZPŮSOB KONZERVOVÁNÍLed:Led + chlazení:Zmrazení:ve slaném nálevu:na sucho:v chlazené mořské vodě:Celkový chladicí výkon: ...Mrazicí kapacita v tunách/24 hodin: ...Objem skladovacích prostor: ...+++++ TIFF +++++DRUH RYBOLOVUA. Rybolov při dněHlubokomořský rybolov při pobřeží:Hlubokomořský rybolov při dně:Typ vlečné sítě:na hlavonožce:na garnáty:na ryby:Délka vlečné sítě: ...Délka vlečného lana: ...Rozměry ok v kapse vlečné sítě: ...Velikost ok z boku vlečné sítě: ...Rychlost lovu vlečnou sítí: ...B. Pelagický rybolov (tuňák)Prut:Počet prutů:Síť:Délka sítě: ...Ponor: ...Počet nádrží: ...Množství v tunách: ...C. Rybolov na dlouhé lovné šňůry a do čeřenůPovrchový:Hlubinný:Délka lovné šňůry: ...Počet háčků: ...Počet šňůr: ...Počet čeřenů: ...ZAŘÍZENÍ NA PEVNINĚAdresa a číslo povolení: ...Obchodní název: ...Činnost: ...Vnitrostátní obchod s mořskými rybami:Vývoz:Druh a počet obchodních licencí: ...Popis zařízení na zpracování a konzervování:Počet zaměstnanců: ...NB: Kladnou odpověď pokaždé vyznačte v políčkách vyhrazených k tomuto účelu.Technické poznámkyPovolení ministerstva pro rybolov+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------Dodatek 2Obě strany spolu budou později konzultovat v rámci smíšeného výboru, aby stanovily opatření pro satelitní sledovací systém pro rybářská plavidla (VMS) a souřadnice rybolovné oblasti Guiney.--------------------------------------------------Dodatek 3LODNÍ DENÍK ICCAT PRO LOV TUŇÁKŮNázev plavidla: ...Hrubá prostornost: ...VYPLUTÍ plavidla:NÁVRAT plavidla:MěsícDenRokPřístavStát vlajky: ...Objem – (TM): ...Registrační číslo: ...Velitel: ...Majitel plavidla: ...Počet členů posádky: ...Adresa: ...Datum vypracování hlášení: ...(Hlášení sestavil): ...Počet dní na moři:Počet dní rybolovu:Počet provedených výlovů:Plavba č.:DatumOblastTeplota povrchové vody(°C)Intenzita rybolovuPočet použitých háčkůÚlovkyIsco usado na pesca(Použitá návnada)MěsícMěsícZeměpisná šířka S/JZeměpisná délka V/ZTuňák obecnýThunnus thynnus nebo maccoyiTuňák žlutoploutvýThunnus albacares(Tuňák velkooký)Thunnus obesus(Tuňák křídlatý)Thunnus alalunga(Mečoun obecný)Xiphias gladius(Marlín pruhovaný)(Plachetník bílý)Tetraptunus audax nebo albidus(Marlín indický)Makaira indica(Plachetník)Istiophorus albicanes nebo platypterusTuňák pruhovanýKatsuwonus pelamis(Různé úlovky)Celkem za den(hmotnost pouze v kg)RohoretkaOliheňŽivá návnada(Ostatní)MnožstvíCelková hmotnostkgMnožstvíkgMnožstvíkgMnožstvíkgMnožstvíkgMnožstvíkgMnožstvíkgMnožstvíkgMnožstvíkgMnožstvíkgMnožstvíkgHmotnost vykládky (v kg)Poznámky1 — Použijte jeden list pro měsíc a jeden řádek pro den.2 — Na konci každé plavby zašlete kopii záznamu vašemu korespondentovi nebo ICCAT: CICTA, Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Španělsko.3 — „Den“ znamená den umístění dlouhé lovné šňůry.4 — Odvětví rybolovu určí polohu plavidla. Zaokrouhlete minuty a zaznamenejte stupeň zeměpisné šířky a délky. Udejte S/J a V/Z.5 — Dolní řádek (hmotnost vykládky) se vyplňuje až na konci plavby. Je třeba zaznamenat skutečnou hmotnost v době vykládky.6 — Veškeré zde uvedené informace jsou přísně důvěrné.Dlouhá lovná šňůraŽivá návnadaKošelkový nevodVlečná síťOutros (Ostatní)+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


type: other

text:
VDSS sodba Pdp 1166/2009
 ECLI:SI:VDSS:2010:PDP.1166.2009
 VDS0008136
 odpoved s ponudbo nove pogodbe o zaposlitvi - poslovni razlog - akt o sistemizaciji - sprememba delodajalca
 Sprememba sistemizacije, s katero delodajalec poenoti vrednotenje delovnih mest, ki so bila pred pripojitvijo drugih družb različno vrednotena, predstavlja utemeljen razlog za redno odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga s ponudbo nove pogodbe o zaposlitvi.
 Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo zavrnilo zahtevek na ugotovitev, da za redno odpoved pogodbe o zaposlitvi s ponudbo nove pogodbe o zaposlitvi, datirane z dnem 15. 12. 2008, ki jo je tožena stranka vročila tožnici dne 6. 1. 2009, ni obstajal utemeljen odpovedni razlog, kot zavrnilo zahtevek, da je tožena stranka dolžna tožnici povrniti stroške postopka. V skladu z uspehom v sporu je odločilo, da vsaka stranka nosi svoje stroške postopka.
 Tožnica se je pritožila zoper sodbo iz pritožbenih razlogov zmotne ugotovitve dejanskega stanja in zmotne uporabe materialnega prava po določbi 2. in 3. točke 1. odstavka 338. člena ZPP, ki se v skladu z določbo 19. člena ZDSS-1 uporablja tudi v sporih pred delovnim sodiščem. Navaja, da je bila pri toženi stranki zaposlena na delovnem mestu poslovodje. Nova pogodba o zaposlitvi ji je bila ponujena za isto delo in v enaki vsebini, edina izjema je bila, da se ji je plača po odpovedi bistveno znižala. Sklicuje se na sodbo Vrhovnega sodišča RS VIII Ips 13/2007, iz katere izhaja, da ne more biti utemeljen poslovni razlog za odpoved pogodbe zgolj in izključno v znižanju delavčeve plače. Ne strinja se z obrazložitvijo odpovedi pogodbe, da so zaradi uveljavitve nove organizacije in sistemizacije delovnih mest ter novega plačnega modela pri toženi stranki, prenehali veljati prejšnji organizacijski predpisi. Pogoji iz nove pogodbe o zaposlitvi se, razen navajanja konkretnih predpisov in aktov tožene stranke, v ničemer ne razlikujejo od pogojev v stari pogodbi. Plačni model pri toženi stranki je bil sprejet v okviru tarifnega dela podjetniške kolektivne pogodbe, pri čemer gre za kolektivno pogodbo in ne splošni akt delodajalca. Skladno z določbo 7. člena ZDR se lahko v pogodbi o zaposlitvi smiselno določijo za delavca ugodnejše pravice, pri čemer delavec po določbi 49. člena ZDR v primeru spremembe zakona, kolektivne pogodbe ali splošnega akta delodajalca, ohrani vse tiste pravice, ki so za njega ugodneje določene v pogodbi o zaposlitvi. Tožena stranka ji zaradi spremembe podjetniške kolektivne pogodbe ne bi smela odpovedati pogodbe o zaposlitvi, saj sprememba njenega tarifnega dela ne more predstavljati utemeljenega poslovnega razloga. Nedopustno je, da ji je tožena stranka odpovedala pogodbo izključno iz razloga znižanja plače. Zato predlaga, da pritožbeno sodišče spremeni izpodbijano sodbo tako, da njenim zahtevkom v celoti ugodi oz. podrejeno, da jo razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.
 Tožena stranka v odgovoru na pritožbo navaja, da je sodišče prve stopnje pravilno razsodilo. V letu 2006 je pripojila pet gospodarskih družb, med njimi tudi družbo, v kateri je bila zaposlena tožnica. Vse družbe so imele svoje plačne modele, ki jih je bila dolžna v skladu z določbo 2. odstavka 73. člena ZDR spoštovati in delavcem v pripojenih družbah zagotavljati iste pogoje vsaj eno leto od prevzema. Sklicuje se na sodbo Vrhovnega sodišča RS VIII Ips 477/2006, iz katere izhaja stališče, da je sprememba osnovne plače lahko posledica organizacijskih sprememb in drugačne opredelitve delovnega mesta v aktu o sistemizaciji. Tožnici je bila z novo pogodbo o zaposlitvi ponujena ustrezna zaposlitev za nedoločen čas, ki je bila po obsegu in kvaliteti enaka kot prej. Zato predlaga, da pritožbeno sodišče zavrne tožničino pritožbo in v celoti potrdi sodbo sodišča prve stopnje.
 Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijano sodbo v mejah uveljavljanih pritožbenih razlogov, pri čemer je v skladu z določbo 2. odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nadaljnji) po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb postopka iz 1., 2., 3., 6., 7., 11. točke, razen glede obstoja in pravilnosti pooblastila za postopek pred sodiščem prve stopnje, ter 12. in 14. točke 2. odstavka 339. člena ZPP in na pravilno materialnega prava. Pri tem preizkusu je ugotovilo, da sodišče prve stopnje bistvenih kršitev določb postopka, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti, ni storilo in da je na pravilno ugotovljeno dejansko stanje tudi pravilno uporabilo materialno pravo.
 Skladno z določbo 1. alinee 1. odstavka 88. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR – Ur. l. RS, št. 42/2002 in nadaljnji) je razlog za redno odpoved pogodbe o zaposlitvi delavcu s strani delodajalca prenehanje potreb po opravljanju določenega dela pod pogoji iz pogodbe o zaposlitvi zaradi ekonomskih, organizacijskih, tehnoloških, strukturnih ali podobnih razlogov na strani delodajalca (poslovni razlog). Po določbi 2. odstavka istega člena pa delodajalec lahko delavcu odpove pogodbo o zaposlitvi le, če obstaja utemeljen razlog, ki onemogoča nadaljevanje dela pod pogoji iz pogodbe o zaposlitvi med delavcem in delodajalcem. V obravnavani zadevi gre za položaj iz določbe 3. odstavka 90. člena ZDR, po katerem delavec, če sprejme ponudbo delodajalca za ustrezno zaposlitev za nedoločen čas, nima pravice do odpravnine, obdrži pa pravico izpodbijati pred pristojnim sodiščem utemeljenost odpovednega razloga.
 Tožena stranka je tožnici dne 15. 12. 2008 podala redno odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnih razlogov s ponudbo nove pogodbe o zaposlitvi, ki jo je tožnica sprejela in podpisala za delovno mesto poslovodje, v kateri je določena osnovna plača za delovno mesto v višini 772,20 EUR bruto (ki je bistveno nižja od osnovne plače, določene v odpovedani pogodbi o zaposlitvi za isto delovno mesto). Z aneksom k pogodbi o zaposlitvi je bilo dogovorjeno, da tožnica prejme bruto 230,71 EUR začasnega dodatka za izravnavo, ki se ji izplačuje mesečno v višini razlike do prejšnje mesečne osnovne plače ter da je dodatek za izravnavo posledica prehoda na nov plačni model in se bo ukinjal proporcionalno v obdobju 24 mesecev.
 Iz izvedenega dokaznega postopka pred sodiščem prve stopnje izhaja, da je tožena stranka dne 18. 9. 2006 kot prevzeto družbo pripojila družbo Ž.I. d.d., v kateri je bila zaposlena tožnica. Istega leta (2006) si je tožena stranka kot prevzete družbe pripojila še družbe K.P. d.d., P.V. d.d., D.P. d.d. in Ž.G. d.d.. Tožena stranka po prevzemu prevzetim delavcem njihovih pogodb o zaposlitvi ni spremenila. Ker so imele pripojene družbe različne plačne modele, je tožena stranka, po preteku roka iz 2. odstavka 73. člena ZDR, v katerem mora prevzemnik prevzetim delavcem zagotavljati ugodnejše pravice, sprejela dne 10. 12. 2008 novo organizacijo in sistemizacijo delovnih mest ter nov plačni model. Zaradi navedenega je sprejela nove organizacijske predpise in sicer: pravilnik o sistemizaciji, metoda za sistemiziranje, pravilnik o organiziranosti, organizacijski predpis za ocenjevanje uspešnosti dela, kriteriji in merila za ocenjevanje delovne uspešnosti in napredovanja zaposlenih ter nov tarifni del podjetniške kolektivne pogodbe, ki so pričeli veljati dne 1. 1. 2009. K novim aktom je podal soglasje sindikat in svet delavcev, kar je razvidno iz priloženih aktov. Po sprejetju navedenih aktov je dne 15. 12. 2008 tožena stranka podala tožnici redno odpoved pogodbe o zaposlitvi s ponudbo nove pogodbe o zaposlitvi, tožnica je ponujeno novo pogodbo o zaposlitvi za delovno mesto poslovodje sprejela in novo pogodbo tudi podpisala dne 19. 1. 2009.
 Dne 5. 2. 2009 je vložila tožbo na ugotovitev, da za odpoved ni obstajal utemeljen poslovni razlog, ker je menila, da je edini razlog za odpoved pogodbe o zaposlitvi ta, da se ji za isto delo, na istem delovnem mestu in pod istimi pogoji, zniža plača. Sodišče prve stopnje je presodilo, da je v obravnavanem primeru sprememba sistemizacije, ki jo je izvedla tožena stranka zaradi nesorazmerja med zaposlenimi pri plačilu za enako delo in zaradi pripojitve več družb k toženi stranki, utemeljen poslovni razlog za podajo odpovedi pogodbe o zaposlitvi s ponudbo nove.
 V konkretnem primeru je prišlo v letu 2006 do organizacijskih in strukturnih sprememb na strani tožene stranke, ko si je pripojila kot prevzeto družbo, družbo Ž.I. d.d. in še štiri druge družbe, ki so bile pred pripojitvijo samostojne družbe in so imele različne akte o sistemizaciji delovnih mest ter različne plačne sisteme, ki jih je bila tožena stranka dolžna spoštovati in delavcem zagotavljati iste pogoje še najmanj eno leto (2. odstavek 73. člena ZDR). Pri toženi stranki so tako imeli več plačnih sistemov, saj je vsaka družba, ki se je pripojila, imela drugačen plačni sistem in sistem nagrajevanja. Družba Ž.I. d.d., ki se je pripojila k toženi stranki, je imela svoj način nagrajevanja in svoj plačni sistem, ki je močno odstopal od ostalih pripojenih družb, saj so imeli zaposleni v tej družbi precej višje plače. Tožena stranka je z novimi organizacijskimi predpisi in z novim plačnim sistemom poenotila sistemizacijo delovnih mest ter poenotila osnovne plače ter dodatke za vse zaposlene delavce.
 Bistveno za odločitev v tej zadevi je, da je tožena stranka po pripojitvi družb in spoštovanju enoletnega roka iz 2. odstavka 73. člena ZDR poenotila akt o sistemizaciji delovnih mest, plačni sistem in sistem nagrajevanja ter odpravila razlikovanje znotraj družbe med delovnimi mesti iste vrste. Pritožbeno sodišče soglaša s stališčem sodišča prve stopnje, da je sprememba sistemizacije v primerih, ko pride do pravnega prenosa podjetja ali dela podjetja po 73. členu ZDR, utemeljen razlog za odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga s ponudbo nove, saj delodajalec z njo poenoti vrednotenje podobnih delovnih mest, ki so bila pred tem v posameznih družbah različno ovrednotena, kar velja za konkretni primer. To pa je za presojo v tem sporu odločilnega pomena. Zato ne more biti sprejemljiv pritožbeni očitek, da je edini razlog za odpoved pogodbe o zaposlitvi s ponudbo nove, da se tožnici za isto delo in pod istimi pogoji dela, zniža plača. Sprememba njene osnovne plače je bila posledica organizacijskih sprememb pri toženi stranki, ob siceršnjem spoštovanju enoletnega roka iz 2. odstavka 73. člena ZDR, kar vse je tožena stranka pravilno obrazložila že v redni odpovedi s pogodbo o zaposlitvi s ponudbo nove.
 Razpravljajoči senat pritožbenega sodišča je seznanjen s sprejeto odločitvijo drugega senata v zadevi opr. št. Pdp 1005/2009 z dne 19. 11. 2009, vendar je zavzel v tej zadevi drugačno stališče, da je sprememba sistemizacije v primerih, ko pride do pravnega prenosa podjetja ali dela podjetja, po poteku roka enega leta iz 2. odstavka 73. členu ZDR, utemeljen razlog za odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga (s ponudbo nove), saj delodajalec tako poenoti vrednotenje podobnih delovnih mest, ki so bila pred tem v posameznih družbah različno ovrednotena.
 Ker ostale pritožbene navedbe za odločitev v obravnavani pravdni zadevi niso odločilnega pomena (1. odstavek 360. člena ZPP), prav tako tožena stranka ne navaja drugih pravnoupoštevnih dejstev, s katerimi bi lahko omajala izpodbijano sodbo, in ker tudi niso podane kršitve, na katere mora sodišče paziti po uradni dolžnosti (2. odstavek 350. člena ZPP), je pritožbeno sodišče zavrnilo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje (353. člen ZPP).
 Ker tožnica s pritožbo ni uspela, sama krije svoje stroške pritožbenega postopka (1. odstavek 165. člena ZPP). Takšna odločitev velja tudi za toženo stranko, saj njen odgovor na pritožbo ni v ničemer prispeval k sprejeti rešitvi zadeve.
 ZDR člen 73, 73/2, 88, 88/1, 88/1-1, 90.
 VDSS sodba Pdp 715/2011
 VDSS sodba Pdp 214/2012, Pdp 215/2012, Pdp 217/2012
 P2RvYy0yMDEwMDQwODE1MjYxNzEx


text:
 Avis juridique important
 |
 21986A0704(01)
 Protocole à la convention de 1979 sur la pollution atmosphérique transfrontière à longue distance relatif au financement à long terme du programme concerté de surveillance continue et d'évaluation du transport à longue distance des polluants atmosphériques en Europe (EMEP)
 Journal officiel n° L 181 du 04/07/1986 p. 0002 - 0005 Journal officiel n° L 181 du 04/07/1986 p. 0002 - 0005 édition spéciale finnoise: chapitre 11 tome 11 p. 0274 édition spéciale suédoise: chapitre 11 tome 11 p. 0274
 PROTOCOLE à la convention de 1979 sur la pollution atmosphérique transfrontière à longue distance relatif au financement à long terme du programme concerté de surveillance continue et d'évaluation du transport à longue distance des polluants atmosphériques en Europe (EMEP)LES PARTIES CONTRACTANTES,rappelant que la convention sur la pollution atmosphérique transfrontière à longue distance (ci-après dénommée « la convention ») est entrée en vigueur le 16 mars 1983,conscientes de l'importance que revêt le « Programme concerté de surveillance continue et d'évaluation du transport à longue distance des polluants atmosphériques en Europe » (ci-après dénommé EMEP), visé aux articles 9 et 10 de la convention,conscientes des résultats positifs obtenus jusqu'ici dans la mise en oeuvre de l'EMEP,reconnaissant que la mise en oeuvre de l'EMEP a jusqu'à présent été rendue possible grâce aux moyens financiers fournis par le programme des Nations unies pour l'environnement (PNUE) et grâce aux contributions volontaires des gouvernements,ayant présent à l'esprit que la contribution du PNUE ne continuera à être versée que jusqu'à la fin de 1984, que la somme de cette contribution et des contributions volontaires des gouvernements ne couvre pas intégralement le coût de l'application du plan de travail de l'EMEP et qu'il sera par conséquent nécessaire de prendre des dispositions pour assurer le financement à long terme après 1984,considérant l'appel lancé par la commission économique pour l'Europe aux gouvernements des pays membres de la Communauté économique européenne dans sa décision B (XXXVIII), par laquelle elle leur demande instamment de fournir, selon des modalités à convenir à la première réunion de l'organe exécutif de la convention (ci-après dénommé « l'organe exécutif »), les fonds dont celui-ci aura besoin pour mener à bien ses activités, en particulier celles qui ont trait aux travaux de l'EMEP,notant que la convention ne contient aucune disposition relative au financement de l'EMEP et qu'il est donc nécessaire de prendre des dispositions appropriées à ce sujet,tenant compte des éléments à prendre en considération pour l'élaboration d'un instrument officiel complétant la convention, qui sont énoncés dans les recommandations adoptées par l'organe exécutif à sa première session (7-10 juin 1983),SONT CONVENUES DE CE QUI SUIT :Article premierDéfinitionsAux fins du présent protocole :1)On entend par « quote-part ONU » la quote-part d'une partie contractante pour l'exercice financier considéré, selon le barème des quotes-parts établi pour la répartition des dépenses de l'Organisation des Nations Unies.2)On entend par « exercice financier » l'exercice financier de l'Organisation des Nations unies ; les expressions « base annuelle » et « dépenses annuelles » doivent être interprétées en conséquence.3)On entend par « Fonds général d'affectation spéciale » le Fonds général d'affectation spéciale pour le financement de l'application de la convention sur la pollution atmosphérique transfrontière à longue distance qui a été créé par le secrétaire général de l'Organisation des Nations unies.4)On entend par « zone géographique des activités de l'EMEP » la zone qui fait l'objet d'une surveillance coordonnée par les centres internationaux de l'EMEP(1).Article 2 Financement de l'EMEPLes ressources de l'EMEP couvrent les dépenses annuelles des centres internationaux coopérant dans le cadre de l'EMEP qui sont liées aux activités inscrites au programme de travail de l'organe directeur de l'EMEP.Article 3 Contributions1. Conformément aux dispositions du présent article, l'EMEP est financé par des contributions obligatoires complétées par des contributions volontaires. Les contributions peuvent être versées en monnaie convertible, en monnaie non convertible ou en nature.2. Les contributions obligatoires sont versées sur une base annuelle par toutes les parties contractantes au présent protocole qui se trouvent dans la zone géographique des activités de l'EMEP.3. Des contributions volontaires peuvent être versées par les parties contractantes au présent protocole et par les signataires, même si leur territoire se trouve en dehors de la zone géographique des activités de l'EMEP, ainsi que sur la recommandation de l'organe directeur de l'EMEP et sous réserve de l'approbation de l'organe exécutif, par tout autre pays, organisation ou particulier que souhaite verser des contributions au programme de travail.4. Les dépenses annuelles liées au programme de travail sont couvertes par les contributions obligatoires. Les contributions en espèces et en nature, telles que celles das pays hôtes des centres internationaux, sont spécifiées dans le programme de travail. Les contributions volontaires peuvent, sur la recommandation de l'organe directeur et sous réserve de l'approbation de l'organe exécutif, être utilisées soit pour réduire les contributions obligatoires, soit pour financer des activités particulières entrant dans le cadre de l'EMEP.5. Les contributions en espèces - obligatoires ou volontaires - sont versées au Fonds général d'affectation spéciale.Article 4 Répartition des dépenses1. Les contributions obligatoires sont déterminées conformément aux dispositions de l'annexe au présent protocole.2. L'organe exécutif envisagera la nécessité de réviser l'annexe :a)si le budget annuel de l'EMEP augmente de deux fois et demie par rapport au budget annuel adopté pour l'année d'entrée en vigueur du présent protocole ou, si elle est postérieure, pour l'année du dernier amendement à l'annexe ;b)si l'organe exécutif, sur la recommandation de l'organe directeur, désigne un nouveau centre international ;c)six ans après l'entrée en vigueur du présent protocole ou, s'il est postérieur, six ans après le dernier amendement à l'annexe.3. Les amendements à l'annexe sont adoptés par consensus par l'organe exécutif.Article 5 Budget annuelLe budget annuel de l'EMEP est établi par l'organe directeur de l'EMEP et adopté par l'organe exécutif un an au plus tard avant le début de l'exercice financier correspondant.Article 6 Amendements au protocole1. Toute partie contractante au présent protocole peut proposer des amendements au protocole.2. Le texte des amendements proposés est soumis par écrit au secrétaire exécutif de la commission économique pour l'Europe, qui le communique à toutes les parties contractantes au protocole. L'organe exécutif examine les amendemants proposés à sa réunion annuelle suivante, pour autant que ces propositions aient été communiquées aux parties contractantes au protocole par le secrétaire exécutif de la commission économique pour l'Europe au moins quatre-vingt-dix jours à l'avance.3. Un amendement au présent protocole autre qu'un amendement à l'annexe doit être adopté par consensus par les représentants des parties contractantes au protocole, et il entrera en vigueur pour les parties contractantes au protocole qui l'auront accepté le quatre-vingt-dixième jour à compter de la date à laquelle les deux tiers de ces parties contractantes auront déposé leur instrument d'acceptation auprès du dépositaire. L'amendement entrera en vigueur pour toute autre partie contractante le quatre-vingt-dixième jour à compter de la date à laquelle ladite partie contractante aura déposé son instrument d'acceptation de l'amendement.Article 7 Règlement des différendsSi un différend vient à surgir entre deux ou plusieurs parties contractantes au présent protocole quant à l'interprétation ou à l'application du protocole, lesdites parties recherchent une solution par la négociation ou par toute autre méthode de règlement des différends qu'elles jugent acceptable.Article 8 Signature1. Le présent protocole sera ouvert à la signature des États membres de la commission économique pour l'Europe, des États dotés du statut consultatif auprès de la commission économique pour l'Europe en vertu du paragraphe 8 de la résolution 36 (IV) adoptée par le Conseil économique et social le 28 mars 1947 et des organisations d'intégration économique régionale constituées par des États souverains membres de la commission économique pour l'Europe et ayant compétence pour négocier, conclure et appliquer des accords internationaux dans les matières couvertes par le présent protocole, à condition que les États et organisations concernés soient parties à la convention, à l'Office des Nations unies à Genève, du 28 septembre au 5 octobre 1984 inclus, puis au siège de l'Organisation des Nations unies à New York jusqu'au 4 avril 1985.2. S'agissant de questions qui relèvent de leur compétence, les organisations d'intégration économique régionale mentionnées ci-dessus peuvent, en leur nom propre, exercer les droits et s'acquitter des responsabilités que le présent protocole confère à leurs États membres. En pareil cas, les États membres de ces organisations ne sont pas habilités à exercer ces droits individuellement.Article 9 Ratification, acceptation, approbation et adhésion1. Le présent protocole est soumis à ratification, acceptation ou approbation par les signataires.2. Le présent protocole sera ouvert à l'adhésion des États et organisations visés au paragraphe 1 de l'article 8 à compter du 5 octobre 1984.5. Les instruments de ratification, d'acceptation, d'approbation ou d'adhésion seront déposés auprès du secrétaire général de l'Organisation des Nations unies qui remplira les fonction de dépositaire.Article 10 Entrée en vigueur1. Le présent protocole entrera en vigueur le quatre-vingt-dixième jour à compter de la date à laquelle :a)les instruments de ratification, d'acceptation, d'approbation ou d'adhésion suront été déposés par au moins dix-neuf États et organisations visés au paragraphe 1 de l'article 8, qui se trouvent dans la zone géographique des activités de l'EMEP etb)le total des quotes-parts ONU de ces États et organisations dépassera quarante pour cent.2. À l'égard de chaque État et organisation visés au paragraphe 1 de l'article 8 qui ratifie, accepte ou approuve le présent protocole ou y adhère lorsque les conditions d'entrée en vigueur énoncées au paragraphe 1 point a) ci-dessus ont été remplies, le protocole entrera en vigueur le quatre-vingt-dixième jour à compter de la date du dépôt, par ledit État ou ladite organisation, de son instrument de ratification, d'acceptation, d'approbation ou d'adhésion.Article 11 Dénonciation1. À tout moment après l'expiration d'un délai de cinq ans à compter de la date à laquelle le présent protocole sera entré en vigueur à l'égard d'une partie contractante, ladite partie contractante pourra dénoncer le protocole par notification écrite adressée au dépositaire. Cette dénonciation prendra effet le quatre-vingt-dixième jour à compter de la date à laquelle elle aura été reçue par le dépositaire.2. Les obligations financières de la partie qui dénonce le protocole demeureront inchangées jusqu'à ce que la dénonciation prenne effet.Article 12 Textes authentiquesL'original du présent protocole, dont les textes anglais, français et russe font également foi, sera déposé auprès du secrétaire général de l'organisation des Nations unies.En foi de quoi les soussignés, à ce dûment autorisés, ont signé le présent protocole.Fait à Genève, le vingt-huit septembre mil neuf cent quatre-vingt quatre.(1)Ces centres internationaux sont actuellement le Centre de coordination pour les questions chimiques, le Centre de synthèse météorologique-Est et le Centre de synthèse météorologique-Ouest.ANNEXEmentionnée à l'article 4 du Protocole à la Convention de 1979 sur la pollution atmosphérique transfrontière à la longue distance, relatif au financement à long terme du programme concerté de surveillance continue et d'évaluation du transport à longue distance des polluants atmosphériques en Europe (EMEP)Les contributions obligatoires pour la répartition des dépenses du programme concerté de surveillance continue et d'évaluation du transport à longue distance des polluants atmosphériques en Europe (EMEP) sont calculées selon le barème ci-après :Autriche // 1,59Bulgarie // 0,35Espagne // 3,54Finlande // 1,07Hongrie // 0,45Islande // 0,06Liechtenstein // 0,02Norvège // 1,13Pologne // 1,42Portugal // 0,30République démocratique allemande // 2,74République socialiste soviétique de Biélorussie // 0,71République socialiste soviétique d'Ukraine // 2,60Roumanie // 0,37Saint-Marin // 0,02Saint-Siège // 0,02Suède // 2,66Suisse // 2,26Tchécoslovaquie // 1,54Turquie // 0,60Union soviétique // 20,78Yougoslavie // 0,60États membres de la Communauté économique européenne :République fédérale d'Allemagne // 15,73Belgique // 2,36Danemark // 1,38France // 11,99Grèce // 1,00Irlande // 0,50Italie // 6,89Luxembourg // 0,10Pays-Bas // 3,28Royaume-Uni // 8,61Communauté économique européenne // 3,33Total // 100,00L'ordre dans lequel les parties contractantes figurent dans l'annexe se rapporte spécifiquement au système de répartition des dépenses tel que convenu par l'organe exécutif de la convention. En conséquence cet ordre est un élément spécifique du protocole sur le financement de l'EMEP.


type: legislation

text:
 |
 52013PC0273
 Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega volitatakse liikmesriike kirjutama Euroopa Liidu huvides alla relvakaubanduslepingule /* COM/2013/0273 final - 2013/0146 (NLE) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 1.1 Sissejuhatus
 2006. aastal vastu võetud ÜRO resolutsiooniga
 61/89 algatati rahvusvahelist tavarelvadega kauplemist reguleeriva lepingu, nn
 relvakaubanduslepingu väljatöötamise protsess. Selle eesmärk oli sõlmida õiguslikult
 siduv leping, mis muudaks seadusliku tavarelvadega kauplemise
 vastutustundlikumaks, kehtestades impordile, ekspordile ja tarnimisele ranged
 ühtsed rahvusvahelised tingimused.
 Aastatel 2007 kuni 2009 toimus intensiivne
 ettevalmistustöö, millele järgnes 2.–27. juulil 2012 New Yorgis toimunud ÜRO
 esimene relvakaubanduslepingu alane konverents. Ehkki
 konverentsil ei suudetud saavutada konsensust, oli selle tulemuseks lepingu
 esimene projekt.
 2013. aasta märtsis toimunud, seni viimasel
 ÜRO konverentsil vaadati nimetatud projekt läbi, kuid konsensust ei suudetud
 sellegipoolest saavutada, sest kolm riiki lükkasid tagasi Hiina ettepaneku.
 Leping võeti lõpuks kvalifitseeritud häälteenamusega vastu 2. aprillil 2013.
 Enamik ÜRO liikmeid leppis lepingu allakirjutamise alguspäevaks kokku 3. juuni
 2013.
 1.2 ELi pädevus
 Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu
 artikli 3 lõikes 2 sätestatud ainupädevuseeskirjadele käsitleb
 relvakaubandusleping küsimusi, mis kuuluvad liidu ainupädevusse.
 Relvakaubanduslepinguga
 nähakse muu hulgas ette meetmed (nagu ekspordi- ja impordikontroll), mis
 kuuluvad liidu ühise kaubanduspoliitika kohaldamisalasse. Selles valdkonnas käsitleb relvakaubandusleping
 neid liidu õiguse osi, kus reguleerimine on saavutanud kõrge taseme. Lisaks sellele omavad tähtsust ka järgmised
 siseturgu käsitlevad ELi teisesed õigusaktid: a) nõukogu 6. mai 2009. aasta
 direktiiv 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste
 lihtsustamise kohta, b) nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiiv 91/477/EMÜ
 relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta, c) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 258/2012, millega rakendatakse
 rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste
 Organisatsiooni konventsiooni täiendava tulirelvade, nende osade ja laskemoona
 ebaseaduslikku valmistamist ja nendega ebaseaduslikku kauplemist tõkestava ÜRO
 protokolli (ÜRO tulirelvade protokoll) artiklit 10 ning kehtestatakse
 tulirelvade, nende osade ja laskemoona ekspordilubade andmise menetlus ning
 importi ja transiiti käsitlevad meetmed.
 Kuna relvakaubandusleping käsitleb ELi
 ainupädevusse kuuluvaid küsimusi, ei ole liikmesriikidel lepingu
 allakirjutamise osas autonoomset otsustamisõigust. Liidu huvides on neil
 võimalus seda teha ainult siis, kui nõukogu annab selleks komisjoni ettepanekul
 volituse.
 1.3
 Relvakaubanduslepingu üksikasjad ja reguleerimisala
 Relvakaubanduslepingu eesmärk on aidata kaasa
 rahule, julgeolekule ja stabiilsusele rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil,
 reguleerides rahvusvahelist kauplemist tavarelvadega ja võideldes ebaseadusliku
 relvakaubanduse vastu. Relvakaubandusleping kehtestab tavarelvastuse tarnimise
 tingimused ja nõuab osalisriikidelt kogu relvaekspordi läbivaatamist tagamaks,
 et tavarelvastust ja laskemoona ei kasutataks muu hulgas inimõiguste
 rikkumiseks, terrorismiks ja humanitaarõiguse rikkumisteks.
 Relvakaubanduslepingus nähakse ette
 relvatarnete ning selliste meetmete hindamine, mida importivad ja eksportivad
 riigid võtavad tavarelvade kõrvaletoimetamise ärahoidmiseks. Peale selle
 suurendab leping relvakaubanduse läbipaistvust, soodustades arvepidamist ja
 aruandmist sekretariaadile ja muudele osalisriikidele. Relvakaubanduslepingu
 sätted hõlmavad järgmisi tavarelvastuse kategooriaid: lahingutankid, soomukid,
 suurekaliibrilised laskerelvad, lahingulennukid, ründehelikopterid, sõjalaevad,
 raketid ja raketiheitjad ning väike- ja kergrelvad. Leping hõlmab ka asjaomast
 laskemoona, osi ja komponente.
 1.4 Mõju acquis
 communautaire’ile
 Relvakaubandusleping võib mõjutada või
 muuta Euroopa Liidu poolt vastu võetud ühiseid eeskirju. Seepärast kehtestas
 nõukogu oma otsuse .../2013 (millega volitatakse komisjoni pidama läbirääkimisi
 relvakaubanduslepingu üle liidu pädevusse kuuluvates küsimustes) lisas
 järgmised läbirääkimisjuhised:
 (1)
 Relvakaubandusleping ei tohi sisaldada sätteid, mis
 takistavad liikmesriike kohaldamast järgmisi õigusakte:
 (a)
 nõukogu direktiiv 91/477/EMÜ, 18. juuni 1991,
 relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (muudetud kujul);
 (b)
 nõukogu direktiiv 93/15/EMÜ, 5. aprill 1993,
 tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja
 järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta (muudetud kujul);
 (c)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/43/EÜ,
 6. mai 2009, kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste
 lihtsustamise kohta (muudetud kujul).
 (2)
 Relvakaubandusleping ei tohi sisaldada sätteid, mis
 piiravad kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumist liidu siseturul,
 kui piirang ei ole ELi toimimise lepingu artikli 36, artikli 45 lõike 3,
 artikli 52 lõike 1, artiklite 65 või 346 kohaselt konkreetselt põhjendatud.
 (3)
 Kõik lepingus sätestatud meetmed, mis piiravad
 eksporti liidust või importi liitu või transiiti liidu territooriumi kaudu,
 peavad olema kooskõlas kõigi kohaldatavate liidu õigusaktidega, sealhulgas
 eelkõige järgmiste õigusaktidega:
 (a)
 nõukogu määrus (EÜ) nr 260/2009, 26. veebruar 2009,
 impordi ühiste eeskirjade kohta;
 (b)
 nõukogu määrus (EÜ) nr 1061/2009, 19. oktoober
 2009, millega kehtestatakse ühised ekspordieeskirjad;
 (c)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL)
 nr 258/2012, 14. märts 2012, millega rakendatakse rahvusvahelise
 organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni
 konventsiooni täiendava tulirelvade, nende osade ja laskemoona ebaseaduslikku
 valmistamist ja nendega ebaseaduslikku kauplemist tõkestava ÜRO protokolli (ÜRO
 tulirelvade protokoll) artiklit 10 ning kehtestatakse tulirelvade, nende osade
 ja laskemoona ekspordilubade andmise menetlus ning importi ja transiiti
 käsitlevad meetmed, ning
 (d)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/43/EÜ,
 6. mai 2009, kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste
 lihtsustamise kohta (muudetud kujul).
 Nimetatud Euroopa Liidu õigusaktid on acquis’
 osa ja seepärast on oluline, et neid ei seataks relvakaubanduslepingu
 vastuvõtmisel kahtluse alla. Kuna lepingus ei ole RIO klauslit, on eriti
 oluline tagada siseturgu reguleerivate õigusaktide kaitse.
 Seepärast viidi kooskõlas neid küsimusi
 käsitlevate nõukogu läbirääkimisjuhistega läbi üksikasjalik analüüs, mille
 põhjal järeldati, et relvakaubanduslepingu sätted (artiklid 6, 7, 9, 26)
 tagavad lepingu kooskõla acquis’ga. Igal juhul tuleks võimalikke
 kokkusobivusprobleeme lahendada artikli 26 lõike 1 kaudu. Nimetatud artikkel
 näeb ette, et relvakaubanduslepingu rakendamine ei tohi piirata kohustuste
 täitmist, mille osalisriigid on võtnud olemasolevate või tulevaste
 rahvusvaheliste lepingutega, milles nad osalevad, kui nimetatud kohustused on
 kooskõlas relvakaubanduslepinguga.
 Euroopa Liit ei saa relvakaubanduslepinguga
 ühineda, sest selle praeguses tekstis nähakse ette üksnes osalisriigid. Siiski
 nähakse relvakaubanduslepingus ette hilisemad täiendused ja Euroopa Liit võib
 sellega ühineda, kui ühinemise poolt hääletab kolmveerand osalisriikidest.
 1.5 Lepingu
 allakirjutamine
 Euroopa Liit ei saa relvakaubanduslepingut
 alla kirjutada. Kuid kuna relvakaubandusleping kuulub osaliselt liidu ja
 osaliselt liikmesriikide pädevusse, on vaja, et liidu institutsioonid ja
 liikmesriigid võtaksid kõik meetmed koostöö tegemiseks relvakaubanduslepingu
 allakirjutamisel ja sellest lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks.
 Võttes arvesse liikmesriikide soovi kirjutada
 relvakaubandusleping alla 3. juunil 2013, on prioriteediks valmistada ette ja
 võtta vastu nõukogu otsus, millega volitatakse liikmesriike
 relvakaubanduslepingule alla kirjutama. Kui leping on vastu võetud, teeb
 komisjon nõukogule ettepaneku võtta vastu teine otsus, mille peab heaks kiitma
 Euroopa Parlament ja millega volitatakse liikmesriike lepingut ratifitseerima.
 1.6 Kokkuvõte
 On
 äärmiselt oluline täita regulatsioonitühik rahvusvahelises tavarelvakaubanduses
 ja aidata arendada rahutagamis- ja humanitaarmeetmeid.
 Relvakaubandusleping, millega kehtestatakse tavarelvade impordile,
 ekspordile ja tarnimisele ühtsed, õiguslikult siduvad rahvusvahelised
 tingimused, muudab relvakaubanduse vastutustundlikumaks ja läbipaistvamaks –
 see on Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühine eesmärk. Leping võib
 tugevdada rahu ja julgeolekut maailmas. Ebaseaduslik
 või halvasti reguleeritud tavarelvakaubandus nõuab inimelusid – igal aastal
 sureb relvavägivalla tagajärjel 740 000 meest, naist ja last. Relvakaubanduslepingu kiire jõustumine on seega
 äärmiselt oluline ja äärmiselt oluline on ka, et liikmesriigid selle 3. juunil
 2013 pidulikul tseremoonial alla kirjutaks.
 2. HUVITATUD ISIKUTEGA
 KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Ei kohaldata.
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Artikkel 1
 Kuna ELil ei ole võimalik lepinguga ühineda,
 volitatakse selle artikliga liikmesriike kirjutama alla praegusele lepingule,
 mis käsitleb liidu ainupädevusse kuuluvat valdkonda.
 Artikkel 2
 Selle artikliga innustatakse ELi liikmesriike
 lepingule alla kirjutama, võimaluse korral kindlaksmääratud kuupäeval. Nagu
 paljud liikmesriigid nõustuvad, on allakirjutamine kõnealusel kuupäeval oluline
 signaal, mis rõhutab ELi ja selle liikmesriikide pühendumust
 relvakaubanduslepingu võimalikult peatsele rakendamisele. Vastavalt
 relvakaubanduslepingu artiklile 20 peab lepingu jõustumiseks sellele alla
 kirjutama viiskümmend riiki. Seepärast oleks lepingu allakirjutamine kõigi
 liikmesriikide poolt oluline samm selle eesmärgi suunas.
 Artikkel 3
 Kõnealuse otsuse eesmärk on lubada
 liikmesriikidel end lepinguga siduda ja seega on otsus adresseeritud
 liikmesriikidele.
 4. MÕJU EELARVELE
 Puudub
 2013/0146 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 millega volitatakse liikmesriike kirjutama
 Euroopa Liidu huvides alla relvakaubanduslepingule
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
 eriti selle artiklit 114 ja artikli 207 lõiget 3 koostoimes artikli 218 lõikega
 5,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1) 11. märtsil 2013 volitas
 nõukogu komisjoni pidama ÜRO raames läbirääkimisi relvakaubanduslepingu üle
 küsimustes, mis kuuluvad liidu ainupädevusse.
 (2) 2. aprillil 2013 võttis ÜRO
 peaassamblee vastu relvakaubanduslepingu teksti[1].
 Peaassamblee kutsus ka osalisriike üles alustama lepingu allakirjutamist 3.
 juuniks 2013 kavandatud piduliku tseremooniaga.
 (3) Relvakaubanduslepingu eesmärk
 on näha ette rangeimad võimalikud ühtsed rahvusvahelised tavarelvakaubanduse
 tingimused ja võidelda ebaseadusliku tavarelvakaubanduse vastu. Liikmesriigid
 väljendasid oma rahulolu läbirääkimiste tulemustega ja valmisolekut leping
 kiiresti alla kirjutada.
 (4) Relvakaubanduslepingu sätted
 kuuluvad liidu ainupädevusse, olles seotud ühise kaubanduspoliitika ning
 siseturu tavarelvastuse ja lõhkeainete tarnimise eeskirjadega.
 (5) Euroopa Liit ei saa
 relvakaubanduslepingut alla kirjutada, sest selles saavad osaleda üksnes
 riigid.
 (6) Seepärast peaks nõukogu
 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 2 lõikele 1 volitama
 liikmesriike relvakaubanduslepingut alla kirjutama,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Käesolevaga volitatakse liikmesriike
 relvakaubandusleping alla kirjutama.
 Artikkel 2
 Liikmesriike kutsutakse üles kirjutama
 relvakaubandusleping alla 3. juunil 2013 New Yorgis toimuval pidulikul
 tseremoonial või esimesel võimalusel.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus
 on adresseeritud liikmesriikidele.
 Brüssel,
 Nõukogu
 nimel
 eesistuja
 [1] A/CONF.217/2013/L.3


text:
Is é An Garda Síochána an fórsa póilíneachta náisiúnta i bPoblacht na hÉireann.
 Stair
 An 22 Feabhra 1922, bunaíodh an “Civic Guard”. An Garda Síochána a tugadh orthu ar an 8 Lúnasa 1922.D'éirigh na Gardaí neamharmtha níos déanaí. Ainmníodh Eoin Ó Dubhthaigh (nó Eoin O’Duffy) ina choimisinéir ar an nGarda an 11 Meán Fómhair 1922.
 An 17 Iúil 1924, achtaíodh Acht an Ghárda Síochána, 1924, bonn dlíthiúil buan don fhórsa.
 An 22 Feabhra 1933, tugadh bata agus bóthar don Dubhthach.
 Is é Drew Harris Coimisinéir an Gharda Síochána ó Mheán Fómhair 2018. Bhí taithí ag Harris ar sheirbhís phóilíneachta a chur ar mhalairt treo. Chuaigh sé san RUC i 1983 agus d’fhan sé sa tseirbhís nuair a bunaíodh an PSNI ina áit., Bhí os cionn deich mbliana curtha isteach aige i gceannaireacht an PSNI mar Phríomhchonstábla Cúnta agus mar Leas-Phríomhchonstábla ó 2014 go dtí 2018.
 Eagraíocht
 Is iad na príomhfheidhmeann atá ag An Garda Síochána ná:
 An choiriúlacht a aimsiú agus a chosc;
 Slándáil na tíre a chinntiú;
 Méid na ngortuithe marfacha agus dáiríre ar na bóithre a ísliú agus sábháilteacht bhóthair a fheabhsú;
 Obair a dhéanamh le pobail chun cosc a chur ar an iompar frithshóisialta
 Cur chuige idirghníomhaireachta maidir le réiteach fadhbanna agus caighdeán na beatha i gcoitinne a chur chun cinn.
 Is é an Rialtas a cheapas Coimisinéir an Gharda Síochána agus tá sé nó sí freagrach don Aire Dlí agus Cirt, Comhionannais agus Athchóirithe Dlí.
 Roinntear an tír i sé réigiún a bhfuil gach ceann díobh faoi smacht Choimisinéara Chúnta. Tá méid áirithe Rann i ngach réigiún agus gach ceann díobh faoi cheannas Ard-Cheannfoirt. Laistigh de gach Roinn tá roinnt Ceantar a bhfuil Ceannfort i gceannas ar gach ceann díobh.
 An 31 Nollaig 2005, bhí 12,265 Garda (gach grád) ar an bhfórsa.
 Tá Ceanncheathrú an Gharda Síochána i bPáirc an Fhionnuisce i mBaile Átha Cliath.
 Naisc sheachtracha
 Suíomh oifigiúil
 Tuarascáil Bhliantúil An Garda Síochána 2005
 Acht Có-Nasctha Na Bhfórsaí Póilíneachta, 1925
 Tagairtí
 Poblacht na hÉireann


text:
 Događaji
 Odlukom Sabora u Požunu mađarski jezik postaje službenim jezikom (u ugarskim uredima)
 Rođenja
 4. veljače – Marija De Mattias, svetica, osnivačica Klanjateljice Krvi Kristove († 1866.)
 20. travnja – Franz Xaver Winterhalter, njemački portretist i litograf († 1873.)
 13. lipnja – Antun Mažuranić, hrvatski jezikoslovac († 1888.)
 Smrti
 9. svibnja – Friedrich Schiller, njemački književnik (* 1759.)
 21. listopada – Horatio Nelson, britanski pomorac i admiral (* 1758.)
 29. listopada – Tituš Brezovački, hrvatski književnik (* 1757.)
 Vanjske poveznice