text:
 Avis juridique important
 |
 21983A0708(02)
 Cooperation Agreement between the European Economic Community and the Kingdom of Sweden on a European research and development programme in the field of wood as a renewable raw material
 Official Journal L 185 , 08/07/1983 P. 0021
 ++++COOPERATION AGREEMENT BETWEEN THE EUROPEAN ECONOMIC COMMUNITY AND THE KINGDOM OF SWEDEN ON A EUROPEAN RESEARCH AND DEVELOPMENT PROGRAMME IN THE FIELD OF WOOD AS A RENEWABLE RAW MATERIAL THE EUROPEAN ECONOMIC COMMUNITY , HEREINAFTER REFERRED TO AS " THE COMMUNITY " , AND THE GOVERNMENT OF THE KINGDOM OF SWEDEN , HEREINAFTER REFERRED TO AS " SWEDEN " , WHEREAS A EUROPEAN RESEARCH PROGRAMME IN THE FIELD OF WOOD AS A RENEWABLE RAW MATERIAL IS LIKELY TO CONTRIBUTE TO A MORE ECONOMIC USE OF NATURAL RESOURCES ; WHEREAS BY ITS DECISION OF 17 MAY 1982 , THE COUNCIL OF THE EUROPEAN COMMUNITIES , HEREINAFTER REFERRED TO AS " THE COUNCIL " , ADOPTED A RESEARCH AND DEVELOPMENT PROGRAMME ( 1982 TO 1985 ) IN THE RAW MATERIALS SECTOR INCLUDING A SUB-PROGRAMME ON WOOD AS A RENEWABLE MATERIAL , HEREINAFTER REFERRED TO AS " THE COMMUNITY PROGRAMME " ; WHEREAS COMPREHENSIVE FOREST AND WOOD RESEARCH PROGRAMMES , TAKING INTO ACCOUNT BIOLOGICAL , TECHNOLOGICAL AND ECONOMIC FACTORS , ARE CARRIED OUT IN SWEDEN , FINANCED BY , IN PARTICULAR , THE SWEDISH BOARD FOR TECHNICAL DEVELOPMENT , THE SWEDISH COUNCIL FOR FORESTRY AND AGRICULTURAL RESEARCH AND THE SWEDISH FOREST PRODUCTS INDUSTRY ; WHEREAS THE COMMUNITY AND SWEDEN EXPECT TO DERIVE MUTUAL BENEFIT FROM A COORDINATION OF THERESEARCH AND DEVELOPMENT WORK WHICH THEY CARRY OUT IN THE FIELD OF WOOD AS A RENEWABLE RAW MATERIAL ; WHEREAS ON 18 JULY 1978 THE COUNCIL AGREED ON CERTAIN DETAILS OF COOPERATION WITHIN THE FRAMEWORK OF EUROPEAN COOPERATION IN THE FIELD OF SCIENTIFIC AND TECHNICAL RESEARCH ( COST ) , HAVE AGREED AS FOLLOWS : ARTICLE 1 THE COMMUNITY AND SWEDEN , HEREINAFTER REFERRED TO AS THE " CONTRACTING PARTIES " , SHALL COOPERATE FOR A PERIOD EXTENDING UNTIL 31 DECEMBER 1985 , IN A EUROPEAN RESEARCH AND DEVELOPMENT PROGRAMME IN THE FIELD OF WOOD AS A RENEWABLE RAW MATERIAL ( INDIRECT ACTIONS AND COORDINATED ACTIVITIES ) , HEREINAFTER REFERRED TO AS " THE EUROPEAN PROGRAMME " , AS DESCRIBED IN ANNEX A . ARTICLE 2 THE FINANCIAL CONTRIBUTION BY THE CONTRACTING PARTIES TO THE IMPLEMENTATION OF THE EUROPEAN PROGRAMME SHALL BE 12 500 000 ECU TO BE DIVIDED AS FOLLOWS : - 12 MILLION ECU FROM THE COMMUNITY FOR A FOUR-YEAR PERIOD BEGINNING 1 JANUARY 1982 , - 500 000 ECU FROM SWEDEN FOR THE PERIOD REFERRED TO IN ARTICLE 1 . THE ECU IS THAT DEFINED IN THE FINANCIAL REGULATION APPLICABLE TO THE GENERAL BUDGET OF THE EUROPEAN COMMUNITIES AND IN THE FINANCIAL PROVISIONS ADOPTED PURSUANT TO THAT REGULATION . THE RULES GOVERNING THE FINANCING OF THIS AGREEMENT ARE SET OUT IN ANNEX B . ARTICLE 3 FOR SWEDISH PERSONS AND UNDERTAKINGS , THE TERMS AND CONDITIONS FOR THE SUBMISSION AND EVALUATION OF PROPOSALS , AS WELL AS FOR THE GRANTING AND CONCLUSION OF SHARED-COST CONTRACTS , SHALL BE THE SAME AS THOSE APPLIED FOR COMMUNITY PERSONS AND UNDERTAKINGS . ARTICLE 4 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES , HEREINAFTER REFERRED TO AS " THE COMMISSION " , SHALL ENSURE THE IMPLEMENTATION OF THE INDIRECT ACTIONS AND BE RESPONSIBLE FOR THE COORDINATION OF THE COORDINATED ACTIVITIES OF THE EUROPEAN PROGRAMME . THE ADVISORY COMMITTEE OF THE COMMUNITY PROGRAMME , HEREINAFTER REFERRED TO AS " THE COMMITTEE " , SHALL BE ENLARGED TO INCLUDE REPRESENTATIVES APPOINTED BY SWEDEN NOT EXCEEDING THREE IN NUMBER . THE TERMS OF REFERENCE AND THE COMPOSITION OF THE COMMITTEE ARE DEFINED IN ACCORDANCE WITH THE COUNCIL RESOLUTION OF 18 JULY 1977 ON ADVISORY COMMITTEES ON RESEARCH PROGRAMME MANAGEMENT . ARTICLE 5 THE EUROPEAN PROGRAMME SHALL BE REVIEWED AT THE END OF 1984 , THIS REVIEW MAY RESULT IN A REVISION OF THE PROGRAMME OR IN A NEW PROGRAMME IN ACCORDANCE WITH THE APPROPRIATE PROCEDURES AFTER THE COMMITTEE HAS BEEN CONSULTED . ARTICLE 6 INFORMATION RESULTING FROM THE EXECUTION OF THE INDIRECT ACTIONS LISTED IN ANNEX A SHALL BE DISSEMINATED IN ACCORDANCE WITH THE COUNCIL REGULATION OF 17 SEPTEMBER 1974 ADOPTING PROVISIONS FOR THE DISSEMINATION OF INFORMATION RELATING TO RESEARCH PROGRAMMES FOR THE EUROPEAN ECONOMIC COMMUNITY . THE RIGHTS AND OBLIGATIONS OF SWEDEN AND SWEDISH PERSONS AND UNDERTAKINGS SHALL BE THE SAME AS THOSE LAID DOWN BY THE ABOVE REGULATION FOR MEMBER STATES AND PERSONS AND UNDERTAKINGS WHICH PURSUE A RESEARCH OR PRODUCTION ACTIVITY ON THE TERRITORY OF A MEMBER STATE . ARTICLE 7 1 . IN ACCORDANCE WITH A PROCEDURE LAID DOWN BY THE COMMISSION AFTER HAVING CONSULTED THE COMMITTEE , SWEDEN AND THE MEMBER STATES OF THE COMMUNITY TAKING PART IN THE COORDINATED ACTIVITIES LISTED IN ANNEX A ( HEREINAFTER REFERRED TO AS " THE PARTICIPATING STATES " ) AND THE COMMUNITY SHALL REGULARLY EXCHANGE ALL USEFUL INFORMATION RESULTING FROM THE EXECUTION OF THE RESEARCH COVERED BY SUCH ACTIVITIES . THE PARTICIPATING STATES SHALL PROVIDE THE COMMISSION WITH ALL INFORMATION RELEVANT FOR COORDINATION PURPOSES . THEY SHALL ALSO ENDEAVOUR TO PROVIDE THE COMMISSION WITH INFORMATION ON SIMILAR RESEARCH PLANNED OR CARRIED OUT BY OTHER BODIES . ANY INFORMATION SHALL BE TREATED AS CONFIDENTIAL IF SO REQUESTED BY THE PARTICIPATING STATE WHICH PROVIDES IT . 2 . THE COMMISSION SHALL PREPARE ANNUAL PROGRESS REPORTS ON THE BASIS OF THE INFORMATION SUPPLIED AND FORWARD THEM TO THE PARTICIPATING STATES . 3 . AT THE END OF THE COORDINATION PERIOD THE COMMISSION , AFTER HAVING CONSULTED THE COMMITTEE , SHALL FORWARD TO THE PARTICIPATING STATES A COMPREHENSIVE REPORT ON THE EXECUTION AND RESULTS OF THE COORDINATED ACTIVITIES . ARTICLE 8 THE CONTRACTING PARTIES SHALL CONSULT WITH EACH OTHER , IF ONE OF THEM SO REQUESTS , ON ANY PROBLEM ARISING OUT OF THE APPLICATION OF THIS AGREEMENT . ARTICLE 9 THIS AGREEMENT SHALL APPLY , ON THE ONE HAND , TO THE TERRITORIES IN WHICH THE TREATY ESTABLISHING THE EUROPEAN ECONOMIC COMMUNITY IS APPLIED , UNDER THE CONDITIONS LAID DOWN IN THAT TREATY AND , ON THE OTHER HAND , TO THE TERRITORY OF THE KINGDOM OF SWEDEN . ARTICLE 10 1 . AS SOON AS POSSIBLE AFTER SIGNING THIS AGREEMENT , EACH OF THE CONTRACTING PARTIES SHALL NOTIFY THE SECRETARY-GENERAL OF THE COUNCIL OF THE EUROPEAN COMMUNITIES OF THE COMPLETION OF THE PROCEDURES NECESSARY UNDER ITS INTERNAL PROVISIONS FOR THE IMPLEMENTATION OF THIS AGREEMENT . 2 . THIS AGREEMENT SHALL ENTER INTO FORCE ON THE FIRST DAY OF THE MONTH FOLLOWING THAT IN WHICH THE SECOND OF THE CONTRACTING PARTIES FORWARDS THE NOTIFICATION REFERRED TO IN PARAGRAPH 1 . PRIOR TO THE ENTRY INTO FORCE OF THIS AGREEMENT , SWEDEN MAY TAKE PART IN THE WORK OF THE COMMITTEE . 3 . OTHER EUROPEAN STATES WHICH TOOK PART IN THE MINISTERIAL CONFERENCE HELD IN BRUSSELS ON 22 AND 23 NOVEMBER 1971 MAY BE ASSOCIATED UNDER FAIR AND EQUITABLE CONDITIONS WITH THE EUROPEAN PROGRAMME BY SEPARATE AGREEMENTS WITH THE COMMUNITY . THE COMMUNITY SHALL KEEP SWEDEN INFORMED OF SUCH FURTHER AGREEMENTS . 4 . THE SECRETARY-GENERAL OF THE COUNCIL OF THE EUROPEAN COMMUNITIES SHALL NOTIFY EACH OF THE CONTRACTING PARTIES OF THE LODGING OF THE NOTIFICATIONS REFERRED TO IN PARAGRAPH 1 AND OF THE DATE OF ENTRY INTO FORCE OF THIS AGREEMENT . ARTICLE 11 THIS AGREEMENT , DRAWN UP IN A SINGLE ORIGINAL IN THE DANISH , DUTCH , ENGLISH , FRENCH , GERMAN , GREEK AND ITALIAN LANGUAGES , EACH TEXT BEING EQUALLY AUTHENTIC , SHALL BE DEPOSITED IN THE ARCHIVES OF THE GENERAL SECRETARIAT OF THE COUNCIL OF THE EUROPEAN COMMUNITIES , WHICH SHALL TRANSMIT A CERTIFIED COPY TO EACH OF THE CONTRACTING PARTIES . ANNEX A RESEARCH AND DEVELOPMENT PROGRAMME RESEARCH TOPICS*INDIRECT ACTION*COORDINATED ACTIVITY* 1 . WOOD PRODUCTION*** 1.1 . SELECTION AND IMPROVEMENT OF FOREST REPRODUCTIVE MATERIAL*X*X* 1.2 . IMPROVEMENT OF GROWTH ( SILVICULTURE ) *** 1.2.1 . TREATMENT OF SITE AND STANDS*X*X* 1.2.2 . ESTABLISHMENT AND MANAGEMENT OF FIBRE PLANTATION*X*X* 1.2.3 . CULTIVATION AND MANAGEMENT OF TREES OUTSIDE THE FOREST*X*X* 1.3 . PREVENTION OF LOSSES*** 1.3.1 . PROTECTION AGAINST DAMAGE FROM BIOTIC AGENTS*X*X* 1.3.2 . PREVENTION OF FOREST FIRES*X*X* 1.3.3 . PROTECTION AGAINST DAMAGE FROM OTHER ABIOTIC CAUSES*X*X* 1.4 . FOREST INVENTORY* - *X* 2 . WOOD HARVESTING , STORAGE AND TRANSPORT*** 2.1 . HARVESTING OF BIOMASS*X*X* 2.2 . PROCESSING AND STORAGE OF CHIPS FOR INDUSTRIAL USE*X*X* 2.3 . HARVESTING SYSTEMS FOR ON-GROUND EXTRACTION* - *X* 2.4 . HARVESTING SYSTEMS FOR OFF-GROUND EXTRACTION* - *X* 2.5 . SAFETY AND HEALTH ASPECTS* - *X* 3 . WOOD AS MATERIAL*** 3.1 . STUDY OF WOOD PROPERTIES*X*X* 3.2 . IMPROVEMENT OF PERFORMANCE AND PROTECTION AGAINST DETERIORATION*X*X* 3.3 . DEVELOPMENT OF OBJECTIVE TESTING METHODOLOGY*X*X* 4 . WOOD PROCESSING WITHOUT MODIFICATION OF ITS BASIC STRUCTURE*** 4.1 . DEVELOPMENT OF MANUFACTURING PROCESSES AND PRODUCTS*X*X* 4.2 . ADHESIVES AND JOINTS*X*X* 4.3 . CONSTRUCTIONAL USE OF WOOD*** 4.3.1 . MORE EFFICIENT USE AND RE-USE OF WOOD IN TEMPORARY WORKS*X*X* 4.3.2 . GREATER ECONOMY IN USE THROUGH IMPROVED DESIGN*X*X* 4.3.3 . LOAD DURATION EFFECTS*X*X* 5 . PROCESSING OF WOOD AND RELATED ORGANIC MATERIALS INTO FIBRE PRODUCTS*** 5.1 . PROCESS AND PRODUCT DEVELOPMENT IN THE PULP INDUSTRY*X*X* 5.2 . BETTER USE OF RECYCLED WASTE PAPER , CEREAL STRAW AND OTHER FIBRES*X*X* 5.3 . IMPROVEMENT OF PAPER AND BOARD MANUFACTURING PROCESSES*X*X* 6 . WOOD AS A SOURCE OF CHEMICALS*** 6.1 . DEVELOPMENT OF PROCESSES TO SEPARATE CHEMICALLY THE MAIN COMPONENTS OF MATERIALS CONTAINING LIGNO-CELLULOSE SUBSTANCES*X*X* 6.2 . UTILIZATION OF LIGNIN , HEMICELLULOSES AND CELLULOSE*X*X* 6.3 . RECOVERY OF BY-PRODUCTS FROM CHEMICAL FIBRE PROCESSING*X*X* ANNEX B FINANCING RULES ARTICLE 1 THESE PROVISIONS LAY DOWN THE FINANCIAL RULES REFERRED TO IN ARTICLE 2 OF THE AGREEMENT . ARTICLE 2 AT THE BEGINNING OF EACH FINANCIAL YEAR , THE COMMISSION SHALL SEND TO SWEDEN A CALL FOR FUNDS CORRESPONDING TO ITS SHARE OF THE ANNUAL COSTS UNDER THE AGREEMENT , CALCULATED IN PROPORTION TO THE MAXIMUM AMOUNTS LAID DOWN IN ARTICLE 2 OF THE AGREEMENT . THIS CONTRIBUTION SHALL BE EXPRESSED BOTH IN ECU AND IN THE CURRENCY OF SWEDEN , THE VALUE OF THE ECU BEING THAT DEFINED IN THE FINANCIAL REGULATION APPLICABLE TO THE GENERAL BUDGET OF THE EUROPEAN COMMUNITIES AND DETERMINED ON THE DATE OF THE CALL FOR FUNDS . THE TOTAL CONTRIBUTIONS SHALL COVER THE TRAVEL AND SUBSISTENCE COSTS OF THE DELEGATES TO THE COMMITTEE , IN ADDITION TO THE IMPLEMENTATION COSTS PROPER . SWEDEN SHALL PAY ITS ANNUAL CONTRIBUTION TO THE COSTS UNDER THE AGREEMENT AT THE BEGINNING OF EACH YEAR , AND BY 31 MARCH AT THE LATEST . ANY DELAY IN PAYMENT SHALL GIVE RISE TO THE PAYMENT OF INTEREST BY SWEDEN - AT A RATE EQUAL TO THE HIGHEST DISCOUNT RATE OBTAINING IN THE PARTICIPATING STATES ON THE DUE DATE . THE RATE SHALL BE INCREASED BY 0,25 OF A PERCENTAGE POINT FOR EACH MONTH OF DELAY . THE INCREASED RATE SHALL BE APPLIED TO THE ENTIRE PERIOD OF DELAY . HOWEVER , SUCH INTEREST SHALL BE CHARGEABLE ONLY IF PAYMENT IS MADE MORE THAN THREE MONTHS AFTER THE ISSUE OF A CALL FOR FUNDS BY THE COMMISSION . ARTICLE 3 THE FUNDS PAID BY SWEDEN SHALL BE CREDITED TO THE RELEVANT PROGRAMME AS BUDGET RECEIPTS ALLOCATED TO A HEADING IN THE STATEMENT OF REVENUE OF THE BUDGET OF THE COMMISSION . ARTICLE 4 THE PROVISIONAL TIMETABLE FOR THE IMPLEMENTATION COSTS REFERRED TO IN ARTICLE 2 OF THE AGREEMENT IS APPENDED HERETO . ARTICLE 5 THE FINANCIAL REGULATION APPLICABLE TO THE GENERAL BUDGET OF THE EUROPEAN COMMUNITIES SHALL APPLY TO THE MANAGEMENT OF THE APPROPRIATIONS . ARTICLE 6 AT THE END OF EACH FINANCIAL YEAR , A STATEMENT OF APPROPRIATIONS FOR THE EUROPEAN PROGRAMME SHALL BE PREPARED AND TRANSMITTED TO SWEDEN FOR INFORMATION . APPENDIX : SEE O.J .


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 52003SC1339
 Utkast till gemensamma EES-kommitténs beslut om ändring av bilaga XI (Teletjänster) och protokoll 37 till EES-avtalet - Utkast till gemenskapens gemensamma ståndpunkt /* SEK/2003/1339 slutlig */
 Utkast till GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT om ändring av bilaga XI (Teletjänster) och protokoll 37 till EES-avtalet - Utkast till gemenskapens gemensamma ståndpunkt(framlagt av kommissionen)MOTIVERING1. För att trygga erforderlig rättssäkerhet och juridisk enhetlighet skall Gemensamma EES-kommittén införliva all relevant gemenskapslagstiftning med EES-avtalet så snart som möjligt efter det att denna lagstiftning antagits.2. Gemensamma EES-kommittén bör därför anta det bifogade beslutet rörande ändring av bilaga XI till EES-avtalet genom tillägg av nyligen antagna regler på området för teletjänster. Beslutet rör följande rättsakt:32002 D 0622: Kommissionens beslut 2002/622/EG av den 26 juli 2002 om upprättande av en grupp för radiospektrumpolitik.3. Protokoll 37 till EES-avtalet skall utvidgas för att omfatta den grupp för radiospektrumpolitik som upprättas genom beslut 2002/622/EG och bilaga XI skall ändras för att fastställa förfarandena för att medverka i denna grupp.4. Enligt artikel 1.3 a i rådets förordning (EG) nr 2894/94 om formerna för genomförandet av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet skall rådet besluta om gemenskapens ståndpunkt när det gäller beslut om att utsträcka gemenskapsrättsakter och samtidigt införa väsentliga ändringar.5. Utkastet till Gemensamma EES-kommitténs beslut överlämnas till rådet för godkännande. Kommissionen hoppas kunna lägga fram gemenskapens ståndpunkt i Gemensamma EES-kommittén i januari 2004.Utkast till GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT om ändring av bilaga XI (Teletjänster) och protokoll 37 till EES-avtaletGEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDEmed beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat "avtalet") särskilt artiklarna 98 och 101 i detta, ochav följande skäl:(1) Bilaga XI till avtalet ändrades genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr .../... av den .... [1].[1] EUT L ...(2) Protokoll 37 till avtalet ändrades genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr .../... av den ... [2].[2] EUT L ...(3) Kommissionens beslut 2002/622/EG av den 26 juli 2002 om upprättande av en grupp för radiospektrumpolitik [3] bör införlivas med avtalet.[3] EGT L 198, 27.7.2002, s. 49.(4) För att avtalet skall fungera tillfredsställande bör protokoll 37 till avtalet utvidgas till att omfatta den grupp för radiospektrumpolitik som upprättats genom beslut 2002/622/EG och, bilaga XI bör ändras för att fastställa förfarandena för att medverka i denna grupp.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 11. Följande punkt skall införas efter punkt 5cf (Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG) i bilaga XI till avtalet:"5cg. 32002 D 0622: Kommissionens beslut 2002/622/EG av den 26 juli 2002 om upprättande av en grupp för radiospektrumpolitik (EGT L 198, 27.7.2002, s. 49).Förfaranden för Liechtensteins, Islands och Norges medverkan enligt artikel 101 i avtalet:Varje Eftastat får i enlighet med artikel 3 i kommissionens beslut 2002/622/EG utse företrädare som skall delta som observatörer i mötena i gruppen för radiospektrumpolitik.EG-kommissionen skall i tid meddela deltagarna datumen för kommitténs möten och vidarebefordra relevanta upplysningar."2. Följande punkt skall införas i protokoll 37 (som innehåller den förteckning som avses i artikel 101) till avtalet:"16. Gruppen för radiospektrumpolitik (kommissionens beslut 2002/622/EG)."Artikel 2Texterna till beslut 2002/622/EG på isländska och norska, som skall offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, skall vara giltiga.Artikel 3Detta beslut träder i kraft den [...] under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till Gemensamma EES-kommittén*.Artikel 4Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.Utfärdat i Bryssel den [...]På Gemensamma EES-kommitténs vägnarOrdförandeSekreterarna för Gemensamma EES-kommittén


type: contracts

text:
 2.6.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 135/35
 SKLEP št. 1 STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-SRBIJA
 z dne 21. oktobra 2013
 o sprejetju njegovega poslovnika [2015/857]
 STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENI SVET JE –
 ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo (v nadaljnjem besedilu: Srbija) na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti členov 119, 120, 122 in 124 Sporazuma,
 ob upoštevanju, da je Sporazum začel veljati 1. septembra 2013 –
 SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
 Člen 1
 Predsedstvo
 Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu za 12 mesecev izmenično predsedujeta predsednik Sveta za zunanje zadeve Evropske unije, v imenu Evropske unije in njenih držav članic ter Evropske skupnosti za atomsko energijo, ter predstavnik vlade Srbije. Prvo obdobje predsedovanja se začne z datumom prve seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta in konča 31. decembra 2013.
 Člen 2
 Seje
 Stabilizacijsko-pridružitveni svet se sestaja enkrat letno na ministrski ravni. Na zahtevo ene od pogodbenic se lahko skličejo posebne seje, če se pogodbenici s tem strinjata. Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta skličejo v prostorih, v katerih običajno zaseda Svet Evropske unije, na datum, o katerem se dogovorita pogodbenici. Seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta skupaj skličeta sekretarja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta v dogovoru s predsednikom.
 Člen 3
 Zastopanje
 Če se člani Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta ne morejo udeležiti sej, jih lahko zastopajo zastopniki. Član, ki želi biti zastopan, predsedniku sporoči ime svojega zastopnika pred sejo, na kateri naj bi bil zastopan. Zastopnik člana Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta ima vse pravice zastopanega člana.
 Člen 4
 Delegacije
 Člane Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta lahko spremljajo uradniki. Pred vsako sejo je treba predsednika obvestiti o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice. Predstavnik Evropske investicijske banke se kot opazovalec udeleži sej Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, če so na dnevnem redu zadeve, ki se nanašajo na banko. Stabilizacijsko-pridružitveni svet lahko na svoje seje povabi tudi druge osebe, da pridobi informacije o posameznih zadevah.
 Člen 5
 Sekretariat
 Uradnik Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije in uradnik Misije Srbije pri Evropski uniji skupaj delujeta kot sekretarja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta.
 Člen 6
 Korespondenca
 Korespondenca, naslovljena na Stabilizacijsko-pridružitveni svet, se pošlje predsedniku Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta na naslov Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije.
 Sekretarja zagotovita, da se korespondenca posreduje predsedniku Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta in po potrebi razpošlje tudi drugim članom Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta. Razposlana korespondenca se pošlje Generalnemu sekretariatu Komisije, stalnim predstavništvom držav članic in Misiji Srbije pri Evropski uniji.
 Sekretarja naslovnikom pošljeta sporočila predsednika Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, po potrebi pa se sporočila pošljejo tudi drugim članom Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, kot je navedeno v drugem odstavku.
 Člen 7
 Obveščanje javnosti
 Če ni določeno drugače, seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta niso javne.
 Člen 8
 Dnevni red sej
 1. Predsednik za vsako sejo sestavi okvirni dnevni red. Sekretarja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta pošljeta okvirni dnevni red naslovnikom iz člena 6, in sicer najpozneje 15 dni pred začetkom seje. Okvirni dnevni red vključuje točke, za katere je predsednik najpozneje 21 dni pred začetkom seje prejel prošnjo za uvrstitev na dnevni red, vendar se točke uvrstijo na okvirni dnevni red samo, če sta sekretarja najpozneje na dan razpošiljanja dnevnega reda prejela spremljajočo dokumentacijo. Stabilizacijsko-pridružitveni svet sprejme dnevni red na začetku vsake seje. Poleg točk, ki so že na okvirnem dnevnem redu, se nanj lahko uvrstijo tudi druge točke, če se pogodbenici s tem strinjata.
 2. Predsednik lahko v soglasju z obema pogodbenicama skrajša roke iz odstavka 1, da se upoštevajo zahteve posamezne zadeve.
 Člen 9
 Zapisnik
 Sekretarja skupaj pripravita osnutek zapisnika vsake seje. Praviloma mora zapisnik za vsako točko na dnevnem redu navajati:
 dokumentacijo, predloženo Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu,
 izjave, ki se zapišejo na zahtevo enega od članov Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta,
 sprejete sklepe, podana priporočila ter sprejete izjave in sklepne ugotovitve.
 Osnutek zapisnika se predloži Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu v potrditev. Po potrditvi zapisnik podpišejo predsednik in sekretarja. Zapisnik se shrani v arhivu Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije, ki ima vlogo depozitarja dokumentov Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta. Overjeni izvod zapisnika se pošlje vsem naslovnikom iz člena 6.
 Člen 10
 Sklepi in priporočila
 1. Stabilizacijsko-pridružitveni svet sprejme sklepe in poda priporočila s soglasjem pogodbenic. Stabilizacijsko-pridružitveni svet lahko sprejme sklepe ali poda priporočila s pisnim postopkom, če se pogodbenici strinjata.
 2. Sklepi in priporočila Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta v smislu člena 121 Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma se naslovijo kot „Sklep“ oziroma „Priporočilo“, čemur sledijo zaporedna številka, datum njihovega sprejetja in opis njihove vsebine. Sklepe in priporočila Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta podpiše predsednik in overita sekretarja. Sklepi in priporočila se pošljejo vsem naslovnikom iz člena 6. Vsaka pogodbenica se lahko odloči za objavo sklepov in priporočil Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta v svojem uradnem glasilu.
 Člen 11
 Jeziki
 Uradni jeziki Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta so uradni jeziki pogodbenic. Če ni določeno drugače, razprave Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta potekajo na podlagi dokumentacije, pripravljene v teh jezikih.
 Člen 12
 Stroški
 Evropska unija in Srbija krijeta vsaka svoje stroške udeležbe na sejah Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, in sicer stroške osebja, potne stroške in stroške bivanja ter poštne in telekomunikacijske stroške. Stroške v zvezi s tolmačenjem na sejah, prevajanjem in razmnoževanjem dokumentov prevzame Evropska unija, razen stroškov v zvezi s tolmačenjem ali prevajanjem v uradni jezik Srbije ali iz njega, ki jih krije Srbija. Druge stroške, povezane z organizacijo sej, krije pogodbenica, ki je gostiteljica seje.
 Člen 13
 Stabilizacijsko-pridružitveni odbor
 1. Za pomoč Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu pri opravljanju njegovih nalog se ustanovi Stabilizacijsko-pridružitveni odbor. Sestavljajo ga predstavniki Sveta Evropske unije in predstavniki Evropske komisije na eni strani ter predstavniki vlade Srbije na drugi strani, običajno na ravni višjih državnih uradnikov.
 2. Stabilizacijsko-pridružitveni odbor pripravlja seje in posvetovanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, izvaja sklepe Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, kadar je to primerno, in na splošno zagotavlja kontinuiteto odnosov v okviru pridružitvenega razmerja ter pravilno delovanje Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. Odbor prouči vsako zadevo, ki mu jo predloži Stabilizacijsko-pridružitveni svet, kakor tudi katero koli drugo zadevo, ki se pojavi med vsakodnevnim izvajanjem Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. Vse predloge ali osnutke sklepov ali priporočil predloži v sprejetje Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu.
 3. Kadar Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum predvidi obveznost ali možnost posvetovanja, lahko tako posvetovanje poteka v Stabilizacijsko-pridružitvenem odboru. Posvetovanje se lahko nadaljuje v okviru Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, če se pogodbenici tako dogovorita.
 4. Poslovnik Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora je priložen k temu sklepu.
 Člen 14
 Skupni posvetovalni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ter socialni partnerji in druge organizacije civilne družbe iz Srbije
 1. Ustanovi se Skupni posvetovalni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ter socialni partnerji in druge organizacije civilne družbe iz Srbije, ki ima nalogo pomagati Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu pri spodbujanju dialoga in sodelovanja med socialnimi partnerji in drugimi organizacijami civilne družbe v Evropski uniji in Srbiji. Ta dialog in sodelovanje zajemata vse zadevne vidike odnosov med Evropsko unijo in Srbijo pri izvajanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. Navedeni dialog in sodelovanje sta namenjena zlasti:
 (a)
 pripravi srbskih socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe za dejavnosti v okviru prihodnjega članstva v Evropski uniji;
 (b)
 pripravi srbskih socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe na njihovo sodelovanje pri delu Evropskega ekonomsko-socialnega odbora po pristopu Srbije k Evropski uniji;
 (c)
 izmenjavi informacij o vprašanjih skupnega interesa, zlasti o tekočem stanju pristopnega procesa ter pripravi srbskih socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe za ta proces;
 (d)
 spodbujanju izmenjave izkušenj, dobrih praks in strukturiranega dialoga med (a) srbskimi socialnimi partnerji in drugimi organizacijami civilne družbe ter (b) socialnimi partnerji in drugimi organizacijami civilne družbe iz držav članic, med drugim s povezovanjem v mreže na posebnih področjih, na katerih bi lahko bili neposredni stiki in sodelovanje najučinkovitejši način za reševanje določenih težav;
 (e)
 razpravljanju o vseh drugih pomembnih zadevah, ki jih predlaga katera koli od strani in ki se lahko pojavijo pri izvajanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in v okviru predpristopne strategije.
 2. V skupnem posvetovalnem odboru iz odstavka 1 je devet predstavnikov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ter devet predstavnikov socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe iz Srbije. Skupni posvetovalni odbor lahko povabi tudi opazovalce.
 3. Skupni posvetovalni odbor iz odstavka 1 izvršuje svoje naloge na podlagi posvetovanj s Stabilizacijsko-pridružitvenim svetom ali na lastno pobudo, če gre za spodbujanje dialoga med ekonomskimi in socialnimi krogi.
 4. Člani se izberejo tako, da se zagotovi, da skupni posvetovalni odbor iz odstavka 1 čim bolje odraža različne socialne partnerje in druge organizacije civilne družbe tako v Evropski uniji kot tudi v Srbiji. Člane iz Srbije uradno imenuje srbska vlada na podlagi predlogov socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe. Ti predlogi temeljijo na vključujočih in preglednih izbirnih postopkih med socialnimi partnerji in drugimi organizacijami civilne družbe.
 5. Skupnemu posvetovalnemu odboru iz odstavka 1 sopredsedujeta član Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in predstavnik socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe iz Srbije.
 6. Skupni posvetovalni odbor iz odstavka 1 sprejme svoj poslovnik.
 7. Evropski ekonomsko-socialni odbor na eni strani in srbska vlada na drugi strani krijeta stroške udeležbe svojih predstavnikov na sejah skupnega posvetovalnega odbora in njegovih delovnih skupin, tj. stroške osebja, potne stroške in stroške bivanja.
 8. Ureditev stroškov prevajanja in tolmačenja se podrobno določi v poslovniku Skupnega posvetovalnega odbora iz odstavka 1. Druge stroške, povezane s praktično organizacijo sej, krije pogodbenica, ki sejo organizira.
 Člen 15
 Skupni posvetovalni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki Odbora regij Evropske unije ter srbski lokalni in regionalni organi
 1. Ustanovi se skupni posvetovalni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki Odbora regij Evropske unije ter srbski lokalni in regionalni organi, ki ima nalogo pomagati Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu pri spodbujanju dialoga in sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi organi v Evropski uniji in Srbiji. Navedeni dialog in sodelovanje sta namenjena zlasti:
 (a)
 pripravi srbskih lokalnih in regionalnih organov za dejavnosti v okviru prihodnjega članstva v Evropski uniji;
 (b)
 pripravi srbskih lokalnih in regionalnih organov za sodelovanje pri delu Odbora regij po pristopu Srbije k Evropski uniji;
 (c)
 izmenjavi informacij o vprašanjih skupnega interesa, zlasti o tekočem stanju pristopnega procesa ter o tistih politikah, za katere Pogodbi zahtevata posvetovanje z Odborom regij, kot tudi pripravi srbskih lokalnih in regionalnih organov na te politike;
 (d)
 spodbujanju večstranskega strukturiranega dialoga med (a) srbskimi lokalnimi in regionalnimi organi ter (b) lokalnimi in regionalnimi organi iz držav članic, med drugim s povezovanjem v mreže na posebnih področjih, na katerih bi lahko bili neposredni stiki in sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi organi Srbije ter držav članic najučinkovitejši način za obravnavanje določenih tem skupnega interesa;
 (e)
 zagotavljanju rednih izmenjav informacij o medregionalnem sodelovanju med lokalnimi in regionalnimi organi Srbije ter držav članic;
 (f)
 spodbujanju izmenjave izkušenj in znanja na področju politik, za katere Pogodba o delovanju Evropske unije zahteva posvetovanje z Odborom regij, med (i) srbskimi lokalnimi in regionalnimi organi ter (ii) lokalnimi in regionalnimi organi držav članic, še posebej strokovnega znanja in tehnik, ki zadevajo pripravo lokalnih in regionalnih razvojnih načrtov ali strategij ter najučinkovitejšo rabo predpristopnih in strukturnih skladov;
 (g)
 zagotavljanju pomoči lokalnim in regionalnim organom Srbije z izmenjavo podatkov o praktičnem izvajanju načela subsidiarnosti v vseh vidikih življenja na lokalni in regionalni ravni;
 (h)
 razpravljanju o vseh drugih pomembnih zadevah, ki jih predlaga katera koli od strani in ki se lahko pojavijo pri izvajanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in v okviru predpristopne strategije.
 2. V skupnem posvetovalnem odboru iz odstavka 1 je sedem predstavnikov Odbora regij na eni strani ter sedem izvoljenih predstavnikov lokalnih in regionalnih organov Srbije na drugi strani. Imenuje se enako število nadomestnih članov.
 3. Skupni posvetovalni odbor iz odstavka 1 izvaja svoje dejavnosti na podlagi posvetovanj s Stabilizacijsko-pridružitvenim svetom ali na lastno pobudo, če gre za spodbujanje dialoga med lokalnimi in regionalnimi organi.
 4. Skupni posvetovalni odbor iz odstavka 1 lahko daje priporočila Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu.
 5. Člani se izberejo tako, da se zagotovi, da skupni posvetovalni odbor iz odstavka 1 čim bolje odraža različne ravni lokalnih in regionalnih organov v Evropski uniji in Srbiji. Člane iz Srbije uradno imenuje srbska vlada na podlagi predlogov organizacij, ki predstavljajo lokalne in regionalne organe Srbije. Ti predlogi temeljijo na vključujočih in preglednih izbirnih postopkih med predstavniki, ki so bili izvoljeni na lokalnih ali regionalnih volitvah.
 6. Skupni posvetovalni odbor iz odstavka 1 sprejme svoj poslovnik.
 7. Skupnemu posvetovalnemu odboru iz odstavka 1 sopredsedujeta član Odbora regij ter predstavnik lokalnih in regionalnih organov Srbije.
 8. Odbor regij na eni strani in srbska vlada na drugi strani krijeta stroške udeležbe svojih predstavnikov in pomožnega osebja na sejah skupnega posvetovalnega odbora iz odstavka 1, zlasti potne stroške in stroške bivanja.
 9. Ureditev stroškov prevajanja in tolmačenja se podrobno določi v poslovniku Skupnega posvetovalnega odbora iz odstavka 1. Druge stroške, povezane s praktično organizacijo sej, krije pogodbenica, ki sejo organizira.
 V Luxembourgu, 21. oktober 2013.
 Za Stabilizacijsko-pridružitveni odbor
 Predsednica
 C. ASHTON
 PRILOGA
 POSLOVNIK STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENEGA ODBORA
 Člen 1
 Predsedstvo
 Stabilizacijsko-pridružitvenemu odboru za 12 mesecev izmenično predsedujeta predstavnik Evropske komisije, v imenu Evropske unije in njenih držav članic ter Evropske skupnosti za atomsko energijo, ter predstavnik vlade Srbije. Prvo obdobje predsedovanja se začne z datumom prve seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta in konča 31. decembra 2013.
 Člen 2
 Seje
 Stabilizacijsko-pridružitveni odbor se sestaja, kadar to narekujejo okoliščine, in sicer s soglasjem pogodbenic. Pogodbenici se dogovorita o času in kraju vsake seje Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora. Seje Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora skliče predsednik.
 Člen 3
 Delegacije
 Pred vsako sejo je treba predsednika obvestiti o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice.
 Člen 4
 Sekretariat
 Uradnik Evropske komisije in uradnik srbske vlade skupaj delata kot sekretarja Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora. Vsa sporočila, predvidena s tem sklepom, ki jih prejme in pošlje predsednik Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora, se posredujejo sekretarjema Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora ter sekretarjema in predsedniku Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta.
 Člen 5
 Obveščanje javnosti
 Če ni določeno drugače, seje Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora niso javne.
 Člen 6
 Dnevni red sej
 1. Predsednik za vsako sejo sestavi okvirni dnevni red. Sekretarja Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora pošljeta okvirni dnevni red naslovnikom iz člena 4, in sicer najpozneje 15 dni pred začetkom seje. Okvirni dnevni red vključuje točke, za katere je predsednik najpozneje 21 dni pred začetkom seje prejel prošnjo za uvrstitev na dnevni red, vendar se točke uvrstijo na okvirni dnevni red samo, če sta sekretarja najpozneje na dan razpošiljanja dnevnega reda prejela spremljajočo dokumentacijo. Stabilizacijsko-pridružitveni odbor lahko povabi na svoje seje strokovnjake, da pridobi podatke o določenih zadevah. Stabilizacijsko-pridružitveni odbor sprejme dnevni red na začetku vsake seje. Poleg točk, ki so že na okvirnem dnevnem redu, se nanj lahko uvrstijo tudi druge točke, če se pogodbenici s tem strinjata.
 2. Predsednik lahko v soglasju z obema pogodbenicama skrajša roke iz odstavka 1, da se upoštevajo zahteve posamezne zadeve.
 Člen 7
 Zapisnik
 Za vsako sejo se piše zapisnik, ki temelji na predsednikovem povzetku sklepnih ugotovitev, ki jih sprejme Stabilizacijsko-pridružitveni odbor. Ko Stabilizacijsko-pridružitveni odbor potrdi zapisnik, ga predsednik in sekretarja podpišejo, vsaka pogodbenica pa arhivira. Kopija zapisnika se pošlje vsem naslovnikom iz člena 4.
 Člen 8
 Sklepi in priporočila
 V posebnih primerih, ko Stabilizacijsko-pridružitveni svet v skladu s členom 122 Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma pooblasti Stabilizacijsko-pridružitveni odbor, da sprejme sklepe ali poda priporočila, se ti pravni akti naslovijo kot „Sklep“ oziroma „Priporočilo“, čemur sledijo zaporedna številka, datum njihovega sprejetja in opis njihove vsebine. Sklepi in priporočila se sprejmejo z medsebojnim dogovorom pogodbenic. Stabilizacijsko-pridružitveni odbor lahko sprejme sklepe ali poda priporočila s pisnim postopkom, če se pogodbenici strinjata. Sklepe in priporočila Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora podpiše predsednik in overita sekretarja, nato pa se pošljejo naslovnikom iz člena 4 te priloge. Vsaka pogodbenica se lahko odloči za objavo sklepov in priporočil Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora v svojem uradnem glasilu.
 Člen 9
 Stroški
 Evropska unija in Srbija krijeta vsaka svoje stroške udeležbe na sejah Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora, in sicer stroške osebja, potne stroške in stroške bivanja ter poštne in telekomunikacijske stroške. Stroške v zvezi s tolmačenjem na sejah, prevajanjem in razmnoževanjem dokumentov prevzame Evropska unija, razen stroškov v zvezi s tolmačenjem ali prevajanjem v uradni jezik Srbije ali iz njega, ki jih krije Srbija. Druge stroške, povezane z organizacijo sej, krije pogodbenica, ki je gostiteljica seje.
 Člen 10
 Pododbori in posebne skupine
 Stabilizacijsko-pridružitveni odbor lahko ustanovi pododbore ali posebne skupine, ki delujejo pod pristojnostjo Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora, ki mu po vsaki svoji seji tudi poročajo. Stabilizacijsko-pridružitveni odbor lahko razpusti kateri koli obstoječi pododbor ali skupino, določi ali spremeni njihove pristojnosti in naloge ali ustanovi nadaljnje pododbore ali skupine, da mu pomagajo pri opravljanju njegovih nalog. Ti pododbori in skupine nimajo nobenih pristojnosti za odločanje.


type: wikipedia

text:
Jean-Felix Picard, francoski astronom in duhovnik, * 21. julij 1620, La Fleche, Sartha, Francija, † 12. julij 1682, Pariz.
 Življenje in delo
 Picard je bil Gassendijev pomočnik. 21. avgusta 1645 sta skupaj opazovala Sončev mrk. Od leta 1655 je bil Picard profesor astronomije na Francoskem kolegiju (College de France). Član francoske Kraljeve akademije znanosti (Académie Royale des sciences) je postal že ob njeni ustanovitvi leta 1666. Od leta 1667 do 1672 je skupaj s Colbertom vodil gradnjo observatorija v Parizu. Nadziral je postavitev prvih inštrumentov v observatorij in jih leta 1671 nadvse natančno opisal z navodili za uporabo in pregled, ki veljajo še danes. Bil je prvi, ki daljnogleda ni uporabil le za navadna opazovanja, temveč za točno merjenje najmanjših kotov. Med merjenjem je uvedel viziranje z daljnogledom z nitnim križem.
 Leta 1669 je dokazal, da je lomljenje svetlobe odvisno od zračnega tlaka in temperature. Na zahtevo pariške Akademije znanosti je od leta 1669 do 1670 izmeril poldnevnikov (meridianski) lok med Parizom in Amiensom z metodo triangulacije, ki jo je leta 1614 iznašel Snell van Royen. Meritve je opravljal v okolici Pariza, zato se je lahko pogosto vračal v prestolnico in se ukvarjal tudi z drugimi raziskavami. Navidezno preproste meritve so zahtevale veliko dela. Vrh zvonikov in stolpov, ki so določali njegov sestav trikotnikov, je moral postaviti merske inštrumente z lečami. Točno je izmeril razdaljo med Montdidierjem in Amiensom, ki ležita na istem poldnevniku. Nato je točno določil njuni zemljepisni širini s kvadrantom, na katerega je prvi namestil astronomski daljnogled, in na novo izmeril polmer Zemlje. Kote je odmerjal z mikrometrskim mikroskopom z gibljivo nitjo, ki ga je malo prej leta 1666 izboljšal Auzout. Picardov veliki astronomski sekstant s polmerom 3,25 m za določitev navpičnic na obeh koncih loka, ki ga je bilo treba izmeriti, bi se lahko pokvaril, če bi ga prepeljali na vozu. Zato so ga morali iz Pariza v Amiens nositi peš na nosilih. Osnovnica, dolga 11 km, je segala od Villejeuifa do Juvisyja. Izmerili so jo dvakrat z lesenimi drogi dolgimi 8 m. Droge so morali vsakokrat z ogelnikom in z navpično nitjo skrbno preveriti, ali res ležijo naravnost in vodoravno. Po njegovih merjenjih je bila velikost loka 1° 22' 55" in 1° Zemljinega poldnevnika 111,213 km (57.060 sežnjev, po sodobnih merjenjih pa 111,18 km). Tudi njegovo meritev imajo za slučajno tako točno, ker je nastala kompenzacijska napaka. Dolžine je meril z lesenimi letvami, vpliva aberacije svetlobe in astronomske nutacije pa ni upošteval, ker ju še ni poznal. Njegova meritev je bila zadnja meritev Zemlje kot krogle, ker so kmalu zatem ugotovili, da njena oblika od te odstopa, vendar je zelo pomembna, ker je kasneje služila Newtonu kot dovolj točen podatek o velikosti Zemlje, brez katerega ne bi mogel ugotoviti enakosti sil, zaradi katerih padajo telesa in zaradi katerih se giblje Luna okrog Zemlje. Picardova točnost pa je vseeno osupljiva. Napaka je samo 0,001. Leta 1756 je bil de Lacaille le trikrat uspešnejši. Njegova napaka je bila 0,0003. Leta 1669 je Picard zapisal: »Da bi primerjali izkušnje, ki smo si jih pridobili v pariškem observatoriju z izkušnjami de Braheja in zamenjali pariški poldnevnik s poldnevnikom v Uraniborgu, moramo izračunati točno razliko v zemljepisni dolžni med tema dvema poldnevnikoma. Zato je bilo treba v obeh krajih izmeriti oddaljenost Jupitrovih satelitov. Prav tako bi bilo dobro, da bi znova izmerili višino tečaja s kraja, kjer je bil Uraniborg, da bi primerjali svoje pripomočke z de Brahejevimi in videli, koliko lahko zaupamo njegovemu opazovanju. ...« De Brahejeva opazovanja, na katerih temeljijo Keplerjevi zakoni, so zbujala veliko zanimanja, saj so jih lahko primerjali z legami, ki so jih skoraj po 100 letih izmerili v Parizu. Mrki Jupitrovih satelitov pa so izjemno koristni. Ob istem času jih je mogoče videti tako v Parizu kakor na Danskem. Z njimi se lahko primerja krajevni čas obeh mest in s tem razliko njunih zemljepisnih dolžin. Da jih je Picard lahko točno opazoval, je nesel s seboj 3 daljnoglede, opremljene z Auzoutovim mikrometrskim vijakom, in opremo, s katero je izmeril poldnevnik. Na Dansko je odpotoval julija 1671. Od observatorija, ki ga je de Brahe zapustil leta 1597, so ostali samo še temelji. Vendar je Picardu uspelo ugotoviti, kje so stali inštrumenti. Na isto mesto je postavil svoje in skupaj z mladim Rømerjem izpeljal nalogo. Rømer je s svojo sposobnostjo naredil na Picarda tolikšen vtis, da ga je odpeljal s seboj v Pariz in dosegel, da je postal profesor astronomije in član Akademije znanosti.
 Čeprav z današnjega pogleda Picardova meritev poldnevniškega loka sama po sebi ni bila tako točna se je s temi podatki vseeno lotil tudi merjenja paralakse Marsa. Njegova naloga ni bila prav nič enostavna. Potrebno je bilo izračunati razdaljo med Zemljo in kakim drugim planetom, ki je kar se da blizu. Mars se vsakih 15 ali 16 let približa Zemlji za priblžno 1/3 razdalje med Zemljo in Soncem. To se je ponovno zgodilo leta 1672. Zato se je njegov sodelavec Richer z astronomskimi inštrumenti in točno uro leta 1671 vkrcal na ladjo in se odpravil v Cayenne v Francoski Gvajani, ki leži le nekaj stopinj nad ekvatorjem. V tistih časih je bila to najjužnejša od vseh francoskih kolonij. Picard in Richer sta vsak na svojem mestu ob dogovorjenem času sočasno skrbno izmerila lego Marsa glede na zvezde. Richer se je nato z ladjo po 2. letih vrnil v Pariz in po nekajmesečnih analizah rezultatov sta oba astronoma razočarana ugotovila, da je bila odprava neuspešna. Razlika v legi Marsa med obema meritvama je bila premajhna, da bi jo lahko opazila, oziroma izmerila s tedanjimi inštrumenti. Razdaljo med opazovalcem in telesom je bilo treba še povečati. To je kmalu zatem storil Giovanni Cassini I., ko je izmeril paralakso Marsa ob njegovi opoziciji in s tem tudi astronomsko enoto z 12-urno zakasnitvijo. Vendar pa je bila napaka Picarda in Richerja le 0,02.
 Leta 1679 je Picard ustanovil znameniti letni zbornik Connaissance des Temps z efemeridami in bil njegov urednik do svoje smrti. Napisal je prvih pet zvezkov (1679-1683).
 Med vrsto odprav, ki se jih je udeležil od leta 1676 do 1681 je Picard z de La Hirom (1640-1718) narisal prvi točni zemljevid francoske obale. Ko so leta 1682 pokazali ta zemljevid Ludviku XIV., je kralj v šali potožil, da je s tem ob ne ravno zanemarljiv del svojega kraljestva.
 De Mairan je poročal, da je Picard 20. marca 1673 odkril zvezdo Mintaka (δ Oriona) v Orionovi meglici M42. Kasneje jo je neodvisno leta 1684 odkril tudi Huygens.
 Picard je razvil standardno metodo za merjenje rektascenzije nebesnih teles. V tej metodi si opazovalec zapiše čas v katerem telo prečka njegov poldnevnik.
 Leta 1680 je Picard odkril, da Severnica med letom menja svojo lego za 40".
 Njegova knjiga Merjenje Zemlje (Mesure de la Terre) je bila objavljena leta 1671 in je bila morda navdih za namišljeni lik iz Zvezdnih stez s sorodnim imenom.
 Priznanja
 Po njem se imenuje udarni krater Picard na Luni.
 Po njem se imeu odprava PICARD in sateli Picard – solarni observatorij v nizkem geocentričnem Zemljinem tiru po nadzorom CNES.
 Sklici
 Viri
 Rojeni leta 1620
 Umrli leta 1682
 Francoski astronomi
 Francoski rimskokatoliški duhovniki
 Francoski akademiki
 Člani Francoske akademije znanosti
 Predavatelji na Francoskem kolegiju
 Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni