jurisdiction: EU

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52008PC0159
 Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohta /* KOM/2008/0159 lõplik - COD 2008/0064 */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 28.3.2008KOM(2008) 159 lõplik2008/0064 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSEuroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohta(KOMISJONI ESITATUD)SELETUSKIRIEuroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009)1. SISSEJUHATUSEuroopa peab saavutama paremaid tulemusi loovuse ja innovatsiooni valdkonnas nii sotsiaalsetel kui majanduslikel põhjustel. Euroopa Ülemkogu on korduvalt juhtinud tähelepanu, et innovatsioonist sõltub paljuski see, kas Euroopa suudab tõhusalt vastata üleilmastumise väljakutsetele ja kasutada sellega kaasnevaid võimalusi. Näiteks 2006. aasta detsembris märkis ülemkogu, et Euroopa vajab strateegilist lähenemisviisi, mille eesmärk on luua innovatsioonisõbralik keskkond, kus teadmised muudetakse innovatiivseteks toodeteks ja teenusteks[1]. Tänapäeva majandus, mille keskmes on teadmiste ja kiire innovatsiooni parema kasutamise kaudu saadav lisaväärtus, nõuab loovate oskuste baasi laiendamist nii, et sellesse oleks kaasatud kogu elanikkond. Eelkõige vajatakse oskusi ja pädevusi, mis aitavad inimestel näha muutusi kui võimalusi ning võimaldavad olla avatud uutele ideedele, mis edendavad innovatsiooni ja aktiivset osalemist kultuuriliselt mitmekesises ja teadmistepõhises ühiskonnas.Innovatsioonisuutlikkus on tihedalt seotud loovusega, isikuomadusega, mille aluseks on kultuurilise ja inimestevahelise suhtluse oskused ja väärtused. Et sellest täiel määral kasu saada, tuleb loovust arendada kogu elanikkonna hulgas. Hariduse ja koolituse rolli loovuse, tulemusliku innovatsiooni ja konkurentsivõime arendamise määrava tegurina rõhutati taaskord 2007. aasta märtsis peetud Euroopa Ülemkogul, kus toodi välja nn teadmiste kolmnurga kontseptsioon, mis hõlmab haridust, teadust ja innovatsiooni[2].Tööprogramm „Haridus ja koolitus 2010”[3] ja ühenduse tegevusprogrammid elukestva õppe ning noorsoopoliitika valdkonnas, samuti nendega seonduvad kultuurivaldkonna programmid pakuvad võimalusi kogemuste ja heade tavade vahetuseks Euroopa tasandil ning aitavad huvirühmadel paremini aru saada loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse edendamise viisidest. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006 soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes[4] on sätestatud üleeuroopaline lähteraamistik, mis hõlmab kaheksat võtmepädevust (määratletud kui teadmised, oskused ja hoiakud) ning sisaldab laiaulatuslikku haridus- ja koolituskava kõigi eluetappide jaoks. Paljud neist pädevustest on seotud loovuse ja innovatsiooniga isiksuste, isikutevaheliste suhete ning kultuuridevahelisel tasandil (sh matemaatikapädevus ning põhiteadmised loodusteaduste ja tehnoloogia valdkonnas, infotehnoloogiline pädevus, õppimisoskus, sotsiaalne ja kodanikupädevus, algatusvõime ja ettevõtlikkus, kultuuriteadlikkus ja -pädevus).Euroopa aasta väljakuulutamine on tõhus viis aidata kaasa selle keerulise ülesande täitmisele tõstes avalikkuse teadlikkust, levitades teavet heade tavade kohta, innustades teadusuuringuid, loovust ja innovatsiooni ning edendades poliitilist debatti ja strateegilisi muutusi. Sidudes omavahel ühenduse, riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi meetmed ning avades huvirühmadele võimalused osalemiseks, aitab Euroopa aasta luua sünergiat teavitamis- ja teadlikkuse tõstmise toimingutes ning võimaldab poliitiliste debattide käigus keskenduda just neile teemadele.2009. aasta eesmärk on edendada loovust ja innovatsioonisuutlikkust kui igaühe jaoks vajalikke võtmepädevusi. See on kooskõlas komisjoni teatises „Laiapõhjaline ELi innovatsioonistrateegia” avaldatuga, kus öeldakse, et „haridus on põhiline poliitikavaldkond, milleta innovatsioon jääks toetuseta. Haridus peab soodustama andekust ja loovust maast madalast”[5]. Seega on elukestva õppe programmil tähtis osa Euroopa aasta toetamisel. Teised poliitikad ja programmid sellistes seotud valdkondades nagu ettevõtlus, infoühiskond, teadusuuringud, ühtekuuluvus või maaelu areng, toetavad asjakohasel viisil Euroopa aasta eesmärkide elluviimist.2. TAUSTLoovus on isikuomadus, mis avaldub paljudes valdkondades alates kunstist, disainist ja käsitööst ning lõpetades teaduslike avastuste ja ettevõtlusega, sealhulgas sotsiaalse ettevõtlusega. Loovuse mitmekihilisus on põhjus, miks teadmistega mitmetest erinevatest valdkondadest – nii tehnoloogia vallas kui väljaspool seda ala – saab luua aluse loovuse ja innovatsiooni arenguks. Innovatsioon tähendab uute ideede edukat rakendamist, loovus on innovatsiooni eeldus. Uued tooted, teenused, protsessid, strateegiad ja organisatsioonid nõuavad inimestelt uute ideede genereerimist ja nende uudset seostamist. Loova mõtlemise ja eduka probleemilahenduse oskused on seega ühtviisi olulised nii majandus- ja sotsiaalvaldkonnas kui ka kunstis.Loovuse ja innovatsiooni kooslusi, mis ühendaksid ühelt poolt kunsti valdkonda ning teisalt tehnoloogia ja ettevõtlusega tegelejaid, tuleb harva ette. Euroopa aasta üheks oluliseks eesmärgiks on silla loomine nende kahe maailma vahel, tuues konkreetseid näiteid kui kasulik on loovuse ja innovatsiooni kontseptsiooni ühtne käsitlemine paljudes valdkondades, näiteks koolides, kõrgkoolides ning era- ja riiklikes organisatsioonides.Oluline, kuid sageli kasutamata jäetud innovatsiooni allikas võib asuda ka väljaspool organisatsiooni, nimelt kasutaja. Kasutaja vajadused võivad olla lähtepunktiks arendustegevusele, toodete ja teenuste täiustamisele ja/või uute, konkurentsivõimelisemate väljatöötamisele. Vajalike pädevuste toel ei esinda kasutajad mitte üksnes innovatsioonisõbralikku turukeskkonda kui tarbijad, vaid nad lahendavad ka ettenägematuid probleeme ning osalevad ise uute toodete ja teenuste väljatöötamisel. Tarbijate kaasamise positiivne mõju väljendub selles, et need uue tehnoloogia tootjad, kes teevad tihedat koostööd tarbijatega, on saavutanud kõrge innovaatilisuse taseme.Pädevuste ja innovatsiooni seos on dünaamiline: nii inimeste hoiakud kui ka nende oskused ja teadmised aitavad innovatsiooni käivitada ja innovatsioon omakorda aitab kaasa oskuste suhtes kehtivate nõudmiste muutumisele nii ühiskonna kui ettevõtte tasandil. Eduka innovatsiooni retsept igas olukorras ei ole lihtsalt teatavate oskuste kombineerimine. Innovatsiooniprotsessid on muutumas järjest sidusamaks, multidistsiplinaarsemaks ja probleemile suunatumaks, esitades üha suuremaid nõudmisi üldistele oskustele nagu õppima õppimisele ja võimele teistega koos tegutseda. Seepärast on oluline käsitleda pädevusi kui „teadmisi, oskusi ja hoiakuid”, nagu seda tehakse soovituses võtmepädevuste kohta. Suhtumine muutustesse võib olla sama oluline kui mõni muu formaalne kutseoskus.Loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse alusmüüri kõige olulisema osa moodustavad motivatsioon ja algatusvõime. Nende omaduste arengule pannakse alus isiksuse arengu varajases etapis. Loovuse arendamisel on oluline osa kooliea noorema astme õppekavas, kuid loovuse osa kahaneb drastiliselt õpilaste haridustee jätkudes. Üks haridussüsteemi peamisi väljakutseid on seega see, kuidas hoida laste ja noorte hulgas elavana loovusesädet. Seda saab teha näiteks suurendades loovate ainete osatähtsust, töötades välja uusi lähenemisi õppimisele ja soodustades mitmesuguseid õppekavaväliseid tegevusi.Samal ajal on oluline kultuuridevahelise ja inimestevahelise suhtlusoskuse arendamine, et inimesed omandaksid oskused, kuidas osaleda tõhusalt ja konstruktiivselt ühiskonna- ja tööelus, eelkõige pidades silmas järjest mitmekesisemaks muutuvat ühiskonda. Kodanikupädevus võimaldab inimestel täiel määral osaleda kodanikuelus, toetudes teadmistele sotsiaalsetest ja poliitilistest mõistetest ja struktuuridest ning aktiivse ja demokraatliku osalemise soovile. Nende oskuste ja teadmiste pagas on seega oluline, et arendada loovust ja innovatsioonisuutlikkust.Üha suurem vajadus arendada loovust ja innovatiivsust ning nende arenguks vajalikke oskusi on põhjus, miks traditsioonilised õpetamismeetodid, mis seisnevad juhiste andmises ja loengupidamises, enam ei sobi. Frontaalõppe meetodeid on asendamas õppijakesksed mudelid, mis põhinevad õppijate aktiivsel kaasamisel reflektsiooni- ja interpretatsiooniprotsessi. Õppimine toimub koostöös teistega, loovalt sotsiaalseid tegevusi ja harjumusi omavahel jagades. Organisatsiooniline kultuur, mis toetab avatust ja loovust, on eduka õppimise ja innovatsiooni oluline eeltingimus.3. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE3.1. Konsulteerimine huvitatud isikutegaEuroopa Parlamendi liikmete ja liikmesriikide esindajatega peeti mitteametlikke arutelusid Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (mille aluseks on olemasolevad programmid) korraldamise üle. Algatuse idee kiideti kõikide poolt heaks ja erinevate sidusrühmade suur huvi täpsema teabe vastu näitab, et Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta on vajalik.3.2. Eeldatav mõjuTööprogrammil „Haridus ja koolitus 2010” on mitmeid väljundeid, sealhulgas iga kahe aasta tagant esitatavad aruanded koostöö kohta mitmetes haridus- ja koolitusvaldkondades, soovitused või muud mittesiduvad põhimõtted või instrumendid, mis käsitlevad konkreetseid teemasid nagu mitteformaalse ja informaalse õppe tulemuste tunnustamine või elukestva õppe suunised. Paljud tööprogrammi meetmetest on siiski suunatud eelkõige selles valdkonnas tegutsejatele või poliitikakujundajatele ning ei ole piisavalt nähtavad laiema publiku jaoks.Euroopa aasta, mis keskendub loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamisele, oleks hea võimalus tuua mõned neist väljunditest laiema avalikkuse tähelepanu alla nii, et need oleksid kõigile kättesaadavad ja elavdaksid inimeste kujutlusvõimet; sealjuures võiks esile tuua nende analüüside ja poliitiliste soovituste tulemusi, mis on Euroopa tasandil juba heakskiitu leidnud. Euroopa aasta oleks ka hea võimalus sidusrühmadele, sealhulgas Euroopa, riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil tegutsevatele asutustele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kuidas üleeuroopalises algatuses osalemise kaudu oma meetmetega suuremat mõju ning laiemat tunnustust saavutada. See aasta aitaks seega tugevdada tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” raames juba läbiviidavate meetmete mõju ning töötada välja vajalikul määral uusi meetmeid, mille eesmärk on arendada loovuse ja innovatsiooni arendamisega seonduvaid oskusi. Euroopa aasta 2009 arendaks edasi ka kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastal (2008) saavutatut, rõhutades inimeste- ja kultuuridevahelise suhtluse tähtsust loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse edendamisel kultuuriliselt mitmekesises keskkonnas.Euroopa aasta 2009 on seega loodetavasti vähemalt sama suure mõjuga kui eelmised seda tüüpi algatused hariduse valdkonnas, näiteks Euroopa elukestva õppe aasta (1996) ja Euroopa aasta „Haridus spordi kaudu” (2004). Praegune keskendumine konkurentsivõime, teadmiste ja oskuste tõhustamisele Lissaboni strateegia kontekstis toob tõenäoliselt kaasa olukorra, kus Euroopa aasta tulemused puudutavad sidusrühmi veelgi enam.Meetmed asjakohastes poliitikavaldkondades väljaspool hariduse valdkonda, näiteks ettevõtluse, meedia, ühtekuuluvuse, maaelu arengu ja teaduse valdkonnas, aitavad juba ise otseselt või kaudselt kaasa loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamisele. Komisjon kavatseb kasutada ka nende valdkondade meetmeid, et suurendada Euroopa aasta 2009 mõju.4. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG4.1. Kokkuvõte Euroopa aasta eesmärkidest ja kavandatavatest meetmetestEuroopa aasta 2009 üldeesmärk on arendada kõigi inimeste loovust kui innovatsiooni käivitajat ning peamist tegurit, mis võimaldab elukestva õppe kaudu arendada isiklikke, tööalaseid, ettevõtlusalaseid ja sotsiaalseid pädevusi.Kooskõlas elukestva õppe kontseptsiooniga, mille nõukogu kinnitas 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis elukestva õppe kohta,[6] tuleb loovust ja innovatsioonisuutlikkust edendada elukestva õppe kõikides etappides, alates esmasest kohustusliku hariduse omandamisest kuni sellele järgneva hariduse ja koolituseni ning hõlmates töö- ja pensioniiga. Seda kontseptsiooni rakendatakse formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppimise puhul.Nii nagu teistegi Euroopa aastate puhul on meetmete hulgas teavitamis- ja tutvustamiskampaaniad, üritused ja algatused nii Euroopa, riiklikul, piirkondlikul kui kohalikul tasandil, et edastada olulisi sõnumeid ja levitada teavet heade tavade kohta. Euroopa aasta 2009 rakendamiseks kasutatakse olemasolevaid ühenduse programme, eelkõige elukestva õppe programmi aastateks 2007–2013[7] ja programmi „Kultuur” (2007–2013)[8] ning teisi programme ja algatusi, vastavalt prioriteetidele, mis on nende programmide raames seatud aastaks 2009[9]. Kõnealused prioriteedid hõlmavad selliseid valdkondlikke eesmärke nagu: loovuse ja innovatsiooni äratamine ja toetamine; uuenduslike pedagoogiliste lähenemiste väljatöötamine loovate kunstide ja loodusteaduste õpetamiseks koolides; nn teadmiste kolmnurga idee edendamine, luues kõrgkoolide ümber õppepiirkondi, mis aitavad kaasa piirkonna arengule; innovatsiooni arendamise ja leviku toetamine kutsehariduse kaudu; enesetäiendusvõimaluste pakkumine täiskasvanutele, et suurendada nende kultuurilisi teadmisi, loomingulist väljendusoskust ja innovatiivsust täiskasvanuhariduse kaudu ning kõikide elukestva õppega seonduva tegevuse etappides teavitamine ja üritused eesmärgiga tutvustada ja rakendada saavutatud tulemusi.Et kõik Euroopa aasta 2009 jooksul korraldatud ettevõtmised vastaksid iga liikmesriigi vajadustele ja oludele ning et Euroopa tasandil omandatud kogemuste mõju oleks võimalikult suur, kutsutakse liikmesriike ametisse nimetama riiklikku koordinaatorit, kes korraldab oma liikmesriigi osalemise Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta tegevuses, kui Lissaboni strateegia riiklik koordinaator ei suuda piisavalt seda ülesannet täita. Euroopa tasandil koordineerib tegevust Euroopa juhtrühm, kuhu kuuluvad riiklike koordinaatorite esindajad.4.2. Õiguslik alusKäesoleva algatuse õiguslikuks aluseks on EÜ asutamislepingu artiklid 149 ja 150. Kõnealused artiklid on põhimõtteliselt seotud ja järgivad elukestva õppe lähenemist, mida on mitmetes ühenduse tekstides (sealhulgas käesoleva otsuse põhjendustes nimetatud tekstides) kümnekonna aasta jooksul ikka ja jälle kinnitatud.4.3. Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas samadel alustel nagu kehtiv elukestva õppe programm, mis on Euroopa aasta 2009 rakendamise oluline vahend. Nagu ka elukestva õppe programmi puhul, ei ole liikmesriikidel võimalik piisaval määral ettepaneku eesmärke saavutada, sest üksnes riigi tasandi meetmed ei võimaldaks kasu saada Euroopa tasandist, kus vahetataks liikmesriikide kogemusi ning häid tavasid loovuse ja innovatsiooni konkreetsete valdkondade võtmepädevuste edendamisel.Ettepaneku eesmärke saab ühenduse meetmete kaudu paremini saavutada, sest Euroopa aastad on enamasti ette nähtud selleks, et toime tulla kogu Euroopa ees seisvate väljakutsetega, kasutades enamuse kaasabi nii, et omavahel on ühendatud üldsuse teadlikkuse tõstmine ja poliitiliste arutelude edendamine.4.4. Proportsionaalsuse põhimõteKavandatud meetme elluviimine on lihtne, see tugineb olemasolevatele programmidele ja nõuab teavitamiskampaaniate keskme suunamist Euroopa aasta teemadele. Kavandatud meetmega ei kaasne ebaproportsionaalseid halduspiiranguid seda rakendatavatele ametiasutustele.4.5. Õigusakti valikEuroopa Parlamendi ja nõukogu otsus on sobivaim vahend, et tagada seadusandja täielik kaasamine Euroopa aasta kavandamisse.5. MÕJU EELARVELEEuroopa aasta jaoks ei ole taotletud täiendavaid rahalisi vahendeid. Paindlikkus elukestva õppe programmi ja teiste asjakohaste programmide aastaste ja mitmeaastaste prioriteetide määramisel näeb ette piisava marginaali, millega toetada teadlikkuse tõstmise kampaaniaid sarnaselt eelnevate Euroopa aastatega. Euroopa aasta 2009 rakendamiseks vajalikke haldusressursse on samuti võimalik katta olemasolevatest halduseelarvetest.2008/0064 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSEuroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 149 ja 150,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[10],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[11],võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[12],toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[13]ning arvestades järgmist:(1) Selleks et teadmisteühiskonna arenguga edukalt kaasas käia, on Euroopal vaja sotsiaalseid ja majanduslikke põhjusi arvestades tugevdada oma suutlikkust loovuse ja innovatsiooni alal: innovatsioonisuutlikkus on tihedalt seotud sellise isikuomadusega nagu loovus, ning et seda täiel määral ära kasutada, tuleks loovust laialdaselt arendada kogu elanikkonna hulgas. Selleks on vaja lähenemist, mis põhineb elukestva õppe põhimõttel.(2) Haridus ja koolitussüsteemid peaksid pakkuma piisavalt ja igal tasandil võimalusi võtmepädevuste arendamiseks, et toetada loovust ja innovatsiooni, eesmärgiga leida innovatiivseid ja originaalseid lahendusi isiklikus, tööalases ja sotsiaalses elus.(3) 23.–24. märtsil 2000 peetud Euroopa Ülemkogu Lissaboni istungil jõuti järeldusele, et peamise meetmena, mis aitaks Euroopal kaasas käia globaliseerumisega ning minna üle teadmistepõhisele majandusele, tuleks üleeuroopaliselt määratleda uued elukestva õppe kaudu omandatavad põhioskused, ning rõhutas, et Euroopa peamiseks varaks on inimesed.(4) Komisjoni teatises „Euroopa elukestva õppe piirkonna rajamine” ja sellele järgnevas nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis elukestva õppe kohta[14] määratleti prioriteedina „uute põhioskuste” omandamine ning rõhutati, et elukestev õpe peab hõlmama eelkooliiga ning ulatuma pensionieani välja.(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes[15] määrati kindlaks järgmised olulisemad pädevused: matemaatikapädevus ja teadmised teaduse ja tehnoloogia alustest, õppimisoskus, infotehnoloogiline pädevus, algatusvõime ja ettevõtlikkus, kultuuriteadlikkus ja –pädevus, sotsiaalne ja kodanikupädevus.(6) Oma 8.–9. märtsi 2007. aasta istungil märkis Euroopa Ülemkogu, et haridus ja koolitus on hästitoimiva teadmiste kolmnurga (haridus-teadustegevus-innovatsioon) eeltingimuseks ning määrava tähtsusega majanduskasvu kiirendamisel ja töökohtade loomisel. Ülemkogu kutsus üles pöörama erilist tähelepanu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete potentsiaali ärakasutamisele, sealhulgas kultuuri ja loomingu vallas tegutsevate ettevõtete toetamisele, arvestades nende ettevõtete rolli majanduskasvu, töökohtade loomise ja innovatsiooni käivitajatena.(7) Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta väljakuulutamine on tõhus viis aidata kaasa selle Euroopa ees seisvate keeruliste ülesannete täitmisele tõstes avalikkuse teadlikkust, levitades teavet heade tavade kohta, innustades uurimistegevust ja edendades poliitilisi arutelusid. Luues keskkonna, kus nende eesmärkide poole püüeldakse samaaegselt nii Euroopa, riigi, piirkonna kui ka kohalikul tasandil, on võimalik saavutada suurem sünergia ja kriitiline mass kui üksi toimides.(8) Kuna loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamine elukestva õppe kaudu on olemasolevate programmide, eelkõige elukestva õppe programmi[16] eesmärkide hulgas olemas, siis on võimalik Euroopa aasta 2009 eesmärke rakendada kasutades selle programmi vahendeid nendes piirides, mis on ette nähtud aastaste või mitmeaastaste rahastamisprioriteetide kohta; ka ettevõtlust, ühtekuuluvust, maaelu arengut, teadusuuringuid ja infoühiskonda käsitlevad programmid ja poliitikameetmed aitavad kaasa loovuse ja innovatsiooni arengule ning võivad toetada käesolevat algatust oma õigusliku raamistiku piires.(9) Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva otsuse eesmärke täielikult täita ning need oleksid paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega.(10) Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Sisu2009. aasta nimetatakse Euroopa loovuse ja innovatsiooni aastaks.Artikkel 2Eesmärgid1. Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta üldeesmärk on toetada liikmesriikide tegevust loovuse arendamisel elukestva õppe kaudu. Loovus on innovatsiooni alus ning peamine tegur isiklike, tööalaste, ettevõtlusalaste ja sotsiaalsete pädevuste arendamisel ning kõigi inimeste ühiskondliku heaolu tagatis.2. Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta konkreetsem eesmärk on muu hulgas rõhutada järgmisi tegureid, mis toetavad loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamist:a) luua keskkond, mis soodustab innovatsiooni, paindlikkust ja kohanemisvõimet kiiresti muutuvas maailmas ning loovat lähenemist mitmekesisusele; arvesse tuleks võtta kõiki innovatsiooni vorme, sealhulgas sotsiaalset ja ettevõtlusalast innovatsiooni;b) stimuleerida esteetilist tundlikkust, emotsionaalset arengut, mitteverbaalset mõtlemist ja intuitsiooni ning soodustada kõikide laste loovust alates nende varasest lapsepõlvest, sealhulgas koolieelsetes lasteasutustes;c) tõsta teadlikkust loovuse, innovatsiooni ja ettevõtlikkuse olulisusest nii isikliku arengu kui ka majanduskasvu ja tööhõive seisukohast; edendada ettevõtlusalaseid hoiakuid, eelkõige noorte hulgas;d) edendada alg- ja süvateadmisi matemaatika, loodusteaduste ja tehnoloogia valdkonnas, mis aitavad kaasa tehnoloogilisele innovatsioonile;e) soodustada avatust muutustele, loovust ja probleemilahendusoskust kui innovatsiooni toetavaid pädevusi, mida on võimalik kasutada seoses mitmesuguste tööalaste ja sotsiaalsete probleemidega;f) laiendada formaalhariduse omandamise ajal ja eelkõige kõige vastuvõtlikumas eas noortele juurdepääsu mitmesugustele eneseväljenduse loomingulistele vormidele ja vähendada kättesaadavuse erinevusi selles valdkonnas, nii et kellegi isiklikku arengut ei takistataks;g) tõsta teadlikkust selle kohta, et loovus, teadmised ja paindlikkus on kiirete tehnoloogiliste muutuste ja globaalse integratsiooni ajastul olulised, et tagada edukas ja täisväärtuslik elu; suurendada karjäärivõimalusi kõigis valdkondades, kus loovus ja innovatsioonisuutlikkus rolli mängivad;h) tihedamate sidemete loomine kunsti ja äri ning koolide ja kõrgkoolide vahel;i) loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamine noortele mõeldud mitteformaalsete ja informaalsete tegevuste kaudu;j) julgustada tööturul mitte osalevaid inimesi arendama oma loomingulist potentsiaali enesetäiendamise eesmärgil ja tööd otsivaid inimesi selleks, et nende atraktiivsus tööturul suureneks;k) edendada disaini kui innovatsiooni soodustavat loovat tegevust, samuti innovatsiooni ja disainilahenduste juhtimist, sealhulgas intellektuaalomandiõigusi käsitlevaid baasteadmisi;l) rõhutada avatust kultuurilise mitmekesisuse suhtes kui kultuuridevahelise suhtlemise ja vastastikuse kunstilise rikastamise vahendit ningm) edendada koolituse kaudu loovust ja innovatsioonisuutlikkust era- ja riiklikes organisatsioonides ja innustada organisatsioone paremini kasutama üksikisikute – nii töötajate kui ka tarbijate ja kasutajate – loomevõimet.Artikkel 3Meetmete sisuArtiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed peavad hõlmama Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta eesmärkide ja teemadega seonduvaid järgmisi toiminguid üleeuroopalisel, riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil:a) konverentsid, üritused ja algatused, mis hoogustavad arutelusid loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse olulisuse üle ja tõstavad sellealast teadlikkust;b) teabe- ja tutvustuskampaaniad peamiste ideede levitamiseks;c) heade tavade näidete kindlaksmääramine ja teabe levitamine loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse edendamise kohta;d) analüüsid ja uuringuid ühenduse või riigi tasandil.Lisaks vastavalt artiklile 6 ühenduse poolt kaasfinantseeritavatele tegevustele võivad komisjon või liikmesriigid valida muid tegevusi, mis aitavad kaasa Euroopa aasta eesmärkide saavutamisele ja lubada Euroopa aasta nimetuse kasutamist nende tegevuste reklaamimisel, kui need aitavad kaasa artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamisele.Artikkel 4Koostöö liikmesriikidegaIga liikmesriik määrab riikliku koordinaatori, kes korraldab liikmesriigi osalemise Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta tegevuses, kui Lissaboni strateegia riiklik koordinaator ei suuda piisavalt seda ülesannet täita. Koordinaator tagab liikmesriigi tasandil Euroopa loovuse ja innovatsiooni aastaga seotud meetmete kooskõlastamise.Artikkel 5Kooskõlastamine Euroopa tasandilKomisjon korraldab riiklike koordinaatorite kokkusaamisi, et aidata kaasa Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta rakendamise koordineerimisele Euroopa tasandil ja vahetada teavet riiklikul tasandil saadud kogemuste kohta.Artikkel 6RahastamineIlma et see piiraks toetus, mida võib Euroopa aasta 2009 toetamiseks anda muude valdkondade (näiteks ettevõtlus, ühtekuuluvus, teadusuuringud ja infoühiskond) programmide ja poliitikameemete kaudu, peab Euroopa aasta 2009 kaasrahastamine Euroopa tasandi tegevuste puhul olema kooskõlas nende prioriteetide ja eeskirjadega, mida kohaldatakse käimasolevate hariduse ja koolituse valdkonna programmide, eelkõige elukestva õppe programmi suhtes.Artikkel 7JõustumineKäesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 8Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, [...]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[...] [...] [1] Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldused – Brüssel, 14.–15. detsember 2006, artikkel 28.[2] Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldused – Brüssel, 8.–9. märts 2007.[3] Haridus ja koolitus 2010 – Lissaboni strateegia edu sõltub kiiretest reformidest; nõukogu ja komisjoni ühisaruanne, vastu võetud 26. veebruaril 2004. Vt ka: üksikasjalik töökava Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide eesmärkide saavutamise rakendamise kohta (ELT C 142, 14.6.2002, lk 1).[4] Soovitus 2006/962/EÜ (ELT L 394, 30.12.2006), lk 10.[5] KOM(2006) 502 (lõplik).[6] ELT C 163, 9.7.2002, lk 1.[7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1720/2006/EÜ, 15. november 2006 (ELT L 327, 24.11.2006, lk 45): http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/index_en.html.[8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1855/2006/EÜ, 27. detsember 2006 (ELT L 372, 27.12.2006, lk 22).[9] http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/call08/prior_en.pdf.[10] ELT C [...], [...], lk [...].[11] ELT C [...], [...], lk [...].[12] ELT C [...], [...], lk [...].[13] ELT C [...], [...], lk [...].[14] ELT C 163, 9.7.2002, lk 1.[15] Soovitus 2006/962/EÜ, ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.[16] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1720/2006/EÜ, 15. november 2006 (ELT L 327, 24.11.2006, lk 45).


type: legislation

text:
 EVROPSKÁ
 KOMISE
 V Bruselu dne 20.5.2015
 COM(2015) 212 final
 2015/0108 (NLE)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ RADY,
 kterým se mění nařízení (EU) č. 2015/104, pokud jde o některá rybolovná práva
 CS CS
 ---pagebreak--- DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Nařízení Rady (EU) č. 2015/104 stanovilo pro rok 2015 rybolovná práva ve vodách Unie a
 rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé
 rybí populace a skupiny rybích populací. Uvedená rybolovná práva jsou během doby své
 účinnosti zpravidla několikrát pozměněna.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A
 POSOUZENÍ DOPADŮ
 S členskými státy bylo podrobně projednáváno uložení omezení odlovu za použití určitých
 druhů rybolovného zařízení a využití uzavřené oblasti. Členské státy byly požádány, aby
 určily rybolovnou oblast mořčáka evropského a také způsob, jak mohou snížit jeho rybolov a
 úmrtnost v příslušných druzích rybolovu.
 Francie a Spojené království v reakci uvedli řadu omezení odlovu a jejich účinky na různé
 métiery, které působí v rybolovu mořčáka evropského.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Účelem navrhovaných úprav je změnit nařízení (EU) č. 104/2015, jak je popsáno níže.
 V červnu 2014 vydala Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) vědecké doporučení
 týkající se populace mořčáka evropského, jejíž velikost se od roku 2012 prudce zmenšuje.
 Kromě toho se Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) domnívá, že
 stávající vnitrostátní opatření na ochranu mořčáka evropského se obecně ukázala jako
 neúčinná. Mořčák evropský je druh, který pomalu roste a pozdě dospívá. Jeho míra úmrtnosti
 způsobená rybolovem dosahuje v současnosti čtyřnásobku úrovně maximálního udržitelného
 výnosu. Populace mořčáka evropského v Keltském moři, Lamanšském průlivu, Irském moři a
 jižní části Severního moře (v divizích ICES IVb a IVc, VIIa a VIId–h) je stále v kritickém
 stavu; je nutné co nejvíce omezit odlov této populace, aby se podporovala a chránila její
 obnova.
 Podle článku 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 o společné
 rybářské politice byla již v lednu 2015 přijata mimořádná opatření pro zavedení naléhavé
 ochrany oblastí tření. Uvedené nařízení poskytuje dočasnou ochranu; Komise jasně uvedla, že
 mimořádná opatření jsou první ze tří částí řídicích opatření, která jsou nutná pro rok 2015, a
 že spolupracuje s členskými státy na jejich dalším rozvoji. První změna nařízení (EU) č.
 104/2015, kterým se stanoví rybolovná práva, již byla přijata pro zavedení omezení odlovu
 pro rekreační rybáře a tato skutečnost představuje druhou část řídicích opatření týkajících se
 mořčáka evropského.
 Tento návrh představuje třetí část opatření, která byla projednávána s členskými státy, které
 mají rybolovný zájem o populaci mořčáka evropského. Mezi uvedená opatření patří zavedení
 měsíčních omezení odlovu zvláštních métier a zákaz podporující ochranná opatření, který již
 přijalo Irsko, protože irské vnitrostátní předpisy brání komerčnímu využívání mořčáka
 evropského irskými plavidly. Zavedení podobného zákazu a jeho rozšíření na všechna
 plavidla EU, která působí v dané oblasti, by pro danou populaci bylo přínosné; zabránilo by se
 tak rozvoji dalšího cíleného rybolovu a předešlo by se odsunutí do této oblasti. Navrhuje se
 proto zavést zákaz v divizích ICES VIIa, VIIb, VIIc, VIIg, VIIj, VIIk s omezeným povolením
 rybolovu v teritoriálním moři Spojeného království, aby se vyhovělo loďstvům pro drobný
 CS 2 CS
 ---pagebreak--- rybolov. Uložením měsíčních omezení odlovu by se měl také omezit rybolov v divizích ICES
 IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf a VIIh.
 Mořčák evropský je loven v rámci řady náhodných a cílených rybolovů. Předpokládá se, že
 omezení odlovu bude mít dopad především na druhy rybolovu, jež se zaměřují na lov
 mořčáka evropského, což umožní rybářům upravit způsob rybaření tak, aby snížili odlov této
 populace. Omezení odlovu bylo zvoleno tak, aby umožnilo vykládání náhodných úlovků.
 CS 3 CS
 ---pagebreak--- 2015/0108 (NLE)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ RADY,
 kterým se mění nařízení (EU) č. 2015/104, pokud jde o některá rybolovná práva
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) V červnu 2014 vydala Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) vědecké
 doporučení týkající se populace mořčáka evropského v severovýchodním Atlantiku a
 potvrdila, že se její velikost od roku 2012 prudce zmenšuje. Kromě toho
 Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) zhodnotil vnitrostátní
 opatření zavedená na ochranu mořčáka evropského a obecně dospěl k závěru, že jsou
 neúčinná. Mořčák evropský je druh, který pomalu roste a pozdě dospívá. Míra
 úmrtnosti mořčáka evropského způsobená rybolovem v severovýchodním Atlantiku
 dosahuje v současnosti čtyřnásobku úrovně maximálního udržitelného výnosu.
 (2) Prováděcím nařízením (EU) 2015/1111 na základě článku 12 nařízení Evropského
 parlamentu a Rady2 (EU) č. 1380/2013 Komise přijala nouzová opatření pro snížení
 úmrtnosti způsobené plavidly pro pelagický rybolov, které cíleně loví v oblastech tření
 mořčáka evropského.
 (3) Nařízení Rady (EU) 2015/1043 bylo změněno nařízením Rady (EU) 2015/5234 s cílem
 snížit dopad rekreačního rybolovu na úmrtnost způsobenou rybolovem.
 (4) Další snížení odlovu je nezbytné a proto by měly být odlovy cíleného rybolovu
 omezeny uložením měsíčních omezení odlovu v divizích ICES IVb, IVc, VIId, VIIe,
 VIIf a VIIh. Měsíční omezení odlovu by měla platit také v teritoriálních vodách
 Spojeného království v divizích ICES VIIa a VIIg. Uvedené opatření by mělo umožnit
 rybářům přizpůsobit své současné způsoby rybaření tak, aby se vyhýbali lovu mořčáka
 evropského, a zároveň měli možnost zachovat úroveň náhodných vedlejších úlovků.
 1
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/111 ze dne 26. ledna 2015, kterým se zavádějí opatření ke
 zmírnění vážného ohrožení zachování populace mořčáka evropského (Dicentrarchus labrax) v Keltském
 moři, Lamanšském průlivu, Irském moři a jižní části Severního moře (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 31).
 2
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné
 rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení
 Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354,
 28.12.2013, s. 22).
 3
 Nařízení Rady (EU) 2015/104 ze dne 19. ledna 2015, kterým se pro rok 2015 stanoví rybolovná práva
 ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro
 některé rybí populace a skupiny rybích populací, kterým se mění nařízení (EU) č. 43/2014 a kterým se
 zrušuje nařízení (EU) č. 779/2014 (Úř. věst. L 22, 28.1.2015, s. 1).
 4
 Nařízení Rady (EU) 2015/523 ze dne 25. března 2015, kterým se mění nařízení (EU) č. 44/2012 a (EU)
 2015/104, pokud jde o některá rybolovná práva (Úř. věst. L 84, 28.3.2015, s. 1).
 CS 4 CS
 ---pagebreak--- (5) Ochranná opatření, která zavedlo Irsko, by se měla zachovat a jejich platnost rozšířit
 na všechna plavidla Unie působící v divizích ICES VIIb, VIIc, VIIj a VIIk. Uvedená
 opatření by také měla platit v divizích ICES VIIa a VIIg s výjimkou vod do
 vzdálenosti 12 námořních mil od základní linie teritoriálních vod Spojeného
 království.
 (6) Odlov mořčáka evropského by měl být monitorován každý měsíc prostřednictvím
 shromažďování údajů od členských států.
 (7) Nařízení (EU) č. 2015/104 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
 (8) Z důvodu naléhavosti by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po svém
 vyhlášení.
 PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 V nařízení (EU) 2015/104 se vkládá nový článek 9a, který zní:
 „Článek 9a
 Opatření týkající se mořčáka evropského
 1. Plavidlům Unie se zakazuje lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat
 nebo vykládat množství přesahující omezení stanovené v odstavci 2 pro
 mořčáka evropského uloveného v těchto oblastech:
 a) divize ICES IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf a VIIh;
 b) vody do vzdálenosti 12 námořních mil od základní linie teritoriálních
 vod Spojeného království v divizích ICES VIIa a VIIg.
 2. Pro účely odstavce 1 platí tato omezení odlovu:
 Druh lovného zařízení Nejvyšší povolené množství odlovu
 mořčáka evropského na plavidlo a
 kalendářní měsíc (v kilogramech)
 OTM (pelagické vlečné sítě s rozpěrnými 1 500
 deskami) nebo PTM (pelagické párové
 vlečné sítě), pelagické vlečné sítě a sítě
 pro rybolov ve středně hlubokých
 vodách
 OTB (vlečná síť s rozpěrnými deskami), 1 500
 všechny typy vlečných sítí pro lov při
 dně včetně dánských / skotských nevodů
 Veškerý rybolov s tenatovými sítěmi, 1000
 unášenými tenatovými sítěmi a
 třístěnnými tenatovými sítěmi
 Veškerý rybolov na dlouhou lovnou 1 000
 šňůru nebo lov na udici
 CS 5 CS
 ---pagebreak--- Košelkové nevody 3 000
 3. Pro plavidla Unie, která používají více než jeden druh lovného zařízení během
 jednoho kalendářního měsíce, platí pro každý typ lovného zařízení nejnižší
 omezení odlovu stanovené v odstavci 2.
 4. Omezení odlovu stanovená v odstavci 2 nejsou přenosná z jednoho měsíce na
 jiný ani mezi plavidly.
 5. Plavidla Unie mají zakázáno uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo
 vykládat mořčáka evropského uloveného v divizích ICES VIIb, VIIc, VIIj a
 VIIk, ale i ve vodách divizí ICES VIIa a VIIg, které se nacházejí více než 12
 námořních mil od základní linie teritoriálních vod Spojeného království.
 6. Nejpozději 14 dní od konce každého měsíce podají členské státy Komisi
 zprávu o odlovech mořčáka evropského za každé plavidlo a uvedou druh
 lovného zařízení, které bylo použito.
 Článek 2
 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské
 unie.
 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda
 CS 6 CS


type: other

text:
Estudantes de Direito: Direito de Empresa P1
 1. Coelho, Fabio Ulhôa - Curso de Direito Comercial. SP Saraiva 2011, V.2
 2. Requião, Rubens. Curso de Direito Comercial. SP Saraiva 2011, V2.
 Seg. ponto: atração de pessoas para teste tipo de sociedade. As ações são encaradas como título de crédito como investimento. Ampla negociabilidade das ações, e a facilidade que existe em transferi las são um atrativo. O estatuto da SA não é alterado, quando entra um sócio ou sai um sócio. Tem a ampla negociabilidade das ações.
 S/A é utilizada por grd. Empreendimentos, muito lucro, gerará muito lucro.
 A S.A. É A Sociedade Empresária Com Capital Social Dividido Em Ações, Espécie De Valor Mobiliário Na Qual Os Sócios Chamados Acionistas, Respondem Pelas Obrigações Sociais Até O Limite Do Preço De Emissão Das Ações Que Possuem.
 Lei 6404/76 Sobre As S.A. Sofreu Alteração 97/ E 2001.
 1. Sociedade de capitais. Não importanto a pessoa do sócio. O que importa é o econômico. Tanto que a saída do sócio... Não altera o Estatuto empresarial.
 2. Sempre uma sociedade empresária. Independente do objeto que se explorará.
 3. O capital social é dividido em ações, e estas ações são transferidas em título de crédito.
 4. As responsabilidades dos sócios serão subsidiárias e limitadas ao preço da ação?//???
 5. Utilização de um nome empresarial específico. Ela usa a denominação social. É um nome fantasia. Ela tem proteção penal, adm. E cível.
 1. Ela utilizará às expressões ligadas a atividade empresarial dela, ou utilizará S/A ou Cia., Companhia por extenso.
 2 - Quando utilizado companhia, ou Cia, só pode ser utilizado no início do nome.
 3 - Ela tem que ser original, evitar cópia de outra empresa, não pode ser aceito pela JUCERJA. Previsto no decreto 1800/96, lei de propriedade industrial e código penal tb.
 O âmbito que a S.A. é explorada. Cláusula basilar do estatuto social. Tem que ser clara, objetiva, precisa e completa, para a proteção do interesse dos acionistas minoritários, para que estes sócios saibam onde a S.A. está atuando.
 Objeto social da S.A. pode consistir na participação societária de outras empresas, ou como cotista ou como acionista.
 S.A. está sujeita ao processo coletivo d falência e... Art. 243 da 6404. Não são passíveis de falência. Mas, a doutrina discorda.
 Crime de colarinho braço, quando a empresa não esta inscrita na CVN.
 S.A. é um sócio institucional, pois não é contratual, o estatuto não decorre de um contrato. O estatuto... cuidará das assembleias, etc.
 S.A. com um único sócio por apenas um ano. Art. das leis das S.A.. ART 206 I B da lei das S.A.’S. Período de um ano.
 Esta autarquia tem presidente e quatro... Por presidente da república com mandato de cinco anos. A CVM tem poder de polícia sobre ao S.A., pode limitar as atividades destas sociedades e dos sócios em prol da sociedade. CVN pode normatizar fiscalizar,...
 PONTO DE HJ: CAPITAL SOCIAL
 2 - Obtenções de Recursos
 • Financiamento= (bancário)
 3- Capitais Social
 É vedado à sociedade anônima fazer qualquer pagamento aos seus acionistas, a titulo de dividendos ou juros, com recursos que figuram em suas demonstrações financeiras, como capital social. Fabio Ulhôa.
 5- Diferenças entre capital Social e Patrimônio
 Conceito Patrimônio – dir. civil – conjunto de bens direitos e obrigações econ. apreciados,... titularizado pela pessoa natural ou pessoa Jurídica.
  Ver art. 50 CC – desconsideração da pessoa jurídica.
 Capital social Subscrito: prometidos pelos sócios
 7 – Formas de Integralização do Capital Social da S.A
 Ver art. 8o das S.A.
 Avaliação do bem tem que ser feita por três peritos ou firma idônea. Para poder ter uma equivalência do bem que ele trouxe o valor do bem para a sociedade.
 Pode o sócio ingressar na ação com direito creditício... Cambio promissória, que ele tenha recebido, pode ser uma cessão de direitos – este sócio responde pela existência do crédito e pela solvência do credor – 10o lei S.A. – para garantir o capital Social.
 Lei 4595 – estabelece que os bancos (atividades financeiras) só admitem o seu capital social em dinheiro, não pode entrar bens, etc.
 Será a garantia dos credores e devedores.
 8- Reservam de Capital Social
 Visa servir ao resgate e reembolso de ações, ver art. 200 das S.A’S.
 CS. Pode ser alimentado, podem ir bens, dinheiro, direitos creditícios.
 Dever do sócio Pagamento...
 Lei S.A.S. 106 parag. 1o
  Pega o boletim de subscrição e move contra ele. Titulo executivo judicial (boletim de Subscrição) lei 6454.
  Pegar aquelas ações e levar a leilão este específico na bolsa de valores.
  Ou a redução do Capita social inicial tendo em conta estas parcelas não pagas.
 1. Capitalização = a companhia emitirá novas ações.
  Regra básica – para que ela possa majorar ela tem que estar com o capital integralizado pelo menos 3/5 do valor ou capital subscrito – LEI das S.A’S – Lei 6404/76 - art. 170 das S.A’S.
  Terá que observar o direito de preferencia de alguns acionistas. Quando estes acionistas da preferencia não tiver interesse levará para outros acionistas:
 o Pública – bolsa de valores, pregão.
 o Se a privada – a companhia procurará determinados investidores.
  Se ainda assim essas ações não forem adquiridas – o estatuto terá que ser alterado para adequar-se ao número de ação real.
  Aumento de capital social sem recursos de fora, sem novos recursos, pode se dar pela capitalização de reserva, e a outra hipótese usar valores mobiliários em ações. Sem aporte de recursos de fora da sociedade.
  A companhia oferece como atrativo a diretores, administradores, funcionários, compra das ações.
  Capital Autorizado (lei S.A’S – art. 168)– previsto no Estatuto – o capital autorizado é o dispositivo estatutário que permite, dentro de e certo limite, aumento do capital social, com a emissão de novas ações, independentemente de alteração do Estatuto.
 o Tem que adotar conselho de administração.
 o Estipular no Estatuto o limite da autorização, em reais ou em no de ações, as espécies e classes das ações que podem ser emitidas neste caso.
 2. Pode ser aumentado através do autofinanciamento = debentures (contrato de mútuo), valores mobiliários, partes beneficiárias, etc.
 13 – Capitais Autorizados
 14 – Reduções do Capital Social
 Voluntária – art. lei S. AS 173 e 44 par. 1o.
 Excesso – O capital social está superestimado. Podem ser... Utilizada reserva em patrimônio da companhia ou restituição aos acionistas.
 Compulsória -45 parag. 6o e art. 107 parag. 4o
  Acionista dissidente- saindo da empresa a companhia reembolsará este sócio. Reduzindo o capital se não substituir o sócio ou se não levar em bolsa de valores.
  O não Pagamento de acionista remisso – Readequará o capital social – reduzirá o capital social.
 Bancos, seguradoras, que, aliás, só podem ser S.A.,
 Divididas em unidades chamadas em ações que representam a participação do acionista na sociedade, gerará direito e deveres aos acionistas.
 Ações vai representar o direto e a participação acionaria.
 Conceito de ação Fabio Ulhôa= a ação é o valor mobiliário representativo de uma parcela do capital social da sociedade anônima emissora que atribui à condição de sócio desta que atribui ao seu titular à condição de sócio desta.
 1- CONCEITO DE AÇÃO
 É uma unidade do capital social da empresa
 2- VALOR NOMINAL DA AÇÃO
 Art13 e 14 da lei da s.a são a divisão do capital social pelo no de ações emitidas.
 “É permitido no Brasil S/A só com ações de valor nominal, híbrida ou sem valor nominal – a CVM só fiscaliza S/A abertas.
 3- VALOR PATRIMONIAL DA AÇÃO
 4- VALOR DE NEGOCIAÇÃO DA AÇÃO
 Valor contrato entre o alienante e o adquirente.
 “Fabio Ulhôa – valor de negociação da ação é o valor contratado por livre manifestação de vontade, entre quem aliena a ação e quem a adquire.”
 Apenas comentando... (ACIONISTA CONTROLADOR -mais de 50% ações ordinárias – dá o controle acionário da companhia).
 5- CLASSIFICAÇÃO DAS AÇÕES
 Relação a direitos e vantagens...
 i. ORDINÁRIAS -
 São ações comuns, que dá direito de voto, direitos ordinários de um sócio.
 Cada ação ordinária dá direito um voto, pelo n° da ação. A cada ação vai corresponder a um voto. Art. 110 lei das S/A 6404?
 • Abertas não admite a divisão de classes.
 • Fechadas sim admite a divisão de classe.
 ii. PREFEFENCIAIS
 São aquelas que dão preferencias ou privilégio a alguns acionistas. Ele tem uma preferencia. Estabelece uma vantagem, ou vantagem e desvantagem, ou desvantagem.
 Verificar a questão de serem fechada ou aberta às vantagens.
 Ler art. 15 parag. 2° da lei das S/A”S
 iii. DE FRUIÇÃO ou de GOZO
 Decorrem da amortização das ações preferenciais e ações ordinárias. Amortização consiste na antecipação dos valores dos haveres do acionista em caso dele sair da sociedade – é uma antecipação...
 Art. 44 e parag.
 6- CONCEITO E CARACTERÍSTICAS DA AÇÃO ORDINÁRIA
 7- A AÇÃO PREFERENCIAL
 8- “GOLDEN SHARES”
 São tipos de ações preferenciais de classe especial que dão aos acionistas, seus titulares, direito exclusivo, como ex. o de vetar deliberação assemblear, o de decidir sobre questão que afeta a sociedade, para garantir o cumprimento de seu objetivo pelo novo grupo controlador.
 9- AÇÕES DE FUIÇÃO OU DE GOZO (USUFRUCTUARY SHARES)
 10- CLASSIFICAÇÃO DAS AÇÕES QUANTO À FORMA DE CIRCULAÇÃO
 i. NOMINATIVA
 • Livro de REGISTRO DE AÇÕES NOMINATIVAS
 Fabio Ulhôa” Ação nominativa é ação que se transfere mediante registro no livro próprio da S.A. emissora – art. 31 da lei das S.A.S.
 ii. ESCRITURAL
 Transfere de uma conta de débito para conta de crédito
 Fabio Ulhôa “Ação escritural é ação que se transfere mediante registro dos assentamentos da instituição financeira depositário, a débito da conta de ações do alienante e a crédito do adquirente. Art. 35 lei das S.A.S.”.
 Comprovo a transferência através de extrato, igual à movimentação de conta corrente.
 11- PROIBIÇÃO DE AÇÕES ENDOSSÁVEIS E AO PORTADOR
 12- CLASSIFICAÇÃO DAS AÇÕES EM CLASSES
 13- PRINCÍPIO DA LIVRE CIRCULAÇÃO DAS AÇÕES
 A circulação é ampla e irrestrita circulabilidade das ações. Art. 36 S.A. Para que o acionista pode a qualquer tempo entrar e sair da sociedade.
 Ver art. 29 S.A.
 Na S.A. fechada, o estatuto pode estabelecer limitações à negociação dos valores mobiliários representativos de seu capital social, desde que não impeça nem acondicione a vontade dos órgãos de administração ou da maioria dos acionistas.
 A companhia, não pode negociar ações de companhia em que ela é proprietária. Para impedir uma redução disfarçada do capital social, 2o objetivo –(Anônima aberta) evitar que a companhia empregue suas ações para gerar cotações.
 14- PROIBIÇÃO DE A COMPANHIA NEGOCIAR COM SUAS PRÓPRIAS AÇÕES
 15- ONERAÇÃO DAS AÇÕES
 • Pode ser objeto de penhor, pois ela é considerada bem móvel.
 • Pode ser objeto de Usufruto – Averbação do Ato no livro da companhia diz respeito à eficácia jurídica junto à sociedade anônima. Sustação de efeito jurídico da companhia das... Art. 39 e 40.
 16- CERTIFICADO DE AÇÕES
 A forma de documentar a propriedade das ações. Doc. expedido pela companhia ou agente delegado por ela pra uma instituição financeira – documentar quem é o proprietário das ações nominativas.
 17- SUSPENSÃO DA CIRCULAÇÃO DE AÇÕES
 CVM – pode estabelecer uma suspensão temporária... Lei 6385/76
 As operações de compra e venda de ações emitidas pelas sociedades abertas, no mercado de capitais podem ser temporariamente sustadas, por ato da CVM, conforme art. 9o da lei Lei 6385/76.
 18- SUSPENSÃO DA EMISSÃO DE CERTIFICADOS DE AÇÕES – Aula que vem
 19- CANCELAMENTO DA AÇÃO – Aula que vem
 I. DA AÇÃO
 1. SUSPENSÃO DA EMISSÃO DOS CERTIFICADOS
 ART. 37 S.A.
 FÁBIO ULHOA DIZ QUE O ART. SE APLICA.
 2. CANCELAMENTO DA AÇÃO
 • Resgate – art. 44 parag. 1o - compra e venda compulsória. A companhia compulsória// compra. Isto é previsto no estatuto. O valor Da ação tab. é previamente estabelecido no estatuto.
 • Compra pra fins de cancelamento – /Art. 30 parag. 1° b)
 Fabio Ulhoa 2 – objetivo
 • Atenuar – na S.A. aberta.
 • Redução do capital social por excessividade – ocorre na aberta e tb na fechada
 II. DOS VALORES MOBILIÁRIOS
 FB “Valores mobiliários são instrumentos de captação de recursos pelas sociedades anônimas emissoras e representam pra quem os subscrevem ou adquire um investimento.”.
 É o valor mobiliário, que dá ao seu titular um direito de crédito contra a sociedade anônima emissora em razão de contrato de mútuo, nas condições constantes da escritura, e se houver dos certificados.
 o CLASSIFICAÇÃO DAS DEBÊNTURES
 o Garantia,
  Real – o bem é entregue como Hipoteca (válida para aeronave e navio), anticrese (está em desuso), penhor
  Flutuante – privilégio geral do debenturista sob o ativo da companhia existente.
 o Quirografários= Estes debenturistas concorrem em igualdades com os credores que não tem direito nenhum. Na massa falida.
 o Subquirografários = Só tem preferencia sob os acionistas no que toca ao ativo remanescente
 o Fidejussória – decorre de fiança ou de aval. Ocorre quando a Cia devedora oferece aos debenturistas fiança ou aval de seus acionistas, de instituição financeira ou de terceiros, como garantia de emissão das debentures ou de pagamento dos encargos estabelecidos nos títulos emitidos.
 o Conversibilidade em ações = Maria Helena Diniz “Convencíveis em ações, se puderem, por força da escritura de emissão, ser transformadas em ações da mesma Cia. que as emitiu ou de outra se as sociedades participam do mesmo grupo societário. A regra é a não conversibilidade. A exceção é a conversibilidade. O estatuto tem que prever a convercibilidade em ações e além disso....
 o Transferência de Debentures:
  DEBENTURES NOMINATIVAS – Depende de registro em livro específico da Cia
  DEBENTURES ESCRITURAIS – a transferência é feita a partir de registro nos livros em instituições financeiras.
 3. AGENTE FIDUCIÁRIO DOS DEBENTURISTAS
 4. BÔNUS DE SUBSCRIÇÃO
 Este valor mobiliário confere um direito de transferência de bonus subscrição de novas ações da companhia são utilizados em companhias de capital ... geral// ofertado aos próprios acionistas, se acionistas não quiserem vai para terceiros
 6404 art. 75
 Competência art. 76 lei S.A.
 5. PARTES BENEFICIÁRIAS
 Fabio Ulhoa:“São títulos alheios ao capital social que garantem aos titulares um crédito de participação nos lucros anuais da sociedade até o limite de 10%”
 7. ADR (AMERICAN DEPOSITARY RECEIPTS)
 São comprovantes de depósitos americanos. Colocar no mercado americano. São emitidas por bancos norte americanos e são permitidos captação de recursos junto ao mercado dos estados unidos por empresas que são beneficiárias fora. PETROBRAS tem ADR, ex.
 FB “São valores mobiliários emitidos por bancos norte americanos que possibilitam a captação de recursos no mercado de capitais dos USA, por S.A’s sediadas fora deste país.”
 8. BDR (Brazilian depositary receipts)
 As instituições bancárias brasileiras permitem que empresas sediadas fora do país po
 FB “São certificados representativos das ações de companhias estrangeira para serem negociados nas bolsas de valores do Brasil, que são próprios para investimentos brasileiros no exterior, ficarão sempre sob custódia de Instituição bancária brasileira.
 III. CONSTITUIÇÃO DA COMPANHIA
 1 CONDIÇÕES A SEREM ATENDIDAS
 a. Capital social por mais de uma pessoa física ou jurídica.
 b. Pagamento pelo menos 10% do preço de emissão das ações subscritas em dinheiro - real moeda nacional
 c. Depósito bancário dos valores pagos a título de integralização do capital social
 Inc. 3 art. 80 diz apenas banco do brasil, Ato CVM no2 diz qq instituição bancária
 2 CONSTITUIÇÃO POR SUBSCRIÇÃO Pública
 ́É a forma de capitar no Mercado de capitais os recursos necessários a implementação da empresa.
 2.1 TRES FASES:
 • Inscrição na CVM.
 • Colocação das ações no mercado de capitais
 • Assembleia de fundação.
 3 Constituição por subscrição Particular
 Para A S.A. Fechada, Pois Vai Captar A Pessoas Determinadas, Etc...
 FB “Ela destina se a formação de sociedade anônima fechada, que não pretende a captação de recursos no mercado de capitais, pelo menos no seu início.”
 4 PROVIDÊNCIAS COMPLEMENTARES A CONSTITUIÇÃO
 • Primeiro fazer o Registro na Junta Comercial
 • A publicação dos atos constitutivos – Estatuto da Companhia
 • Necessidade de transferência da titularidade de eventuais bens conferidos a companhia por subscritor.
 O CONSELHO DE ADMINISTRAÇÃO É UM ÓRGÃO DELIBERATIVO DE N° NO MÍNIMO ÍMPAR (AO MENOS 3, ELEITO PELA ASSEMBLEIA GERAL.
 COMPONENTES: PESSOAS FÍSICAS OU NATURAIS, ACIONISTAS. PESSOA JURÍDICA NÃO PODE.
 SUA FUNÇÃO É AGILIZAR A TOMADA DE DECISÕES NO INTERIOR DA COMPANHIA.
 FORMANDO UM COLEGIADO, REUNEM-SE OS CONSELHEIROS PERIÓDICAMENTE, AFIM DE ORIENTAR, EM TERMOS GERAIS, OS NEGÓCIOS DA COMPANHIA, BEM COMO PARA ACOMPANHAR E FISCALIZAR A ATUAÇÃO DOS DIRETORES. ART. 138 DA LEI 5404.
 1.4 MODALIDADES DE VOTAÇÃO PARA PREENCHIMENTO DOS CARGOS DO CONSELHO DE ADMINISTRAÇÃO
 ART. 139 LEI 6404 – INDELEGABILIDADE...
 OS CONSELHEIROS SERÃO ELEITOS E EXISTE MODALIDADES PRÓPRIAS DE VOTAÇÃO.
 A VOTAÇÃO PODE SER PELO SISTEMA MAJORITÁRIO OU PELO SISTEMA PROPORCIONAL.
 MAJORITÁRIO – AS CANDIDATURAS SE DÃO POR CHAPAS OU CANDIDATURAS ISOLADAS.
 VOTAÇÃO DE CUNHO PROPORCIONAL – NÃO EXISTE A FIGURA DAS CHAPAS – ELEIÇÕES MAJORITÁRIAS, CANDIDATURAS ISOLADAS.
 FABIO ULHOA – “ VOTAÇÃO PROPORCIONAL – ALÉM DE NÃO EXISTIREM CHAPAS, OS VOTOS RECAEM SOBRE CANDIDATOS ISOLADOS, PARA FINS DE PREENCHIMENTO NÃO DE DETERMINADO CARGO, MAS, DO ÓRGÃO COMO UM TODO”.
 1.5 VOTO MÚLTIPLO
 VOTO MÚLTIPLO PERMITE QUE ACIONISTAS MINORITÁRIOS TENHAM REPRESENTANTE NO CONSELHO DE ADMINISTRAÇÃO.
 FABIO COELHO: PELO VOTO MÚLTIPLO, SÃO ATRIBUIDOS A CADA AÇÃO VOTANTE TANTOS VOTOS QUANTOS SEJAM OS CARGOS DO CONSELHO DE ADMINISTRAÇÃO. OS ACIONISTAS PODEM DISTRIBUIR LIVREMENTE OS VOTOS QUE RECEBEM, CONCENTRANDO-OS EM ÚNICO CANDIDATO OU DISTRIBUINDO-OS ENTRE DOIS OU MAIS CANDIDATOS.
 PARA INSTALAÇÃO DO VOTO MÚLTIPLO O ACIONISTA MINORITÁRIO DEVE ATENDER ALGUMAS CONDIÇÕES:
 • TITULARIZAR NAS COMPANHIAS FECHADAS, PELO MENOS 10% DO CAPITAL VOTANTE. NAS ABERTAS ESSE PERCENTUAL VAI VARIAR DE 5 A 10%.
 • SOLICITAR ADOÇÃO DESSE PROCESSO DE VOTO MÚLTIPLO PELO MENOS 48H ANTES DA ASSEMBLEIA GERAL.
 ART. 141 PARAG. 1° - PARTE FINAL – LER.
 A INFORMAÇÃO QUE A MESA ESTÁ OBRIGADA A FORNECER ASSEMBLEIA COM BASE NO ART. 141 PARAG. 1°, AO INAUGURAR A VOTAÇAO PELO PROCESSO DE VOTO MÚLTIPLO, É O N° MÍNIMO DE VOTOS QUE GARANTE A ELEIÇÃO DE UM MEMBRO DO CONSELHO, INDEPENDENTEMENTE DA QUANTIDADE DE SUFRÁGIOS EM BRANCO E DA ESTRATÉGIA DOS DEMAIS ACIONISTAS.
 PERMITIDO NAS ABERTAS E FECHADAS
 ELEIÇÃO EM SEPARADO – ART. 141 PARAG. 4° - SOMENTE NAS ABERTAS – SISTEMA DE PRESERVAÇÃO DOS MINORITÁRIOS.
 1.6 ELEIÇÃO EM SEPARADO
 1.7 MANDATO
 É ESTABELECIDO NO ESTATUTO, ESTABELECE O PRAZO DO CONTRATO, PRAZO MÁXIMO DO MANDATO DO CONSELHEIRO SÃO DE TRES ANOS, ADMITINDO REELEIÇÃO.
 O MANDATO PODERÁ SER INTERROMPIDO.
 É UM CARGO DE CONFIAÇA DA COMPANHIA.
 O CARGO PODERÁ SER DESTITUIDO QUE NÃO PRECISAR DE MOTIVAÇÃO. A PESSOA PODE SER DESTITUIDA SEM MOTIVAÇÃO.
 ASSEMBLEIA GERAL, PELO VOTO DA MAIORIA, DESTITUIR QUALQUER MEMBRO DA ...
 NO CASO DE DESTITUIÇÃO DO QUE FOI ELEITO PELO VOTO MÚLTIPLO, A LEI EXIGE QUE TODO O CONSELHO CAIBA. PARA PROTEGER OS INTERESSES DO ACIONISTAS MINORITÁRIOS.
 1.8 QUÓRUM DE DELIBERAÇÃO
 ESSE QUÓRUM ESTÁ NO ART. 140, IV. –
 O ESTATUTO PODE ESTABELECER UM QUÓRUM MAIOR PARA CERTAS DELIBERAÇÕES.
 OBRIGATORIEDADE DE LAVRAR ATAS EM TODAS A REUNIÕES, NAS QUAIS FICARÁ ARQUIVADA EM LIVRO PRÓPRIO DA COMPANHIA.
 É O ÓRGÃO EXECUTIVO DA COMPANHIA, ELE ATRAVES DO QUAL A COMPANHIA VAI REPRESENTAR CONTRATOS.
 MEMBROS DA DIRETORIA – DIRETORES SERÃO DETENTORES EXCLUSIVOS DA REPRESENTAÇÃO SOCIAL DA COMPANHIA.
 A REPRESENTAÇÃO LEGAL É PRIVATIVA DA DIRETORIA. ART. 138, PARAG. 1° LEI DAS S.A.S
 NÃO HÁ NECESSIDADE DE O DIRETOR SER ACIONISTA. EM GERAL ELE TEM NÍVEL SUPERIOR MAS, A LEI NÃO EXIGE ISTO.
 A DIRETORIA SERÁ COMPOSTA POR PELO MENOS DUAS PESSOAS FÍSICAS QUE DEVEM RESIDIR NO BRASIL, SERÃO ESCOLHIDAS PELO CONSELHO DE ADMINISTRAÇÃO, SE O CONSELHO NÃO ESCOLHER, A ESCOLHA SERÁ FEITA PELA ... DOS ACIONISTAS.
 ATÉ 1/3 DOS MEMBROS DO CONSELHO DE ADMINISTRAÇÃO PODE SER ELEITO PARA DIRETORIA.
 ART. 143 - O ESTATUTO VAI FIXAR O No DE DIRETORES, A DURAÇÃO DO MANDATO, HIPÓTESES DE SUBSTITUIÇAO, VAI ESTABELECER A QUANTIDADE DE DIRETORIAS, A COMPETÊNCIA E AS ATRIBUIÇÕES DE CADA DIRETORIA.
 FABIO ULHOA“NO ESTATUTO PODERÁ SER PREVISTO QUE DETERMINADOS ATOS COMPETEM A DIRETORIA, ENQUANTO ÓRGÃO (ART. 143 PARAG. 2o), CASO EM QUE OS DIRETORES DEVEM REUNIR-SE PARA DELIBERAR POR MAIORIA DE VOTOS. OS TRABALHOS DA REUNIÃO E AS DECISÕES SÃO, ENTÃO, REGISTRADOS EM ATA, LAVRADAS NO LIVRO PRÓPRIO”.
 ART. 100, VI LEI S.A.S – LIVRO DE ATAS DAS REUNIÕES DE DIRETORIAS.
 ART. 161 A 165 A
 CONSELHO FISCAL - ÓRGÃO DE ACESSORAMENTO FISCAL DA ASSEMBLEIA GERAL, NA APRECIALÇÃO DE CONTAS DOS ADMINISTRADORES E NA VOTAÇÃO DAS DEMONSTRAÇÕES FINANCEIRAS DA SOCIEDADE ANONIMA – FABIO ULHOA COELHO
 A EXISTENCIA DO CONSELHO FISCAL É OBRIGATÓRIA MAS, O FUNCIONAMENTO É FACULTATIVO.
 SERÁ PREVISTO NO ESTATUTO.
 VAI ATUAR COMO MERO FISCAL, NÃO APRECIA CONTRATO, ATOS...
 NÃO CABE AO CONSELHO FISCAL APRECIAR A ECONOMICIDADE DAS DECISÕES DA DIRETORIA OU DO CONSELHO DE ADMINISTRAÇÃO, NEM INTERFERIR NA PONDERAÇÃO DA CONVENIENCIA OU OPORTUNIDADE DOS NEGÓCIOS JURÍDICOS REALIZADOS OU A REALIZAR.
 O N° MÍNIMO DE CONSELHEIRO É DE TRES E NO MÁXIMO DE 5 E POSSUE SUPLENTES – ART. 162 S.A.S
 SUPLENTE – 163 DA LEI DAS S.A.S
 165 – DEVERES E RESPONSABILIDADES
 TEMÁTICA: ADMINISTRADORES
 3 QUEM SÃO?
 Ver. Artigo 146 paragrafo 2° lei S.A
 Artigo 147 parágrafo 1°
 Artigo 147 parágrafo 2° - elegibilidade
 Artigo 147 parágrafo 3° -Reputação inibada - não só para conselheiro como para diretor.
 Artigo 147 parágrafo 3°, inciso II – tb artigo. 146 - Relativo à elegibilidade – impedimento a pessoa que ocupa cargo de empresa concorrente.
 Lei licitações tem uma parte criminal, contra administração Pública – ler. O exemplo que o professor deu em sala de aula da auditora fiscal cabe artigo. 147 acima.
 Lei 8934/94 artigo 11 e 2° inciso 11 e 2°?
 CVM impõe uma pena para inabilitação para os cargos de administrador
 Artigo. 149 lei das S.A.S.
 Artigo. 152 Lei das S.A. – critérios da remuneração
 Assembleia =
 Remuneração individual ou global
 Benefício direto apenas recebe se designado em Assembleia Geral
 Artigo. 152 parágrafo 1o pode receber uma verba de participação dos lucros.
 7 REGIME JURÍDICO DO DIRETOR
 Existe um conflito doutrinário se o diretor é ou não empregado.
 Ver súmula 269 do TST. Dá entender que o diretor pode ser sim empregado. Mas, é o caso do empregado que progride na empresa e chega ao cargo de diretor.
 Lei do FGTS – LER. Recolhimento do FGTS dos societários não empregados.
 8 DEVERES DOS ADMINISTRADORES
 A. Diligencia
 B. Cumprimento das finalidades da empresa
 C. Lealdade
 D. Informação
 E. Divulgar os documentos da administração com antecedência
 F. Convocar a AGO,
 G. Providenciar a elaboração das demonstrações financeiras
 H. Observar o Estatuto
 I. Cumprir as deliberações dos órgãos societários hierarquicamente superiores
 J. Controlar a atuação dos demais administradores
 K. Não competir com a sociedade
 9 DEVER DE DILIGÊNCIA
 Artigo 153 S.A
 “o administrador dirigente é aquele que emprega na condução dos negócios sociais as cautelas, métodos, recomendações, postulados e diretivas da ciência da administração de empresas”.
 10 DESVIO DE FINALIDADE
 Artigo 154 S.A
 Artigo 155 S.A
 11 DEVER DE LEALDADE
 O contrato entre a companhia e o administrador, deve atender a condições razoáveis ou equitativas, idênticas as praticadas no mercado, de modo a não ocorrer no cupletamento do administrador o prejuízo da companhia.
 12 DEVER DE INFORMAÇÃO AO MERCADO
 Companhias Abertas –
 Artigo. 157 –
 Ponto relevo – administrador quando toma posse na companhia tem que declarar o patrimônio dele e dizer ações, valores mobiliários de emissão, etc.
 INSTRUÇÃO NORMATIVA CVM 358
 “ o regular funcionamento de mercados capitais depende da transparência no acesso as informações sobre as companhias abertas emissoras dos valores mobiliários nele negociados. No direito americano isso é chamado de Full disclosure (dar conhecimento total assegurar a todos os investidores oportunidades iguais)”.
 Antes da divulgação do fato relevante, compete ao administrador de companhia aberta guardar absoluto sigilo a cerca das operações capazes de influir no comportamento dos investidores , sendo lhe vedado usar a informação privilegiada para obter vantagem, para si ou para terceiros. Regulado artigo. 155 parágrafo 1 a 3° constitue a figura do INSIDER TRADING.
 14 RESPONSABILIDADE ADMINISTRATIVA
 15 RESPONSABILIDADE PENAL
 É aquela que decorre da má gestão pura e simples, quer pela incompetência, quer pela falta da necessária dedicação ao cargo, quer pelo desentrosamento com os demais administradores ou com as diretrizes baixadas pelos órgãos superiores.
 2. RESPONSABILIDADE CRIMINAL
 Artigo. 177 código Penal, 168 A,
 O administrador pode responder penalmente pelos seguintes delitos:
 Artigo 177 CP,
 Lei de economia popular – crimes previstos
 Delitos previstos nos artigo 27c, d, e, todos da lei 6385/76
 Delitos da lei de proteção ambiental
 Delitos previstos na lei de falência artigo 168 a 178
 Extracontratual – atos ilícitos artigo 187 e 927 CC
 o Subjetiva – o agente obrar com dolo ou culpa
 Consiste a responsabilidade civil do administrador na obrigação de indenizar a sociedade por perdas e danos, a tanto se sujeitando o administrador que proceder:
 A. Dentro de suas atribuições e poderes com culpa ou dolo;
 B. Com violação da lei ou do Estatuto
 o Objetiva – prevista em lei. Não se perquire culpa nem dolo. A ação ou omissão, causa dano economicamente apreciável?
  Estrada de ferro
  Cdc
  Algumas atividades de risco
  Responsabilidade que trata da conduta estatal
 Contratual -
 Se agir de boa fé não responderá por acima citado.
 o Por Assembleia Geral
 o Ou pelo Juiz
 Artigo 158, caput e parágrafo 1°lei S.A
  O administrador responde pessoalmente. Responsabilidade solidaria se conivente ou negligente.
  Responsabilidade solidaria – distribuir dividendos.
 Tavares Borba “Compete a Assembleia, mesmo que não conste da ordem do dia, mas, dela decorra, deliberar sobre a propositura de ação de responsabilidade civil contra o administrador que lhe tenha causado prejuízo, circunstancia em que o afastará imediatamente do cargo.”
 Deliberando a Assembleia não promover a ação de responsabilidade Civil, acionistas que representem 5% no mínimo do capital social, poderão ajuizála na condição de substitutos processuais.
 Se os órgãos de administração retardarem a propositura da competente ação por mais de 3 meses, qualquer acionista 205, poderá fazê-lo em nome da companhia. É hipótese de substituição processual derivada (art. 159, § 32). Se, porém, a assembleia geral decidiu não promover a responsabilização do administrador, os acionistas que possuam ações representativas de 5% ou mais do capital social poderão, em nome da companhia, promover a ação judicial. É hipótese de substituição processual originária (art. 159, § 4a).
 Ler: (art. 159, § 7).
 17 ACIONISTA CONTROLADOR (MATÉRIA DA SEGUNDA PROVA)
 3. PROTEÇÃO DA MINORIA
 4. INSTRUMENTOS DE ATUAÇÃO MINORITÁRIA
 PROVA DIA 04/10
 MATÉRIA: SOCIEDADE ANÔNIMA (CONCEITO ATÉ RESPONSABILIDADE CIVIL DOS ADMINISTRADORES).
 Postado por Karlla Andrade às 19:32