type: other

text:
 DECRETO 3628 DE 2003
 DECRETO 3628 DE 17 DE DICIEMBRE DE 2003
 CONTENIDO:EMPRESAS DEL SECTOR TRANSPORTE. SE MODIFICA EL DECRETO 2762 DEL 20 DE DICIEMBRE DE 2001, RELACIONADO CON LA CATEGORIZACIÓN DE LOS TERMINALES DE TRANSPORTE PARA FIJAR LAS TASAS DE USO DIFERENCIALES QUE DEBEN COBRAR LOS TERMINALES DE TRANSPORTE TERRESTRE.
 “Por el cual se modifica el parágrafo del artículo 12 del Decreto 2762 del 20 de diciembre de 2001”.
 en uso de sus facultades constitucionales y legales, en especial de las conferidas por el numeral 11 del artículo 189 de la Constitución Política de Colombia, el parágrafo 2o del artículo 17 de la Ley 105 de 1993, el artículo 28 de la Ley 336 de 1996, y
 Que el Decreto 2762 del 20 de diciembre de 2001, mediante el cual se reglamenta la creación, habilitación, homologación y operación de los terminales de transporte terrestre automotor de pasajeros por carretera, en el parágrafo del artículo 12 se consagró, que en el término de dos (2) años, contados a partir de la vigencia del mencionado decreto, el Ministerio de Transporte debía establecer la categorización de los terminales de transporte;
 Que el Decreto 2053 del 23 de julio de 2003, por el cual se modifica la estructura del Ministerio de Transporte, en su artículo 7o numeral 6o, establece en cabeza de la oficina de regulación económica la facultad de “elaborar las propuestas para establecer fórmulas y criterios para la fijación de las tarifas para el servicio público del transporte y servicios conexos”, dependencia que se encuentra en proceso de adelantar los estudios pertinentes;
 Que se hace necesario modificar la precitada disposición con el fin de adelantar el estudio técnico que permita establecer la categorización de los terminales de transporte terrestre, toda vez que debido a la complejidad del mismo se requiere efectuar un análisis de todos los terminales a nivel nacional,
 ART. 1o—Modificar el parágrafo del artículo 12 del Decreto 2762 del 20 de diciembre de 2001 el cual quedará así: “El Ministerio de Transporte establecerá las categorías de los terminales de transporte, previo estudio técnico con el fin de fijar tasas de uso diferenciales que deben cobrar los terminales de transporte terrestre”.
 (Nota: Véase Decreto Único Reglamentario 1079 de 2015 artículo 2.2.1.4.10.3.2. del Ministerio de Transporte)
 ART. 2o—Los demás términos del Decreto 2762 de 2001, continúan vigentes.


type: wikipedia

text:
 Biografia
 Era figlia di Riccardo Plantageneto, III duca di York, e di sua moglie, Cecilia Neville. Fu quindi la sorella maggiore di Edoardo IV e Riccardo III.
 Matrimoni
 Primo matrimonio
 Nel 1447 venne data in sposa a Henry Holland, III duca di Exeter. Ebbero una figlia:
 Anna (1455–1475), sposò Thomas Grey, I marchese di Dorset
 Durante la Guerra delle Due Rose, suo marito si schierò dalla parte dei Lancaster. Prese parte alla battaglia di Wakefield e nella Seconda battaglia di St Albans. Fu anche comandante della sconfitta di Lancaster nella battaglia di Towton. Fuggì nel Regno di Scozia dopo la battaglia, e poi si unì a Margherita d'Angiò nel suo esilio in Francia. Il 4 marzo 1461 il fratello minore di Anna, Edoardo, duca di York, fu proclamato re a Londra con il nome di Edoardo IV. Exeter fu catturato, ma il nuovo re diede le sue tenute ad Anna e alla loro figlia. Anna ed Exeter si separarono nel 1464 e divorziarono nel 1472. Durante il ritorno di Enrico VI, Anna rimase fedele a suo fratello Edoardo IV e, in quello che sembra essere stato il suo unico intervento in politica, lavorò duramente per convincere suo fratello Giorgio, duca di Clarence, ad abbandonare la causa lancastriana.
 Secondo matrimonio
 Nel 1474 sposò Sir Thomas St. Leger (1440-1483), un fedele seguace di suo fratello. Ebbero una figlia:
 Anna (14 gennaio 1476-21 aprile 1526), sposò George Manners, XI barone di Ros
 Prese parte al tentativo di ribellione del duca di Buckingham contro il fratello minore di Edoardo IV, Riccardo, in seguito al quale fu giustiziato nel 1483. Nel 1467 il re estese il resto della maggior parte delle terre dell'ex duca di Exeter a sua sorella Anna e a tutti i suoi eredi. Pertanto, se si fosse risposata, i futuri bambini avrebbero potuto ereditarli.
 Morte
 Anna morì dando alla luce la sua seconda figlia, a cui venne messo il nome della madre. Fu sepolta nella cappella di San Giorgio nel Castello di Windsor il 1 febbraio 1476.
 Ascendenza
 Note
 Voci correlate
 Guerra delle Due Rose
 Anna
 Anna di York


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 20.6.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 237/7
 Breithiúnas na Cúirte (an Mór-Dhlísheomra) an 26 Aibreán 2022 (iarraidh ar réamhrialú ón Landesverwaltungsgericht Steiermark – an Ostair) – NW v Landespolizeidirektion Steiermark (C-368/20), Bezirkshauptmannschaft Leibnitz (C-369/20),
 (Cásanna Uamtha C-368/20 agus C-369/20) (1)
 (Tarchur chun réamhrialú - Limistéar saoirse, slándála agus ceartais - Saorghluaiseacht daoine - Rialachán (AE) 2016/399 - Cód Teorainneacha Schengen - Airteagal 25(4) - Rialú teorann ag teorainneacha inmheánacha a athbhunú ar bhonn sealadach ar feadh uastréimhse atá teoranta do shé mhí san iomlán - Reachtaíocht náisiúnta lena ndéantar foráil maidir le roinnt tréimhsí rialuithe leanúnacha a fhágann gur sáraíodh an tréimhse sin - Mainneachtain na reachtaíochta sin Airteagal 25(4) de Chód Teorainneacha Schengen a chomhlíonadh, i gcás go bhfuil tréimhsí leanúnacha bunaithe ar an mbaol céanna - Reachtaíocht náisiúnta lena gceanglaítear pas nó cárta aitheantais a chur i láthair agus seiceálacha á ndéanamh ag an teorainn inmheánach, faoi réir pionóis - Mainneachtain na hoibleagáide sin Airteagal 25(4) de Chód Teorainneacha Schengen a chomhlíonadh nuair atá an tseiceáil féin contrártha leis an bhfhoráil sin)
 (2022/C 237/08)
 Teanga an cháis: an Ghearmáinis
 An chúirt a rinne an tarchur
 Landespolizeidirektion Steiermark
 Páirtithe sna príomhimeachtaí
 Iarratasóir: NW
 Cosantóirí: Landespolizeidirektion Steiermark (C-368/20), Bezirkshauptmannschaft Leibnitz (C-369/20),
 An chuid oibríochtúil
 1)
 Ní mór Airteagal 25(4) de Rialachán (AE) 2016/399 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 9 Márta 2016 maidir le Cód an Aontais maidir leis na rialacha lena rialaítear gluaiseacht daoine thar theorainneacha (Cód Teorainneacha Schengen), arna leasú le Rialachán (AE) 2016/1624 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 14 Meán Fómhair 2016 a léirmhíniú sa chaoi is go gcuirtear bac leis ar Bhallstát rialú ag teorainneacha inmheánacha a athbhunú ar bhonn sealadach bunaithe ar Airteagal 25 agus Airteagal 27 den Chód sin, sa chás go sáraítear leis an uastréimhse iomlán de shé mhí, a leagtar síos le hAirteagal 25(4), agus sa chás nach bhfuil aon bhagairt nua ann a thabharfadh údar maith le cur i bhfeidhm nua na dtréimhsí dá bhforáiltear le hAirteagal 25.
 2)
 Ní mór Airteagal 25(4) de Rialachán (AE) 2016/399, arna leasú le Rialachán (AE) 2016/1624, a léirmhíniú sa chaoi is go gcuirtear bac leis ar reachtaíocht náisiúnta, lena gcuireann Ballstát, faoi réir pionóis, ceanglas ar dhuine pas nó cárta aitheantais a thaispeáint ar dhul isteach i gcríoch an Bhallstáit sin ag teorainn inmheánach, i gcás ina bhfuil athbhunú rialaithe teorann ag teorainneacha inmheánacha faoina bhforchuirtear an oibleagáid sin contrártha leis an bhforáil sin.
 (1) IO C 348 19.10.2020


type: contracts

text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 21988A1227(04)
 Hivatalos Lap L 358 , 27/12/1988 o. 0014 - 0015 finn különkiadás fejezet 3 kötet 28 o. 0044 svéd különkiadás fejezet 3 kötet 28 o. 0044
 Megállapodáslevélváltás formájában az Európai Gazdasági Közösség és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság között az Algériából származó paradicsomsűrítménynek a Közösségbe történő behozataláról1. számú levélUram!Az Európai Gazdasági Közösség és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság között megkötött együttműködési megállapodás 19. cikkében előírt alkalmazandó vámtételek 30 %-os csökkentésének végrehajtása céljából, a 20029030 és a 20029090 KN-kódok alá tartozó, és az Algériából származó ecet vagy ecetsav nélkül készített vagy tartósított paradicsomsűrítmény Közösségbe történő behozatalaira irányadó feltételekre vonatkozó információcserét követően, megtiszteltetés számomra, hogy arról tájékoztathatom, hogy az algériai Kormány vállalja, hogy megtesz minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy minden évben január 1-től december 31-ig a Közösségbe vitt mennyiségek ne haladják meg a 100 tonnát.E célból, az algériai Kormány kinyilvánítja, hogy az említett termékeknek a Közösségbe történő minden kivitelét kizárólag olyan exportőrök fogják végezni, akik tevékenységeit a "Société de gestion et de développement des industries alimentaires (SOGEDIA)" (Az élelmiszeripar igazgatásával és fejlődésével foglalkozó társaság) ellenőrzi.A mennyiségekhez kapcsolódó garanciák a SOGEDIA és az Európai Közösségek Bizottságának Mezőgazdasági Főigazgatósága között egyeztetett eljárásokkal összhangban fognak megvalósulni.Az együttműködési megállapodás 19. cikkétől eltérve, e levélváltás formájában kötött megállapodás hatályban marad mindaddig, amíg azt az egyik fél fel nem mondja, amely felmondást minden év szeptember 30. előtt kell megtenni.Hálás lennék, ha megerősítené a Közösség egyetértését a fentiekkel.Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság Kormánya részéről2. számú levélUram!Megtiszteltetés számomra, hogy igazolhatom mai levelének kézhezvételét, amely a következőképpen szól:"Az Európai Gazdasági Közösség és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság között megkötött együttműködési megállapodás 19. cikkében előírt alkalmazandó vámtételek 30 %-os csökkentésének végrehajtása céljából, a 20029030 és a 20029090 KN-kódok alá tartozó, és az Algériából származó ecet vagy ecetsav nélkül készített vagy tartósított paradicsomsűrítmény Közösségbe történő behozatalaira irányadó feltételekre vonatkozó információcserét követően, megtiszteltetés számomra, hogy arról tájékoztathatom, hogy az algériai Kormány vállalja, hogy megtesz minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy minden évben január 1-től december 31-ig a Közösségbe vitt mennyiségek ne haladják meg a 100 tonnát.E célból, az algériai Kormány kinyilvánítja, hogy az említett termékeknek a Közösségbe történő minden kivitelét kizárólag olyan exportőrök fogják végezni, akik tevékenységeit a "Société de gestion et de développement des industries alimentaires (SOGEDIA)" (Az élelmiszeripar igazgatásával és fejlődésével foglalkozó társaság) ellenőrzi.A mennyiségekhez kapcsolódó garanciák a SOGEDIA és az Európai Közösségek Bizottságának Mezőgazdasági Főigazgatósága között egyeztetett eljárásokkal összhangban fognak megvalósulni.Az együttműködési megállapodás 19. cikkétől eltérve, e levélváltás formájában kötött megállapodás hatályban marad mindaddig, amíg azt az egyik fél fel nem mondja, amely felmondást minden év szeptember 30. előtt kell megtenni.Hálás lennék, ha megerősítené a Közösség egyetértését a fentiekkel."Van szerencsém megerősíteni a Közösség egyetértését a fentiekkel és ebből következően kijelenteni, hogy az Ön levelében említett, Algériából származó paradicsomsűrítmények minden mennyisége tekintetében az alkalmazandó vámtételek 30 %-os csökkentését január 1. és december 31. között alkalmazni fogják.Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.az Európai Közösségek Tanácsa nevében--------------------------------------------------


text:
Politinė partija (iš 'dalis') – žmonių grupė, kuri turi bendrus politinius idealus, siekia tų pačių politinių tikslų ir yra susibūrusi į organizaciją, skirtą šiems idealams ginti bei įgyvendinti.
 Tikros partijos egzistuoja ten, kur piliečiai (ar bent didelė jų dalis) turi galimybę dalyvauti valstybės valdyme. Kitose valstybėse į partijas panašiausios revoliucionierių organizacijos.
 Nors partijos reikalingos valstybės institucijų organizavimui ten, kur piliečiai dalyvauja valstybės valdyme, jos paprastai tiesiogiai konstitucijose neminimos.
 Panašios politinės orientacijos ar ideologijos partijos gali jungtis į internacionalus.
 Istorija
 Šiuolaikinės politinės partijos save kildina iš laikotarpio, kai galutinai sužlugo absoliutizmas ir suverenitetas atiteko tautai. Partijos tapo įvairių interesų sklaidos, jų raiškos išdava.
 Dabartinių partijų pirmtakais gali būti laikomos Anglijos politinės grupės – toriai ir vigai. M. Veberis išskyrė šiuos politinių partijų vystymosi etapus:
 Aristokratų katerijos (tam tikrų tikslų siekiančios grupės)
 Politiniai klubai
 Šiuolaikinės masinės partijos
 Visus šiuos etapus praėjo tik toriai ir vigai, kitų partijų kūrimasis yra paprastesnis, pirmi du etapai laikomi tik jų priešistore. Partiniai klubai buvo savotiška pirminė organizacija, jungiantys panašių pažiūrų žmones. Tipiškas toks partijos atsiradimo pavyzdys – Italija. 1831–1848 m. Italijoje veikė „Jaunosios Italijos“ politinis klubas su filialais. Tų filialų buvo daug, o jų narių apie 50-60 tūkst. Panašaus tipo buvo Didžiosios Prancūzijos revoliucijos metu susikūrę jakobinų, koldiljerų klubai.
 Masinės partijos susikūrė veikiamos darbininkų judėjimo. Masinėms partijoms būdingas didelis narių skaičius, struktūra ir pan. XIX a. pab.–XX a. vid. partijos formuojasi daugiausia klasiniu požymiu. Politiniams procesams įgavus parlamentinę formą išaiškėja, kad partija turi remtis ne klasės interesais, bet atstovauti daugelį visuomeninių jėgų interesų. Pagrindine partijų funkcija tampa įvairių visuomeninių interesų derinimas, jų integracija, todėl partijoms tampa būtina suformuluoti universalią programą. Partijos tampa universalesnėmis. Nuo XX a. vidurio klasines partijas pakeitė „catch – all“ tipo partijos.
 Partijos paprastai remiasi arba deklaruoja, kad remiasi kokia nors ideologija, tačiau jų ideologizacijos laipsnis yra skirtingas. JAV partijos – tiek respublikonai, tiek demokratai remiasi liberalizmo ideologija, tačiau jų ideologizacijos laipsnis yra žemas. Lyginant Europos ir JAV partijas atrodo, kad JAV partijos neturi ideologijos, o remiasi pragmatizmu.
 Partijų skirstymas
 Galimos asmeninės partijos, kurios dažnai ir vadinamos pagal savo lyderius. Jos dažnesnės žemesnės kultūros valstybėse. Gavę valdžią, savas programines nuostatas jos lengvai keičia.
 Jei valstybėje nėra nusistovėjusi valdymo forma, partijos dažnai grupuojasi pagal palankumą kuriai nors iš jų. Pavyzdžiui, Prancūzijoje ar Ispanijoje XX a. pradžioje buvo respublikonų ir monarchistų partijų.
 Jei valstybėje nenusistovėjusi religijos padėtis, gali kurtis religijai palankios partijos. Tačiau jų programose tai nebūna vienintelės nuostatos.
 Valstybėse, kuriose kartu gyvena kelios nelygių teisių ar įtakos tautos, gali kurtis nacionalinės partijos, kurios siekia didesnių savos tautos teisių.
 Kartais partijos buriasi pagal požiūrį į kokį nors konkrečiu metu svarbų klausimą. Pavyzdžiui, JAV respublikonų partija ir JAV demokratų partija skyrėsi požiūriu į vergiją, vėliau – požiūriu į muitus, dar vėliau – požiūriu į valiutą.
 Šiuolaikinės partijos paprastai yra vadinamosios masinės partijos. Nuo 7-to dešimtmečio Vakarų Europoje šalia masinių partijų atsiranda ir vadinamosios naujo tipo (new wave) partijos.
 Politinės partijos taip pat dažnai skirstomos vadinamajame politiniame spektre. Tipiškas spektras turi kairiąsias partijas, siejamas su radikalia ir progresyvia politika, ir dešiniąsias partijas, siejamas su konservatyvia arba reakcine politika. Kiti skirstymo variantai papildomai įtraukia tokias dimensijas kaip požiūris į parlamentinę demokratiją ir autoritarizmą bei totalitarizmą, ekonominę politiką (kairiosios partijos renkasi socialdemokratiją, socializmą arba komunizmą, o dešiniosios linkusios palaikyti laissez – faire ekonomiką. Centristinės partijos paprastai bando derinti tiek kairiųjų, tiek dešiniųjų remiamas priemones.
 Kiekvienoje valstybėje politinės partijos sudaro tam tikrą partinę sistemą.
 Partijų struktūra
 Paprastai kiekviena didesnė partija turi savo skyrius ar organizacijas visoje valstybėje ar bent didelėje jos dalyje, didesniuose administraciniuose centruose ar rinkimų apygardose. Tokių skyrių tikslas – skleisti partijos idėjas, pritraukti naujus žmones, organizuoti rinkiminę agitaciją.
 Be to, visos partijos paprastai turi ir savo oficialius organus.
 Paprastai kiekvienas parlamente svarstomas klausimas yra apsvarstomas atskirame partijos susirinkime. Be to, partijos nariai pasižada svarbiais klausimais balsuoti, kaip nutarė partija, arba iš jos pasitraukti.
 Partijos programa
 Partijos keliami reikalavimai rašomi į partijos programą. Paprastai ji yra tvirtinama partijos suvažiavime ir yra įsipareigojimas rinkėjams.
 Taip pat skaitykite
 Lietuvos partijos
 Išnašos
 Partijos


text:
 5.5.2014
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 135/49
 Recurso interposto em 10 de fevereiro de 2014 — Export Development Bank of Iran/Conselho da União Europeia
 (Processo T-89/14)
 2014/C 135/63
 Língua do processo: francês
 Partes
 Recorrente: Export Development Bank of Iran (Teerão, Irão) (representante J.-M. Thouvenin, advogado)
 Recorrente: Conselho da União Europeia
 Pedidos
 O recorrente conclui pedindo que o Tribunal Geral se digne:
 —
 Anular o Regulamento de Execução (UE) n.o 1154/2013 do Conselho, de 15 e novembro de 2013, na parte relativa ao recorrente;
 —
 Anular a Decisão 2013/661/PESC do Conselho, de 15 de novembro de 2013, na parte relativa ao recorrente;
 —
 Declarar inaplicável, na parte que lhe diz respeito, o Regulamento (UE) n.o 267/2012 do Conselho, de 23 de março de 2012,
 —
 Declarar inaplicável, na parte que lhe diz respeito, a Decisão 2010/413/PESC;
 —
 A título subsidiário, anular o regulamento de execução e a decisão mencionadas nos dois primeiros pontos das presentes conclusões, desde 20 de janeiro de 2014;
 —
 Condenar o Conselho nas despesas.
 Fundamentos e principais argumentos
 O recorrente invoca nove fundamentos para o seu recurso, oito dos quais são, no essencial, idênticos ou semelhantes aos invocados no âmbito do Processo T-65/14, Bank Refah Kargaran/Conselho
 A parte recorrente invoca adicionalmente um fundamento decorrente da violação dos princípios da igualdade e da não discriminação.


text:
AviaSelva, fue una aerolínea de Perú con base en el Aeropuerto Internacional Coronel FAP Francisco Secada Vignetta, en Iquitos. Operaba vuelos interdepartamentales en Perú, Brasil y Colombia.
 Destinos
 Iquitos / Aeropuerto Internacional Coronel FAP Francisco Secada Vignetta
 Juanjuí / Aeropuerto de Juanjui
 Pucallpa / Aeropuerto Internacional Capitán Rolden
 Tarapoto / Aeropuerto Comandante FAP Guillermo del Castillo Paredes
 Yurimaguas / Aeropuerto Moisés Benzaquen Rengifo
 Leticia / Aeropuerto Internacional Alfredo Vásquez Cobo
 Manaus / Aeropuerto Internacional Eduardo Gomes
 Flota
 Cessna 206
 Aerolíneas de Perú


text:
 15.2.2014
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 45/35
 Skarga wniesiona w dniu 4 listopada 2013 r. — Real Express przeciwko OHIM — MIP Metro (real)
 (Sprawa T-580/13)
 2014/C 45/61
 Język skargi: angielski
 Strony
 Strona skarżąca: Real Express Srl (Bukareszt, Rumunia) (przedstawiciel: adwokat C. Anitoae)
 Strona pozwana: Urząd Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory)
 Stroną postępowania przed Izbą Odwoławczą była również: MIP Metro Group Intellectual Property GmbH & Co. KG (Düsseldorf, Niemcy)
 Żądania
 Strona skarżąca wnosi do Sądu o:
 —
 stwierdzenie nieważności decyzji Czwartej Izby Odwoławczej Urzędu Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory) z dnia 16 września 2013 r. w sprawie R 1519/2012-4;
 —
 obciążenie strony pozwanej i MIP Metro Group Intellectual Property GmbH & Co. KG kosztami postępowania.
 Zarzuty i główne argumenty
 Zgłaszający wspólnotowy znak towarowy: MIP Metro Group Intellectual Property GmbH & Co. KG
 Zgłoszony wspólnotowy znak towarowy: Graficzny znak towarowy w kolorach niebieskim i czerwonym zawierający element słowny „real” dla towarów i usług należących do klas 3 i 35 — zgłoszenie nr 9 512 609
 Właściciel znaku lub oznaczenia, na które powołano się w postępowaniu w sprawie sprzeciwu: Strona skarżąca
 Znak lub oznaczenie, na które powołano się w sprzeciwie: Rumuńskie znaki towarowe nr. 38 089 i 80 065
 Decyzja Wydziału Sprzeciwów: Oddalenie sprzeciwu w całości
 Decyzja Izby Odwoławczej: Oddalenie odwołania
 Podniesione zarzuty: Naruszenie art. 8 ust. 1 lit. b) rozporządzenia nr 207/2009.


text:
Tavoitemekko osa 2
 Rennosti kuntoon!Sohvasyöpöstä pururatojen valtiaaksiLiikunta
 Olet täällä: Alkuun / Painonpudotus / Tavoitemekko osa 2
 Tavoitemekko osa 2 31.5.2012 : Satu 2 kommenttia Tweet
 Pari päivää sitten päätin kohdata tavoitemekkoni silmästä silmään. Oli aika tarkistaa mistä kohtaa mekko puristaisi ja kuinka kovasti joutuisin loppuviikon paastoamaan mahtuakseni mekkoon mukavasti lauantaina.
 Hämmästykseni oli suuri, kun mekko sujahti päälleni ongelmitta. Ja tämä siitä huolimatta, että mahan kokoon puristavat sukkahousut olivat vielä paketissa.
 Yllätyin, sillä mitään kovin radikaalia en ollut ehtinyt tehdä tavoitemekkoon mahtuakseni.
 Epäilenkin, että iloisen yllätyksen taustalla on arjen rytmittyminen uudelleen ja hyötyliikunnan lisääntyminen. Nykyään nimittäin käytän liikkumiseen muitakin kulkuvälineitä kuin autoa. Uskon, että nykynaista, tai ainakin minua, taitaa lihottaa eniten nykyajan moderni tekniikka ja muut tarjolla olevat mukavuudet. Joka paikkaan mennään autolla ja töissäkin vain istuskellaan toimistojakkaraan jämähtäneenä. Televisiosta tulee tauotta ohjelmia, jotka saavat jäämään sohvalle, sen sijaan, että tulisi tehtyä jotain hyödyllistä.
 Nuorena kuvittelin pysyväni hoikkana erityisen hyvän aineenvaihdunnan ansiosta, mutta täytyy myöntää, että tuolloin myös liikuin paljon enemmän.
 Sään salliessa kuljin pyörällä kouluun ja harrastuksiin. Kävin tanssitunneilla useita kertoja viikossa ja muina iltoina hääräsin hevostallilla. Kolmelta Tv-kanavalta tulevan ohjelmatarjonnan kohokohta taisi olla ritariässä, joka ei onnistunut vangitsemaan minua tunneiksi töllöttimen ääreen.
 Lienee siis hölmöä syyttää nykykiloista pelkästään hidastunutta aineenvaihduntaa Hyötyliikunnan ja zumbailun yhdistäminen auttoi minua pääsemään ihan huomaamattani tavoitemekkoni mittoihin. Toivottavasti hyvä vire jatkuu. Ja ellei jatku, niin aina voi turvautua kutistaviin sukkahousuihin!
 Kategoriassa: Painonpudotus Kommentit SatuH sanoo: 31.5.2012 15:27:ssa
 Ikävä tämmöinen antikliimaksi. Sä olisit voinut saada ainakin näyttävän itkuraivarin jos mekko ei olisi mahtunut päälle edes sukkahousujen avulla. Olen samaa mieltä nykytekniikan turmiollisesta vaikutuksesta. Itse vaihdoin polkupyörän kävelyyn jotta saisin maksimimäärän hyötyliikuntaa.
 Vastaa Sherkku sanoo: 1.6.2012 09:06:ssa
 Onnittelut mekkotavoitteen saavuttamisesta!
 Mä kanssa vannon hyötyliikunnan nimeen. Kauppareissut teen kävellen lähimpään kauppaan ja hyvin harvoin käytän hissiä. Kolmas kerros on niin helposti saavutettavissa jalkaisin. Työmatkapyöräilystä tulee kyllä haaste, kun matka kasvoi 1,5:stä 8 km:iin. Toisaalta reitin suuret korkeusvaihtelut ovat sitä luokkaa, että varmaan voin armahtaa itseäni vaikka pyöräilisin vain 2-3 viikossa sen matkan!
 Sähköpostiosoitteesi:Delivered by FeedBurner
 Miksi kaksikin kiloa kannattaa kadottaa
 45 ja 5 faktaa
 Rennosti rantakuntoon?
 Kakkua ja oivalluksia
 Kiire, kiire, kiire!
 Ma-ri-naa
 R-M: 45 ja 5 faktaaElina: Miksi kaksikin kiloa kannattaa kadottaaSatu: Miksi kaksikin kiloa kannattaa kadottaaSatu: 45 ja 5 faktaaSatu: 45 ja 5 faktaa
 Seuraa meitä: Blog’lovin & Blogilista
 Mieli (10)
 Painonpudotus (32)
 Ruoka & syöminen (7)
 ihmehousut
 Palaa sivun alkuunCopyright © 2013 · Rennostikuntoon.Net · Kirjaudu sisään


text:
 16.5.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 198/19
 Iarraidh ar réamhrialú ón Bundesverwaltungsgericht (an Ostair) arna taisceadh an 21 Eanáir 2022 – Apotheke B. v Bundesamt für Sicherheit im Gesundheitswesen (BASG)
 (Cás C-47/22)
 (2022/C 198/33)
 Teanga an cháis: an Ghearmáinis
 An chúirt a rinne an tarchur
 Bundesverwaltungsgericht
 Páirtithe sna príomhimeachtaí
 Iarratasóir: Apotheke B.
 Cosantóir: Bundesamt für Sicherheit im Gesundheitswesen (BASG)
 Na ceisteanna a tharchuirtear
 1.
 a)
 An gcaithfear Airteagal 80(b) de Threoir 2001/83/CE (1) a léirmhíniú sa chaoi is go gcomhlíontar an ceanglas san fhoráil sin fiú i gcás, mar atá sna príomhimeachtaí, ina bhfaigheann sealbhóir údaraithe dáileacháin mórdhíola táirgí íocshláinte ó dhaoine eile atá, faoin dlí náisiúnta, údaraithe freisin nó atá i dteideal táirgí íocshláinte a sholáthar don phobal freisin ach nach bhfuil údarú dáileacháin den sórt sin acu nó atá díolmhaithe ón oibleagáid chun údarú dáileacháin den sórt sin a fháil de réir Airteagal 77(3) den Treoir sin, agus nach bhfaightear ach cainníochtaí beaga.
 b)
 Más freagra diúltach a thabharfar ar Cheist 1(a): an bhfuil sé ábhartha maidir le comhlíonadh an cheanglais a leagtar síos in Airteagal 80(b) de Threoir 2001/83/CE nach gcuirfear soláthar táirgí íocshláinte a fuarthas i gcomhréir leis na socruithe arna léiriú sna príomhimeachtaí agus i gCeist 1(a) ar fáil ach amháin do dhaoine atá údaraithe nó i dteideal táirgí íocshláinte a sholáthar don phobal faoi Airteagal 77(2) den Treoir sin nó dóibhsean arb iad féin sealbhóirí údaraithe dáileacháin mórdhíola?
 2.
 a)
 An gcaithfear Airteagal 79(b) agus Airteagal 80(g), in éineacht le pointe 2.2. de Threoirlínte an 5 Samhain 2013 maidir le dea-chleachtas dáileacháin i leith táirgí íocshláinte lena n-úsáid ag an duine, a léirmhíniú sa chaoi is go gcomhlíontar na ceanglais foirne fiú i gcás, mar atá sna príomhimeachtaí, go bhfuil an duine freagrach as láthair (go fisiciúil) ón láithreán ar feadh tréimhse ceithre uair an chloig ach go bhféadfaí dul i dteagmháil leis ar an teileafóin le linn na tréimhse sin?
 b)
 An gcaithfear Treoir 2001/83/CE, go háirithe Airteagail 79 agus d’Airteagal 80(g), in éineacht leis an gcéad mhír de phointe 2.3 de Threoirlínte an 5 Samhain 2013 maidir le dea-chleachtas dáileacháin i leith táirgí íocshláinte lena n-úsáid ag an duine, a léirmhíniú sa chaoi is go gcomhlíontar na ceanglais foirne dá bhforáiltear sna hAirteagail agus sna Treoirlínte sin i gcás ina bhfuil an duine freagrach as láthair mar a léirítear i gCeist 2(a), mar atá sna príomhimeachtaí, nach bhfuil an fhoireann atá i láthair in ann, go háirithe i gcás cigireacht arna déanamh ag an údarás inniúil den Bhallstáit, faisnéis a chur ar fáil iad féin maidir leis na nósanna imeachta i scríbhinn i ndáil lena réimsí freagrachta?
 c)
 An gcaithfear Treoir 2001/83/CE, go háirithe Airteagail 79 agus Airteagal 80(g), in éineacht le pointe 2.3 de Threoirlínte an 5 Samhain 2013 maidir le dea-chleachtas dáileacháin i leith táirgí íocshláinte lena n-úsáid ag an duine, a léirmhíniú sa chaoi is, agus measúnú á dhéanamh an bhfuil líon leordhóthanach ball foirne inniúla ann ag gach céim den dáileachán mórdhíola, go gcaithfear aird a thabhairt ar ghníomhaíochtaí, mar atá sna príomhimeachtaí, arna seachfhoinsiú chuig tríú páirtithe (nó gníomhaíochtaí arna ndéanamh ag fochonraitheoirí) agus an gcuirtear cosc leis an Treoir sin ar thuairisc ó shaineolaí a fháil chun críoch an mheasúnaithe sin nó an bhfuil ceanglas ann tuairisc den sórt sin a fháil?
 3.
 An gcaithfear Treoir 2001/83, go háirithe Airteagail 77(6) agus 79, a léirmhíniú sa chaoi is nach mór an t-údarú chun tabhairt faoi ghníomhaíocht mar mhórdhíoltóir táirgí íocshláinte a aistarraingt i gcás ina suitear nach gcomhlíontar ceanglas atá ann faoi Airteagal 80 den Treoir sin, mar atá sna príomhimeachtaí, mar shampla, ina bhfaightear táirgí íocshláinte ar bhealach atá contrártha le hAirteagal 80(b) den Treoir, ach go gcomhlíontar an ceanglas sin arís, ar aon slí nuair a dhéanann an t-údarás inniúil den Bhallstát nó an chúirt cinneadh? Murach sin, cad iad na ceanglais eile atá i gceist leis an measúnú sin faoi dhlí an Aontais agus, go háirithe, cathain ba chóir an t-údarú a chur ar fionraí (amháin) seachas é a aistarraingt?
 (1) Treoir 2001/83/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 6 Samhain 2001 maidir leis an gcód Comhphobail a bhaineann le táirgí íocshláinte lena n-úsáid ag an duine (IO 2001 L 311, lch. 67).


type: legislation

jurisdiction: US

text:
 117 S1982 IS: To amend the Internal Revenue Code of 1986 for purposes of the tax on private foundation excess business holdings to treat as outstanding any employee-owned stock purchased by a business enterprise pursuant to certain employee stock ownership retirement plans.
 U.S. Senate
 2021-06-09
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 II117th CONGRESS1st SessionS. 1982IN THE SENATE OF THE UNITED STATESJune 9, 2021Ms. Stabenow (for herself and Mr. Peters) introduced the following bill; which was read twice and referred to the Committee on FinanceA BILLTo amend the Internal Revenue Code of 1986 for purposes of the tax on private foundation excess business holdings to treat as outstanding any employee-owned stock purchased by a business enterprise pursuant to certain employee stock ownership retirement plans. 1.Certain purchases of employee-owned stock disregarded for purposes of foundation tax on excess
 business holdings(a)In generalSection 4943(c)(4)(A) of the Internal Revenue Code of 1986 is amended by adding at the end the following new clause:(v)For purposes of clause (i), subparagraph (D), and paragraph (2), any voting stock which—(I)is not readily tradable on an established securities market,(II)is purchased by the business enterprise on or after January 1, 2005, from an employee stock ownership plan (as defined in section 4975(e)(7)) in which employees of such business enterprise participate, in connection with a distribution from such plan, and(III)is held by the business enterprise as treasury stock, cancelled, or retired,shall be treated as outstanding voting stock, but only to the extent so treating such stock would not result in permitted holdings exceeding 49 percent (determined without regard to this clause). The preceding sentence shall not apply with respect to the purchase of stock from a plan during the 10-year period beginning on the date the plan is established..(b)Effective date(1)In generalThe amendments made by this section shall apply to taxable years ending after the date of the enactment of this Act and to purchases by a business enterprise of voting stock in taxable years beginning before, on, or after the date of the enactment of this Act.(2)Special rule for grandfathered foundations in case of decrease in ownership by reason of
 pre-enactment purchasesSection 4943(c)(4)(A)(ii) of the Internal Revenue Code of 1986 shall not apply with respect to any decrease in the percentage of holdings in a business enterprise by reason of the application of section 4943(c)(4)(A)(v) of such Code (as added by this section).


text:
Hinnad alates 442 €
 Arvuti Intei Core i5-8600K | Coffee Lake | 3.6 GHz, Turbo 4.3 GHz | Cores 6 | 9MB | Socket LGA1151 | 95 Watts | GPU HD 630 | BOX | BX80684I58600KSR3QU, 4 GB DDR4 PC17000 2133 MHz mälu, 500 GB SATA3 7200 kõvaketas, videokaart Intel HD 530 onboard, mATX
 Arvuti Intei Core i5-8600K | Coffee Lake | 3.6 GHz, Turbo 4.3 GHz | Cores 6 | 9MB | Socket LGA1151 | 95 Watts | GPU HD 630 | BOX | BX80684I58600KSR3QU, 8 GB DDR4 PC17000 2133 MHz mälu, 120 Gb SSD, videokaart Intel HD 530 onboard, mATX
 Arvuti Intei Core i5-8600K | Coffee Lake | 3.6 GHz, Turbo 4.3 GHz | Cores 6 | 9MB | Socket LGA1151 | 95 Watts | GPU HD 630 | BOX | BX80684I58600KSR3QU, 8 GB DDR4 PC17000 2133 MHz mälu, 1 TB SATA3 7200 kõvaketas, videokaart Intel HD 530 onboard, mATX
 Arvuti Intei Core i5-8600K | Coffee Lake | 3.6 GHz, Turbo 4.3 GHz | Cores 6 | 9MB | Socket LGA1151 | 95 Watts | GPU HD 630 | BOX | BX80684I58600KSR3QU, 4 GB DDR4 PC17000 2133 MHz mälu, 500 GB SATA3 7200 kõvaketas, videokaart 1 GB DDR3 GeForce GT 210, ATX
 Arvuti Intei Core i5-8600K | Coffee Lake | 3.6 GHz, Turbo 4.3 GHz | Cores 6 | 9MB | Socket LGA1151 | 95 Watts | GPU HD 630 | BOX | BX80684I58600KSR3QU, 8 GB DDR4 PC17000 2133 MHz mälu, 1 TB SATA3 7200 kõvaketas, videokaart 2 GB DDR3 Radeon R7 240, MidiATX
 Arvuti Intei Core i5-8600K | Coffee Lake | 3.6 GHz, Turbo 4.3 GHz | Cores 6 | 9MB | Socket LGA1151 | 95 Watts | GPU HD 630 | BOX | BX80684I58600KSR3QU, 4 GB DDR4 PC17000 2133 MHz mälu, 500 GB SATA3 7200 kõvaketas, videokaart 2 GB DDR3 128bit GeForce GT 730, ATX
 Arvuti Intei Core i5-8600K | Coffee Lake | 3.6 GHz, Turbo 4.3 GHz | Cores 6 | 9MB | Socket LGA1151 | 95 Watts | GPU HD 630 | BOX | BX80684I58600KSR3QU, 8 GB DDR4 PC17000 2133 MHz mälu, 1 TB SATA3 7200 kõvaketas, videokaart 2 GB DDR5 Radeon RX 550, MidiATX
 Arvuti Intei Core i5-8600K | Coffee Lake | 3.6 GHz, Turbo 4.3 GHz | Cores 6 | 9MB | Socket LGA1151 | 95 Watts | GPU HD 630 | BOX | BX80684I58600KSR3QU, 8 GB DDR4 PC17000 2133 MHz mälu, 1 TB SATA3 7200 kõvaketas, videokaart 2 GB DDR5 GeForce GTX 1050, Midi ATX
 Arvuti Intei Core i5-8600K | Coffee Lake | 3.6 GHz, Turbo 4.3 GHz | Cores 6 | 9MB | Socket LGA1151 | 95 Watts | GPU HD 630 | BOX | BX80684I58600KSR3QU, 8 GB DDR4 PC17000 2133 MHz mälu, 1 TB SATA3 7200 kõvaketas, videokaart 4 GB DDR5 GeForce GTX 1050Ti, Midi ATX
 Arvuti Intei Core i5-8600K | Coffee Lake | 3.6 GHz, Turbo 4.3 GHz | Cores 6 | 9MB | Socket LGA1151 | 95 Watts | GPU HD 630 | BOX | BX80684I58600KSR3QU, 8 GB DDR4 PC17000 mälu, 1 TB SATA3 7200 kõvaketas, videokaart 4 GB DDR5 Radeon RX 560, Midi ATX
 Arvuti Intei Core i5-8600K | Coffee Lake | 3.6 GHz, Turbo 4.3 GHz | Cores 6 | 9MB | Socket LGA1151 | 95 Watts | GPU HD 630 | BOX | BX80684I58600KSR3QU, 8 GB DDR4 PC17000 2133 MHz mälu, 1 TB SATA3 7200 kõvaketas, videokaart 4 GB GDDR5 Radeon RX 570, Midi ATX
 Arvuti Intei Core i5-8600K | Coffee Lake | 3.6 GHz, Turbo 4.3 GHz | Cores 6 | 9MB | Socket LGA1151 | 95 Watts | GPU HD 630 | BOX | BX80684I58600KSR3QU, 8 GB DDR4 PC17000 2133 MHz mälu, 1 TB SATA3 7200 kõvaketas, videokaart 3 GB DDR5 GeForce GTX 1060, MidiATX
 Arvuti Intei Core i5-8600K | Coffee Lake | 3.6 GHz, Turbo 4.3 GHz | Cores 6 | 9MB | Socket LGA1151 | 95 Watts | GPU HD 630 | BOX | BX80684I58600KSR3QU, 8 GB DDR4 PC17000 2133 MHz mälu, 1 Tb SATA3 7200 kõvaketas, videokaart 4 GB GDDR5 Radeon RX 580, Midi ATX
 Arvuti Intei Core i5-8600K | Coffee Lake | 3.6 GHz, Turbo 4.3 GHz | Cores 6 | 9MB | Socket LGA1151 | 95 Watts | GPU HD 630 | BOX | BX80684I58600KSR3QU, 8 GB DDR4 PC17000 2133 MHz mälu, 1 TB SATA3 7200 kõvaketas, videokaart 6 GB DDR5 GeForce GTX 1060, MidiATX
 Arvuti Intei Core i5-8600K | Coffee Lake | 3.6 GHz, Turbo 4.3 GHz | Cores 6 | 9MB | Socket LGA1151 | 95 Watts | GPU HD 630 | BOX | BX80684I58600KSR3QU, 8 GB DDR4 PC17000 2133 MHz mälu, 1 TB SATA3 7200 kõvaketas, videokaart 8 GB DDR5 Radeon RX 580, Midi ATX
 Arvuti Intei Core i5-8600K | Coffee Lake | 3.6 GHz, Turbo 4.3 GHz | Cores 6 | 9MB | Socket LGA1151 | 95 Watts | GPU HD 630 | BOX | BX80684I58600KSR3QU, 8 GB DDR4 PC17000 2133 MHz mälu, 1 Tb SATA3 7200 kõvaketas, videokaart 8 GB DDR5 GeForce GTX 1070, MidiATX
 Arvuti Intei Core i5-8600K | Coffee Lake | 3.6 GHz, Turbo 4.3 GHz | Cores 6 | 9MB | Socket LGA1151 | 95 Watts | GPU HD 630 | BOX | BX80684I58600KSR3QU, 8 GB DDR4 PC17000 2133 MHz mälu, 1 Tb SATA3 7200 kõvaketas, videokaart 8 GB DDR5 GeForce GTX 1080, MidiATX


text:
Die Leibnizschule ist ein altsprachliches Gymnasium im Westend der Stadt Offenbach am Main. Sie ist nach dem deutschen Philosophen Gottfried Wilhelm Leibniz benannt.
 Geschichte
 Die Geschichte der Schule reicht bis in das Jahr 1691 zurück. Damals wurde in Offenbach eine Lateinschule im Pfarrhaus in der Schlossstraße gegründet. Diese Schule wurde 1834 in eine großherzoglich-hessische Realschule umgewandelt. 1884 teilte sich diese Schule in die Leibnizschule als Realgymnasium, später dann Gymnasium und die spätere Rudolf-Koch-Schule als Realschule.
 1909 wurde der heutige neobarocke Bau, mit seinen kurzen Seitenflügeln, dem aufgesetzten Uhrtürmchen, seiner breiten Freitreppe, dem Zierbrunnen im Foyer und dem prachtvollen Portal als Großherzogliches Knabengymnasium eingeweiht. Vorbild des Baus war die Schlossarchitektur des 18. Jahrhunderts, dieser galt als schönstes Schulgebäude seiner Zeit.
 In der NS-Zeit wurde das Gymnasium in Hindenburg-Schule umbenannt. Von 1945 bis 1947 waren dann beide Schulen noch einmal als Realgymnasiums Offenbach vereint, danach erfolgte eine erneute Trennung unter den kurzfristigen Namen A-Schule (für die Realschule) und B-Schule (für das Gymnasium). Noch im gleichen Jahr folgte die Umbenennung in den heutigen Namen.
 Die Schule verteilt sich heute auf zwei Gebäude, von denen das ältere seit 1909 Sitz der Schule war. Das zweite Gebäude entstand 1972 im Zuge steigender Schülerzahlen. Die Schule wird (Stand 2009) von etwa 1400 Schülern besucht. Zur Fröbelschule für Praktisch Bildbare in Offenbach besteht eine enge Partnerschaft.
 Besonderes
 Die Schüler der fünften Klasse werden in einem Mentorenprogramm von Älteren betreut. Die Schule ist eine Club-of-Rome-Schule. Dies ist eine besondere Auszeichnung für Schulen, die den Menschen in den Mittelpunkt stellen.
 Seit diesem Jahr bietet die Schule zusätzlich zu einer Lateinklasse (Latein als erste Fremdsprache) auch eine Ganztagsklasse an.
 Neubau
 Der Neubau der Leibnizschule wird heutzutage für den Unterricht der Mittelstufe, der Oberstufe sowie den Q1- und Q2-Klassen genutzt. Er hat ein eigenes Lehrerzimmer und das Hauptsekretariat befindet sich ebenfalls dort. Es gibt mehrere Trakte, jedes auf ein spezielles Thema zugeweiht. So ist der C-Trakt bspw. für naturwissenschaftliche Fächer wie Biologie, Chemie oder Physik bestimmt.
 Bekannte Schüler
 Heinrich von Brentano (1904–1964), Politiker
 Georg Heberer (1920–1999), Chirurg und Hochschullehrer in Köln und München
 Lutz Kleinhans (1926–2011), deutscher Fotograf und Bildjournalist
 Bernd Rosenheim (* 1931), Bildhauer
 Dieter Krombach (1935–2020), Arzt sowie verurteilter Vergewaltiger und Mörder
 Otto Holzapfel (* 1941), Volkskundler und philologisch orientierter Liedforscher, Abitur 1961
 Brigitte Scherer (* 1943), Reisejournalistin bei der Frankfurter Allgemeinen Zeitung
 Reinhart T. Grundmann (* 1944), Chirurg
 Jürgen Blume (* 1946), Komponist, Professor, langjähriger Rektor der Hochschule für Musik Mainz
 Karl Rathgeber (* 1950), Dirigent, Professor, langjähriger Rektor der Hochschule für evangelische Kirchenmusik Bayreuth, Abitur 1969
 Maria Regina Kaiser (* 1952), Schriftstellerin, Abitur 1971
 Horst Schneider (* 1952), ehemaliger Oberbürgermeister von Offenbach am Main, Abitur 1970
 Richard Beyer (* 1958), Musiktheoretiker, Musikwissenschaftler.
 Christoph Schäfer (* 1961), Historiker, Abitur 1981
 Felix Körner (* 1963), Theologe, Islamwissenschaftler, Abitur 1982.
 Sergio Morabito (* 1963), Dramaturg, Opernregisseur
 Sebastian Heilmann (* 1965), Politikwissenschafter und Sinologe
 Kai Frederic Schrickel (* 1966), Schauspieler, Abitur 1985
 Oliver Stirböck (* 1967), Politiker, Abitur 1987
 Götz Otto (* 1967), Schauspieler
 Sebastian Rode (* 1990), Fußballspieler und Europapokalsieger
 Emre Nefiz (* 1994), Fußballspieler
 Dren Hodja (* 1994), Fußballspieler
 Quellen und Literatur
 Großherzogliche Realschule I. und II. Ordnung zu Offenbach a. M. (Hrsg.): Programm der Großherzoglichen Realschule I. und II. Ordnung zu Offenbach a. M. Offenbach M. 1883–1884 ()
 Großherzogliches Realgymnasium und Realschule zu Offenbach a. M. (Hrsg.): Programm des Grossherzoglichen Realgymnasiums und der Realschule zu Offenbach a. M. Offenbach M. 1885–1893 ()
 Großherzogliches Gymnasium und Großherzogliche Realschule Offenbach am Main (Hrsg.): Programm des Großherzoglichen Gymnasiums und der Großherzoglichen Realschule zu Offenbach am Main. Offenbach 1894–1899 ()
 Großherzogliches Gymnasium und Großherzogliche Realschule Offenbach am Main (Hrsg.): Bericht. Offenbach 1900 ()
 Grossherzogliches Gymnasium und Grossherzogliche Realschule (in der Entwickelung zur Oberrealschule Begriffen) nebst Vorschule zu Offenbach am Main (Hrsg.): Bericht. Offenbach 1901 ()
 Grossherzogliches Gymnasium und Grossherzogliche Oberrealschule nebst Vorschule zu Offenbach am Main (Hrsg.): Bericht. Offenbach 1902–1903 ()
 Grossherzogliches Gymnasium zu Offenbach am Main (Hrsg.): Bericht über das Schuljahr. Offenbach 1904–1917 ()
 Ludwig Buchhold: Zur Geschichte der Offenbacher Lateinschule. Cramer, Offenbach am Main 1912, 32 S. ()
 300 Jahre Alte Lateinschule: 1691–1991, Leibnizschule, Rudolf-Koch-Schule, 1991
 100. Jubiläum Leibnizschule Offenbach, Festschrift, Hrsg. Leibnizschule Offenbach, 2009
 Zeitschrift LEIBNIZGYMNASIUM, hrsg. von Winfried März (Chefred.), Offenbach 1, 1980 bis 7, 1, 1986
 Weblinks
 Internetauftritt der Leibniz-Schule
 In: www.fr-online.de
 Club-of-Rome-Schulen (PDF; 2,1 MB)
 Einzelnachweise
 Schule in Offenbach am Main
 Offenbach
 Bauwerk in Offenbach am Main
 Kulturdenkmal in Offenbach am Main
 Offenbach am Main, Leibnizschule
 Offenbach am Main, Leibnizschule
 Offenbach
 Humanistisches Gymnasium in Deutschland
 Club-of-Rome-Schule
 Gegründet 1884
 Offenbach-Westend


text:
Volksdevotie, ook volksreligiositeit of volksvroomheid genoemd, is het geheel van katholieke en orthodoxe gebruiken náást de sacramenten en sacramentalia.
 Volksdevoties zijn deels ontstaan in de Middeleeuwen, deels na het Concilie van Trente, en bestaan uit het verspreiden van versimpelde kennis met betrekking tot het geloof voor ongeletterden. Sommige volksdevoties zijn ontstaan uit kerstening van culturele gebruiken en tradities die oorspronkelijk weinig tot niets met het christendom te maken hadden. Ze zijn daarmee onderdeel geworden van de religieuze beleving van velen. Devotionalia zijn voorwerpen van volkskunst, die de beleving van het geloof ondersteunen. Een voorbeeld is het gebruik en de verering van de rozenkrans en het dragen van medailles zoals de wonderdadige medaille.
 Enkele voorbeelden van elementen uit de volksdevotie zijn:
 het bouwen van kapelletjes en wegkruisen
 de verering van relieken
 het bezoek aan heiligdommen
 bedevaarten
 processies
 het bidden van de kruisweg
 het bidden van de rozenkrans
 de Heilig Hartverering
 de devotie tot de Heilige Familie
 het dragen van medailles
 Zie ook
 Heuvel der Kruisen
 Volksislam
 Ex voto
 Rooms-katholieke sacramenten en gebruiken


text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 52006PC0703
 Ehdotus neuvoston asetus tiettyjen kalastustuotteiden ohjehintojen ja yhteisön tuottajahintojen vahvistamisesta kalastusvuodeksi 2007 asetuksen (EY) N:o 104/2000 mukaisesti /* KOM/2006/0703 lopull. */
 [pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 20.11.2006KOM(2006)703 lopullinenEhdotusNEUVOSTON ASETUStiettyjen kalastustuotteiden ohjehintojen ja yhteisön tuottajahintojen vahvistamisesta kalastusvuodeksi 2007 asetuksen (EY) N:o 104/2000 mukaisesti(komission esittämä)PERUSTELUTEHDOTUKSEN TAUSTA |110 | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämän ehdotuksen välittömänä tavoitteena on, että neuvosto voisi täyttää sääntömääräisen velvollisuutensa määrittää ohjehinnat ja yhteisön tuottajahinnat kalastusvuodeksi 2007. Ehdotuksen laajempana tavoitteena on varmistaa asetuksessa (EY) N:o 104/2000 säädettyjen hintatuki- ja interventiomekanismien toiminta kyseisen kalastusvuoden aikana. |120 | Yleinen tausta Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 104/2000 vahvistetaan kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteinen markkinajärjestely, joka koskee yhteisen kalastuspolitiikan markkinoihin ja kauppaan liittyviä tekijöitä ja palvelee siten myös perustamissopimuksen 33 artiklaan kirjattujen tavoitteiden saavuttamista. Erityiset hintatuki- ja interventiomekanismit ovat tärkeä osa yhteistä markkinajärjestelyä. Mainitun asetuksen 18 ja 26 artiklassa neuvosto velvoitetaan vahvistamaan määräenemmistöllä komission ehdotuksen pohjalta ja ennen vuoden alkua sekä määrättyjen, yhteisön kannalta tärkeiden kalastustuotteiden ohjehinnat että määrättyjen tonnikalatuotteiden yhteisön tuottajahinnat. Ohjehinnat muodostavat viitetason interventiomekanismien toimintaa varten tarvittavien erilaisten teknisten parametrien myöhemmälle vahvistamiselle, joka tehdään komission asetuksilla. Yhteisön tuottajahinnalla on merkitystä jalostusteollisuudelle toimitettavan tonnikalan tasaushyvityksen kannalta. Tasaushyvitys voidaan käynnistää, kun maailmanmarkkinahinnat laskevat määritetyn käynnistyskynnyksen alapuolelle. Kyseisten hintojen on asetuksen (EY) N:o 104/2000 mukaisesti seurattava sekä markkinahintojen kehitystä edeltävien kolmen kalastusvuoden aikana että tuotannossa ja kysynnässä tapahtunutta kehitystä. Edellä olevan mukaisesti ehdotuksessa esitetään, että hintaa nostettaisiin useimpien vähärasvaisten kalalajien, kuten seidin ja koljan, osalta 0,5–3 prosenttia ja laskettaisiin yhtä paljon muiden vähärasvaisten kalalajien, kuten turskan ja punahain osalta. Makrillin, japaninmakrillin, sardellin ja sillin/silakan osalta hintaa esitetään nostettavaksi 1,5–3 prosenttia ja valkotonnikalan ja sardiinin osalta laskettavaksi 1,5–2 prosenttia; äyriäisten osalta esitetään vähäisiä hinnankorotuksia. Jäädytettyjen tuotteiden osalta ehdotus heijastelee pääosin alenevia maailmanmarkkinahintoja lukuun ottamatta grönlanninpallasta, katkarapuja ja kalmaria, joiden osalta voidaan ehdottaa 1,5–3 prosentin korotusta. Tonnikalatuotteiden yhteisön tuottajahintaa ehdotetaan korotettavaksi 1,5 prosenttia. |130 | Voimassa olevat aiemmat säännökset Neuvoston asetus (EY) N:o 2033/2005 tiettyjen kalastustuotteiden ohjehintojen ja yhteisön tuottajahintojen vahvistamisesta kalastusvuodeksi 2006 asetuksen (EY) N:o 104/2000 mukaisesti. |140 | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Neuvoston asetuksella (EY) N:o 104/2000 vahvistetun yhteisen markkinajärjestelyn toiminta ja sitä koskevien sääntömääräisten velvollisuuksien täyttäminen palvelevat myös perustamissopimuksen 33 artiklaan kirjattujen tavoitteiden saavuttamista. |INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI |Intressitahojen kuuleminen |211 | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Kalastustuotteiden hallintokomitea ja kalastus- ja vesiviljelyalan neuvoa-antava komitea |212 | Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Kumpikin komitea oli laajasti yhtä mieltä komission markkinaselvityksestä. |Asiantuntijatiedon käyttö |221 | Lähteenä olleet tieteenalat ja asiantuntemuksen alat Kalastustuotteiden markkinat |222 | Käytetty menettely Avoin kuuleminen |223 | Tärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultu Jäsenvaltioita kalastustuotteiden hallintokomiteassa edustavat asiantuntijat. Kaikkia EU:n tärkeimpiä sidosryhmiä kalastus- ja vesiviljelyalan neuvoa-antavassa komiteassa edustavat asiantuntijat. |2249 | Tiivistelmä saaduista ja huomioon otetuista asiantuntijalausunnoista Esiin ei ole tuotu sellaisia mahdollisesti vakavia riskejä, jotka voisivat johtaa peruuttamattomiin seurauksiin. |225 | Lausunnot on yleensä otettu huomioon ohjehintojen ja yhteisön tuottajahintojen vahvistamista koskevassa ehdotuksessa. |226 | Asiantuntijalausuntojen julkistaminen Kalastustuotteiden hallintokomitean ja kalastus- ja vesiviljelyalan neuvoa-antavan komitean kokousten pöytäkirjat |230 | Vaikutusten arviointi Koska kyseessä on ehdotus, joka koskee nykyisin voimassa olevan yhteisen markkinajärjestelyn säännösten nojalla tehtävää asianomaisten hintojen vuosittaista vahvistamista, vaikutusten arviointia ei vaadita. Ehdotus perustuu kuitenkin edeltäneiden kalastusvuosien interventioiden säännölliseen seurantaan ja markkinatilanteen perusteelliseen analysointiin kunkin kyseessä olevan kalastustuotteen osalta. |EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |305 | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Ehdotus neuvoston asetukseksi tiettyjen kalastustuotteiden ohjehintojen ja yhteisön tuottajahintojen vahvistamisesta kalastusvuodeksi 2007 |310 | Oikeusperusta Neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 18 artiklan 3 kohta ja 26 artiklan 1 kohta |329 | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. |Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: |331 | Sisämarkkinoiden toteutuminen kalastustuotteiden alalla edellyttää ohjehintojen vahvistamista. Yhteisessä markkinajärjestelyssä säädetään erityisistä interventiomekanismeista mutta ei pakoteta mitään toimijaa (tuottajajärjestöä) turvautumaan interventioon. |332 | Yhteinen markkinajärjestely on vähentänyt huomattavasti sekä markkinoilta vetämisenä tapahtuvan epätaloudellisen intervention houkuttelevuutta että vastaavien määrärahojen tarvetta. |Sääntelytavan valinta |341 | Ehdotettu sääntelytapa: asetus |342 | Muut sääntelytavat eivät soveltuisi seuraavista syistä: Neuvosto vahvistaa ohjehinnat ja yhteisön tuottajahinnat määräenemmistöllä komission ehdotuksesta. Asetus on tarpeen, jotta voidaan varmistaa hintojen suora soveltaminen ja yhdenmukaisuus koko yhteisön alueella. |TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |401 | Koska kyseessä on hintojen vahvistaminen, vaikutus menoihin on välillinen ja riippuu suuressa määrin markkinatilanteen ja purettujen kalastustuotteiden määrien kehityksestä. |1. EhdotusNEUVOSTON ASETUStiettyjen kalastustuotteiden ohjehintojen ja yhteisön tuottajahintojen vahvistamisesta kalastusvuodeksi 2007 asetuksen (EY) N:o 104/2000 mukaisestiEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000[1] ja erityisesti sen 18 artiklan 3 kohdan ja 26 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Asetuksen (EY) N:o 104/2000 18 artiklan 1 kohdassa ja 26 artiklan 1 kohdassa säädetään, että kullekin kalastusvuodelle on vahvistettava ohjehinta ja yhteisön tuottajahinta interventiohintatason määrittelemiseksi tiettyjen kalastustuotteiden markkinoilla.(2) Asetuksen (EY) N:o 104/2000 18 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että jokaiselle mainitun asetuksen liitteissä I ja II luetelluista tuotteista ja tuoteryhmistä vahvistetaan ohjehinta.(3) Kyseisten tuotteiden hinnoista ja asetuksen (EY) N:o 104/2000 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista perusteista tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella ohjehintoja olisi joko nostettava, ne olisi pidettävä ennallaan tai niitä olisi laskettava kalalajikohtaisesti kalastusvuodeksi 2007.(4) Asetuksen (EY) N:o 104/2000 26 artiklan 1 kohdassa säädetään, että yhteisön tuottajahinta vahvistetaan kyseisen asetuksen liitteessä III mainituille tuotteille. On aiheellista vahvistaa yhteisön tuottajahinta yhdelle noista tuotteista ja laskea muiden tuotteiden hinnat komission asetuksessa (ETY) N:o 3510/82[2] vahvistettujen mukautuskertoimien avulla.(5) Asetuksen (EY) N:o 104/2000 18 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa sekä 26 artiklan 1 kohdassa säädettyjen perusteiden mukaisesti yhteisön tuottajahintaa olisi mukautettava kalastusvuodeksi 2007,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaAsetuksen (EY) N:o 104/2000 18 artiklan 1 kohdassa säädetyt ohjehinnat vahvistetaan 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta 2007 kestäväksi kalastusvuodeksi tämän asetuksen liitteessä I.2 artiklaAsetuksen (EY) N:o 104/2000 26 artiklan 1 kohdassa säädetyt yhteisön tuottajahinnat vahvistetaan 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta 2007 kestäväksi kalastusvuodeksi tämän asetuksen liitteessä II.3 artiklaTämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2007.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITE ILiitteet | Laji Asetuksen (EY) N:o 104/2000 liitteissä I ja II luetellut tuotteet | Kaupallinen tarjontamuoto | Ohjehinta (euroa/tonni) |I | 1. Clupea harengus -lajin sillit ja silakat | Kokonainen kala | 273 |2. Sardina pilchardus -lajin sardiinit | Kokonainen kala | 561 |3. Piikkihai (Squalus acanthias) | Kokonainen kala tai Perattu kala, päätä ei poistettu | 1090 |4. Punahait (Scyliorhinus spp.) | Kokonainen kala tai Perattu kala, päätä ei poistettu | 740 |5. Punasimput (Sebastes spp.) | Kokonainen kala | 1142 |6. Gadus morhua -lajin turskat | Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu | 1614 |7. Seiti (Pollachius virens) | Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu | 769 |8. Kolja (Melanogrammus aeglefinus) | Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu | 1028 |9. Valkoturska (Merlangius merlangus) | Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu | 946 |10. Molvat (Molva spp.) | Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu | 1196 |11. Scomber scombrus -lajin makrillit | Kokonainen kala | 329 |12. Scomber japonicus -lajin makrillit | Kokonainen kala | 298 |13. Sardellit (Engraulis spp.) | Kokonainen kala | 1334 |14. Punakampela (Pleuronectes platessa) | Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu 1.1.2007–30.4.2007 | 1079 |Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu 1.5.2007–30.12.2007 | 1499 |15. Merluccius merluccius -lajin kummeliturskat | Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu | 3675 |16. Silokampelat (Lepidorhombus spp.) | Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu | 2541 |17. Hietakampela (Limanda limanda) | Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu | 863 |18. Kampela (Platichtys flesus) | Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu | 519 |19. Valkotonnikala (Thunnus alalunga) | Kokonainen kala | 2187 |Perattu kala, päätä ei poistettu | 2440 |20. Seepiat (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma) | Kokonaisena | 1670 |21. Merikrotit (Lophius spp.) | Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu | 2924 |Pää poistettu | 6047 |22. Crangon crangon -lajin katkaravut | Ainoastaan vedessä keitetyt | 2354 |23. Pohjanmeren katkarapu (Pandalus borealis) | Ainoastaan vedessä keitetyt | 6378 |Tuoreet tai jäähdytetyt | 1606 |24. Isotaskurapu (Cancer pagurus) | Kokonaisena | 1766 |25. Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) | Kokonaisena | 5337 |Pyrstöt | 4279 |26. Kielikampelat (Solea spp.) | Kokonainen tai perattu kala, päätä ei poistettu | 6813 |II | 1. Grönlanninpallas (Reinhardtius hippoglossoides) | Jäädytetyt, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa | 1946 |2. Merluccius-sukuun kuuluvat kummeliturskat | Jäädytetyt, kokonaiset, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa | 1202 |Jäädytetyt fileinä, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa | 1439 |3. Hammasahven ja pagellit (Dentex dentex ja Pagellus spp.) | Jäädytetyt, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä erissä tai pakkauksissa | 1570 |4. Miekkakala (Xiphias gladius) | Jäädytetyt, kokonaiset, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa | 4079 |5. Seepiat (Sepia officinalis, Rossia macrosoma ja Sepiola rondeletti) | Jäädytetyt, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa | 1888 |6. Meritursaat (Octopus spp.) | Jäädytetyt, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa | 2097 |7. Kalmarit (Loligo spp.) | Jäädytetyt, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa | 1168 |8. Kalmarit (Ommastrephes sagittatus) | Jäädytetyt, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa | 961 |9. Illex argentinus | Jäädytetyt, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa | 896 |10. Penaeidae-heimon katkaravut – Parapenaeus longirostris -lajin katkaravut | Jäädytetyt, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa | 4157 |– Muut Penaeidae-heimon lajit | Jäädytetyt, samoja tuotteita sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa | 7979 |LIITE IILaji Asetuksen (EY) N:o 104/2000 liitteessä III luetellut tuotteet | Paino | Kaupalliset tiedot | Yhteisön tuottajahinta (euroa/tonni) |Keltaevätonnikala (Thunnus albacares) | Kappalepaino yli 10 kg | Kokonaisena | 1225 |Sisälmykset ja kidukset poistettu |Muut |Kappalepaino enintään 10 kg | Kokonaisena |Sisälmykset ja kidukset poistettu |Muut |Valkotonnikala (Thunnus alalunga) | Kappalepaino yli 10 kg | Kokonaisena |Sisälmykset ja kidukset poistettu |Muut |Kappalepaino enintään 10 kg | Kokonaisena |Sisälmykset ja kidukset poistettu |Muut |Boniitti (Katsuwonus pelamis) | Kokonaisena |Sisälmykset ja kidukset poistettu |Muut |Tonnikala (Thunnus thynnus) | Kokonaisena |Sisälmykset ja kidukset poistettu |Muut |Muut sukuihin Thunnus ja Euthynnus kuuluvat lajit | Kokonaisena |Sisälmykset ja kidukset poistettu |Muut |SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS1. EHDOTUKSEN NIMI:Ehdotus neuvoston asetukseksi kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 liitteissä I ja II lueteltujen kalastustuotteiden ohjehintojen ja liitteessä III lueteltujen kalastustuotteiden yhteisön tuottajahintojen vahvistamisesta kalastusvuodeksi 20072. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄToimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot:Toiminta-alue 11: KalastusToimintoperusteisen budjetointirakenteen toiminto 11 02: Kalatalouden markkinat3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet:11 02 01 01: Kalataloustuotteiden interventiot:Ohjeellinen jakautuminen:– Toimintaohjelmat: 3,300 miljoonaa euroa [3]– Yhteisön markkinoilta vetämiset: 3,000 miljoonaa euroa– Autonomiset markkinoilta vetämiset ja siirrot: 2,200 miljoonaa euroa– Yksityisen varastoinnin tuki: 0,350 miljoonaa euroa– Tonnikalan tasaushyvitys: 1,700 miljoonaa euroa– Yhteisön siirto: 4,000 miljoonaa euroa– Tekninen apu: 0,150 miljoonaa euroa– Tutkimukset: 0,800 miljoonaa euroa 33.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto:Kalastusvuoteen 2007 rajoitettu toimenpide (16.10.2006– 16.10.2007)Koska kyse on hintojen vahvistamisesta, vaikutus menoihin on välillinen. Kyseiset menot riippuvat suuresti markkinatilanteen kehityksestä ja aluksista puretuista määristä.3.3. Budjettitiedot ( rivejä lisätään tarvittaessa ):Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake |11 02 01 | Pakoll./Ei-pakoll. | JM[4]/ EI-JM[5] | KYLLÄ/EI | KYLLÄ/EI | KYLLÄ/EI | 2 |4. YHTEENVETO RESURSSEISTA4.1. Taloudelliset resurssit4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Menolaji | Kohdan nro | Vuosi n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja myöh. | Yhteensä |Toimintamenot[6] |Maksusitoumus-määrärahat (MSM) | 8.1 | a | 11,400 | 11,400 |Maksumäärärahat (MM) | b | 11,400 | 11,400 |Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[7] |Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4 | c | - | - | - | - | - | - | - |VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ |Määrärahat | a+c | 11,400 | 11,400 |Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[8] |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5 | d | [9] 0,216 | 0,216 |Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6 | e |Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensäMSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 11,616 | - | - | - | - | - | 11,616 |MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 11,616 | - | - | - | - | - | 11,616 |Tiedot yhteisrahoituksestaJos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta):milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Rahoitukseen osallistuva taho | Vuo-si n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja myöh.. | Yht. |Jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta ei yhteisrahoitusta | f | - | - | - | - | - | - | - |MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | - | - | - | - | - | - | - |4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa( Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen.( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[10] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista).4.1.3. Vaikutukset tuloihin( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin:Huomautus: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset esitetään erillisessä liitteessä.milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella)Ennen toteu-tusta [Vuo-si n-1] | Toteutuksen jälkeen |Henkilöstön määrä yhteensä | 2 | - | - | - | - | - |5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläKalataloustuotteita koskevat interventiot tehdään EY:n perustamissopimuksen 34 artiklan mukaisesti yhteisen kalastuspolitiikan osana. Niiden tarkoituksena on tuoda yhteisön markkinoille vakautta ehkäisemällä mahdollisten häiriöiden riski. Tässä yhteydessä tarkoituksenmukainen hinta- ja tarjontapolitiikka on äärimmäisen tärkeää. Huomioon on otettava tuotannon ja kaupan pitämisen kaikki vaiheet ja tarve parantaa alan kilpailukykyä maailmanlaajuistumisen myötä. Markkinat saadaan vakautettua ja tuottajien tuloja tuettua markkinoihin kohdistettavien erilaisten interventiomekanismien avulla (esimerkiksi markkinoilta vetämiset, siirrot ja tasaushyvitys). Myös kuluttajien edut on otettava huomioon.5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedutToissijaisuusperiaate ei ole tämän ehdotuksen kannalta merkityksellinen, sillä yhteisön interventiot kuuluvat yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Yhteisön interventioista saatava lisäarvo liittyy suoraan niihin syihin, jotka tekevät kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisen markkinajärjestelyn olemassaolon perustelluksi.5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissaEhdotuksen tavoitteena on, että neuvosto vahvistaa ohjehinnat ja yhteisön tuottajahinnat neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 18 ja 26 artiklan mukaisesti. Ohjehinnat muodostavat perustan interventiomekanismien toimintaa varten asianomaisena kalastusvuonna tarvittavien erilaisten parametrien myöhemmälle vahvistamiselle, joka tehdään komission asetuksilla. Samalla tavoin yhteisön tuottajahinnat muodostavat perustan tonnikalan tasaushyvityksen myöntämiselle, johon saattaa syntyä tarvetta maailmanmarkkinahintojen kehityksen perusteella.Jotta voidaan varmistaa, että yhteinen markkinajärjestely toimii asianmukaisesti vuonna 2007, kaikki asetukset olisi hyväksyttävä ennen vuoden 2006 loppua.5.4. Toteutustapa (alustava)Mitä seuraavista menettelyistä[12] käytetään toiminnan toteuttamisessa?Keskitetty hallinnointi( komissio hallinnoi suoraanhallinnointivastuu siirretääntoimeenpanovirastoillevarainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimillekansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöilleYhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointijäsenvaltioiden kanssakolmansien maiden kanssaHallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)Huomautukset:Budjettikohdasta 11 02 01 rahoitettavat toimenpiteet täytäntöönpannaan 16. päivästä lokakuuta 2006 keskitetysti yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 nojalla. Lisäksi komissio vastaa yksinomaisesti niiden tietojen hallinnoinnista, joita jäsenvaltiot toimittavat komission asetuksen (EY) N:o 80/2001 mukaisesti.6. SEURANTA JA ARVIOINTI6.1. SeurantamenettelySuunniteltujen toimenpiteiden seuranta varmistetaan keräämällä ja analysoimalla tietoja, joita jäsenvaltiot toimittavat FIDES-järjestelmän välityksellä komission asetuksen (EY) N:o 80/2001 mukaisesti.6.2. Arviointimenettely6.2.1. EnnakkoarviointiKoska kyseessä on ehdotus, joka koskee tiettyjen yhteisön hintojen vuosittaista vahvistamista voimassa olevan kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisen markkinajärjestelyn mukaisesti, varainhoitoasetuksen soveltamissäännöistä annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 21 artiklan 1 kohdassa määriteltyä ennakkoarviointia ei vaadita. Komission ehdotus perustuu kuitenkin edeltäneiden kalastusvuosien interventioiden säännölliseen seurantaan ja asianomaisten tuotteiden markkinatilanteen perusteelliseen analyysiin.6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta)Tällä kohdalla ei ole merkitystä, sillä kalataloustuotteiden interventioille ei ole vielä tehty väli- tai jälkiarviointia.6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälitYhteisen markkinajärjestelyn täytäntöönpanosta on annettu kertomus neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 41 artiklan mukaisesti (ks. KOM(2006) 558 lopullinen ja oheisasiakirja SEC(2006) 1218). Eri mekanismeista, joista säädetään yhteisessä markkinajärjestelyssä sen nykyisessä muodossa, on käynnistetty varainhoitoasetuksen mukainen yleinen arviointi.7. PETOSTENTORJUNTAPetosten torjuntatoimet ovat asetuksen (EY) N:o 104/2000 säännösten mukaisia. Lisäksi ne ovat erityisesti aiheettomasti maksettuja määriä koskevista sääntöjenvastaisuuksista ja näiden määrien takaisinperimisestä annetun asetuksen (ETY) N:o 595/91 säännösten mukaisia.8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannuksetMaksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 |Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[13] (XX 01 01) | A*/AD | [14] |B*, C*/AST | 2 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[15] |Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[16] |YHTEENSÄ |8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvausVarainhoito, seuranta ja jälkitarkastukset.8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)(Jos lähteitä on useita, ilmoitetaan kustakin lähteestä peräisin olevien virkojen ja/tai toimien määrä)( Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta 2007 koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely)( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Budjettikohta (numero ja nimi) | Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 ja myöh. | YHTEENSÄ |Muu tekninen ja hallinnollinen apu |– sisäinen |– ulkoinen |Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä |8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Laji | Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 ja myöh. |Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 0,216 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) |Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilötTarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.12 AST x 0,108 milj. euroa = 0,216 milj. euroa.Laskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstöTarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.18.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) |Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 ja myöh. | YHT. |XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | 2 | 0,017 |XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset |XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[18] | 1 | 0,019 |XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset |XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät |2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) |3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) |Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,036 |Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään.[1] EYVL L 17, 21.1.2000, s. 22, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.[2] EYVL L 368, 28.12.1982, s. 27, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3899/92 (EYVL L 392, 31.12.1992, s. 24).[3] Ohjehintojen vahvistaminen ei vaikuta tukeen.[4] Jaksotetut määrärahat.[5] Jaksottamattomat määrärahat.[6] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01.[7] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04.[8] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05.[9] Ei vaikuta tehtävien jakoon eikä edellytä uusia virkoja ja/tai toimia.[10] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.[11] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta.[12] Jos käytetään useampaa kuin yhtä menettelyä, tämän kohdan huomautuksissa olisi annettava lisätietoja.[13] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[14] Ei vaikuta hallintomenoihin eikä henkilöstöön.[15] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[16] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään.[17] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin.[18] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.


text:
 25.6.2009
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 162/20
 РЕШЕНИЕ НА СЪВМЕСТНИЯ КОМИТЕТ НА ЕИП
 No 43/2009
 от 24 април 2009 година
 за изменение на приложение II (Технически наредби, стандарти, изпитвания и сертифициране) към Споразумението за ЕИП
 СЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,
 като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, изменено с Протокола за адаптиране на Споразумението за Европейското икономическо пространство, наричано по-долу „Споразумението“, и по-специално член 98 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 Приложение II към Споразумението беше изменено с Решение на Съвместния комитет на ЕИП No 96/2008 от 26 септември 2008 г. (1)
 (2)
 Регламент (ЕО) No 692/2008 на Комисията от 18 юли 2008 г. за прилагане и изменение на Регламент (ЕО) No 715/2007 на Европейския парламент и на Съвета за типово одобрение на моторни превозни средства по отношение на емисиите от леки превозни средства за превоз на пътници и товари (Евро 5 и Евро 6) и за достъпа до информация за ремонт и техническо обслужване на превозни средства (2) трябва да бъде включен в Споразумението.
 (3)
 Директива 2008/89/ЕО на Комисията от 24 септември 2008 г. за изменение с цел привеждане в съответствие с техническия прогрес на Директива 76/756/ЕИО на Съвета относно инсталирането на светлинни и светлинносигнални устройства на моторни превозни средства и техните ремаркета (3) трябва да бъде включена в Споразумението,
 РЕШИ:
 Член 1
 Глава I от приложение II към Споразумението се изменя, както следва:
 1.
 В точка 21 (Директива 76/756/ЕИО на Съвета) се добавя следното тире:
 „—
 32008 L 0089: Директива 2008/89/ЕО на Комисията от 24 септември 2008 г. (ОВ L 257, 25.9.2008 г., стр. 14).“
 2.
 В точка 45щу (Регламент (ЕО) No 715/2007 на Европейския парламент и на Съвета) се поставя запетая и се добавя следното:
 „изменен със:
 —
 32008 R 0692: Регламент (ЕО) No 692/2008 на Комисията от 18 юли 2008 г. (ОВ L 199, 28.7.2008 г., стр. 1).“
 3.
 След точка 45щу (Регламент (ЕО) No 715/2007 на Европейския парламент и на Съвета) се вмъква следната точка:
 „45щф.
 32008 R 0692: Регламент (ЕО) No 692/2008 на Комисията от 18 юли 2008 г. за прилагане и изменение на Регламент (ЕО) No 715/2007 на Европейския парламент и на Съвета за типово одобрение на моторни превозни средства по отношение на емисиите от леки превозни средства за превоз на пътници и товари (Евро 5 и Евро 6) и за достъпа до информация за ремонт и техническо обслужване на превозни средства (ОВ L 199, 28.7.2008 г., стр. 1).
 За целите на настоящото споразумение разпоредбите на регламента се четат със следното адаптиране:
 Към точка 3.2 от приложение XIII се добавя следното:
 „IS за Исландия
 FL за Лихтенщайн
 16 за Норвегия“ “
 Член 2
 Текстовете на Регламент (ЕО) No 692/2008 и Директива 2008/89/ЕО на исландски и на норвежки език, които ще бъдат публикувани в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, са автентични.
 Член 3
 Настоящото решение влиза в сила на 25 април 2009 г., при условие че всички нотификации, предвидени в член 103, параграф 1 от Споразумението, са внесени в Съвместния комитет на ЕИП (4).
 Член 4
 Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.
 Съставено в Брюксел на 24 април 2009 година.
 За Съвместния комитет на ЕИП
 Председател
 Alan SEATTER
 (1) ОВ L 309, 20.11.2008 г., стр. 15.
 (2) ОВ L 199, 28.7.2008 г., стр. 1.
 (3) ОВ L 257, 25.9.2008 г., стр. 14.
 (4) Без отбелязани конституционни изисквания.


text:
 |
 52014PC0395
 Proposta għal DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL li tawtorizza lill-Italja tapplika, f'żoni ġeografiċi determinati, rati mnaqqsa ta’ tassazzjoni fuq il-gażolju u l-LPG użat għal raġunijiet ta’ tisħin skont l-Artikolu 19 tad-Direttiva 2003/96/KE /* COM/2014/0395 final - 2014/0200 (NLE) */
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 1. IL-KUNTEST TAL-PROPOSTA
 ·
 Ir-raġunijiet għall-proposta u
 l-għanijiet tagħha
 It-tassazzjoni fuq prodotti tal-enerġija
 u l-elettriku fl-UE hija rregolata bid-Direttiva
 tal-Kunsill 2003/96/KE ([1])
 (minn hawn 'il quddiem imsejħa d-“Direttiva dwar it-Tassazzjoni
 tal-Enerġija” jew id-“Direttiva”).
 Skont l-Artikolu 19(1) tad-Direttiva,
 flimkien mad-dispożizzjonijiet previsti fl-Artikoli 5, 15 u 17,
 il-Kunsill, li jaġixxi b'mod unanimu fuq proposta tal-Kummissjoni, jista'
 jawtorizza lil kwalunkwe Stat Membru biex jintroduċi iktar
 eżenzjonijiet jew tnaqqis tad-dazji tas-sisa għal kunsiderazzjonijiet
 politiċi speċifiċi.
 L-għan ta' din il-proposta huwa li
 tawtorizza lill-Italja biex tapplika, f’ċerti żoni partikolarment
 żvantaġġati, rati mnaqqsa ta’ tassazzjoni fuq il-gażolju u
 l-gass likwifikat miż-żejt (LPG) użati għal raġunijiet
 ta’ tisħin biex parzjalment ipaċu l-ispejjeż għoljin
 għat-tisħin tar-residenti f’dawk iż-żoni
 ġeografiċi. L-ispejjeż tat-tisħin huma għolja jew
 minħabba l-kundizzjonijiet severi ħafna tal-klima jew minħabba
 l-kundizzjonjiet severi tal-klima jew insularità ta' dawn iż-żoni
 flimkien ma' akkwist tal-fjuwil diffiċli.
 ·
 Kuntest Ġenerali
 B’ittra ddatata
 l-31 ta' Mejju 2012, l-awtoritajiet Taljani talbu
 l-awtorizzazzjoni biex japplikaw, f’ċerti żoni ġeografiċi
 partikolarment żvantaġġati, rati mnaqqsa ta’ tassazzjoni fuq
 il-gażolju u l-LPG użati għal raġunijiet ta’ tisħin
 permezz ta’ tiġdid tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/318/KE
 tas-7 ta' April 2008 li tawtorizza lill-Italja biex tapplika,
 fiż-żoni ġeografiċi determinati, rati mnaqqsa ta’
 tassazzjoni fuq il-gażolju u l-LPG użati għal raġunijiet
 ta’ tisħin skont l-Artikolu 19 tad-Direttiva 2003/96/KE ([2]). Din
 id-Deċiżjoni tawtorizza lill-Italja biex
 sal-31 ta’ Diċembru 2012, tapplika f’ċerti żoni
 partikolarment żvantaġġati rati mnaqqsa ta' dazju tas-sisa fuq
 il-fjuwil domestiku u l-LPG użati għat-tisħin. Barra minn hekk
 l-awtoritajiet Taljani inkludew fit-talba tagħhom estensjoni tal-ambitu
 tal-awtorizzazzjoni għall-muniċipalitajiet li huma parti minn
 provinċji fejn aktar minn 70 % tal-muniċipalitajiet huma
 kklassifikati fiż-żona klimatika F iżda fejn huma stess ma
 jaqgħux fiż-żona klimatika F. Informazzjoni addizzjonali u
 kjarifiki ġew ipprovduti mill-awtoritajiet Taljani fl-4 ta’ Diċembru 2012,
 is-16 ta’ Lulju 2013,
 il-31 ta’ Diċembru 2013,
 it-22 ta’ Jannar 2014. B’ittra ddatata
 d-19 ta’ Marzu 2014, l-awtoritajiet Taljani infurmaw
 lill-Kummissjoni li huma qed jitolbu tiġdid tal-awtorizzazzjoni
 mogħtija bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/318/KE għal
 perjodu ġdid ta’ sitt snin mingħajr ma jżidu mal-lista
 l-muniċipalitajiet il-ġodda kif mitlub inizjalment.
 Biex tiġġustifika t-talba
 tagħha għal deroga, l-Italja tiġbed l-attenzjoni
 għad-diversità tat-territorju tagħha li għandu klima u kundizzjonijiet
 ġeografiċi varjabbli. Il-livelli nazzjonali ta’ dazju tas-sisa fuq
 il-gażolju u l-LPG użati għat-tisħin fl-Italja huma
 relattivament għolja. Sabiex tevita piż żejjed fuq ċerti
 konsumaturi partikolarment dipendenti fuq it-tisħin, l-Italja introduċiet
 rati mnaqqsa ta’ tassazzjoni f’ċerti partijiet tat-territorju tagħha
 u tixtieq tkompli tapplika l-istess tnaqqis kif introdott fl-2006. It-tnaqqis
 tat-taxxa jammonta għal EUR 129,11 kull 1 000 litru fil-każ
 tal-gażolju (b’hekk ir-rata tat-taxxa applikabbli titniżżel
 għal EUR 274,10 kull 1 000 litru) u ta’
 EUR 159,07 kull 1 000 kg ta’ LPG (b’hekk ir-rata ta’ taxxa
 applikabbli titniżżel għal EUR 30,87 kull
 1 000 kg). Ir-rati ta’ taxxa applikabbli huma ogħla mill-livelli
 minimi tat-tassazzjoni stipulati fid-Direttiva.
 It-tnaqqis tat-taxxa huwa applikabbli
 f’żoni ġeografiċi li jissodisfaw il-kriterji li ġejjin:
 Skont l-Artikolu 8(10) tal-Liġi
 Taljana Nru 448/1998, il-vantaġġ japplika għal provvisti
 tal-fjuwils inkwistjoni (il-gażolju u l-LPG) użati f’muniċipalitajiet:
 ·
 klassifikati fiż-żona klimatika F,
 kif imsemmi fid-Digriet Presidenzjali Nru 412
 tas-26 ta' Awwissu 1993;
 ·
 li ma għandhomx netwerk tal-provvista tal-gass
 u huma klassifikati fiż-żona klimatika E, kif imsemmi
 fid-Digriet Presidenzjali 412/1993 imsemmi hawn fuq. F’dan il-każ,
 kif previst fl-Artikolu 8(10)(c) punt 4) tal-Liġi
 Nru 448/1998, il-vantaġġ jiġi rtirat malli
 l-muniċipalità tiġi konnessa ma’ netwerk tal-provvista tal-gass.
 ·
 fir-reġjun ta' Sardinja u l-gżejjer
 iż-żgħar, sakemm ma jkunx sar disponibbli netwerk tal-gass
 naturali fil-komun konċernat; din il-parti tar-reġimi tkopri
 l-gżejjer Taljani kollha ħlief Sqallija.
 Il-vantaġġ tat-taxxa ma jistax
 jiġi kombinat ma’ tnaqqis ieħor fid-dazju tas-sisa.
 Skont l-awtoritajiet Taljani, id-divrenzjar
 fit-taxxa huwa bbażat fuq kriterji oġġettivi u huwa maħsub
 biex jiżguraw kontinwità ġeografika mal-bqija tat-territorju Taljan,
 jiġifieri għandu l-għan li jqiegħed il-popolazzjoni
 taż-żoni eliġibbli fuq livell iktar komparabbli mal-bqija
 tal-popolazzjoni Taljana billi jnaqqas l-ispejjeż għoljin b'mod
 sproporzjonat tat-tisħin tagħhom. L-ammont tat-tnaqqis tat-taxxa huwa
 l-istess għall-utenti kollha; għandu biss l-għan li jtaffi
 parzjalment l-ispejjeż addizzjonali tat-tisħin
 għall-popolazzjoni taż-żoni eliġibbli li jirriżultaw
 minn klima kiesħa jew diffikultajiet fl-akkwist tal-fjuwil.
 Skont l-awtoritajiet Taljani l-ispejjeż
 addizzjonali fir-reġjuni muntanjużi għat-trasport tal-LPG huma
 120 % ogħla mill-bqija tal-pajjiż u għall-gass 132 %
 ogħla.
 Skont l-awtoritajiet Taljani,
 għaż-żoni klimatiċi E u F, it-tnaqqis fit-taxxa għandu
 medja ta’ 11-12 % tal-prezz tal-gażolju u tal-LPG użati
 għal raġunijiet ta’ tisħin.
 Dawn iċ-ċifri jridu jitqabblu
 mal-ispejjeż medji tat-tisħin: dawn huma, minħabba l-kundizzjonijiet
 klimatiċi, 90 % ogħla mill-medja nazzjonali fiż-żona
 klimatika E u 170 % ogħla mill-medja nazzjonali
 fiż-żona klimatika F.
 Il-partikolarità tal-gżejjer hija
 fil-fatt li minħabba l-partikolaritajiet ġeografiċi
 tagħhom, il-forniment tal-fjuwil huwa limitat fl-ambitu u dan iwassal biex
 ikun ogħla minn dawk fl-Italja kontinentali minħabba l-ispejjeż
 addizzjonali tat-trasport. L-awtoritajiet Taljani kkonfermaw li t-tnaqqis
 tat-taxxa ma jirriżultax f’kumpens żejjed u ma jaffettwax
 il-prezzijiet b'mod li dawk tal-LPG u l-gażolju jkunu orħos minn
 fl-Italja kontinentali. Fir-rigward tal-applikazzjoni tas-sussidju
 fil-gżejjer iż-żgħar, fil-lokalitajiet inkwistjoni l-katina
 tal-loġistika hija inevitabbilment aktar għalja minn dik fl-Italja
 kontinentali. L-ispejjeż ogħla huma r-riżultat ta’ nuqqas ta’
 loġistika primarja, li jwassal għal spejjeż tad-distribuzzjoni
 ogħla. L-ispejjeż huma ogħla wkoll minħabba li
 l-aċċess bit-toroq ta' spiss huwa problematiku, spejjeż
 tal-fjuwil tal-vetturi ogħla minn dawk kontinentali, l-ispejjeż
 tat-trasport għall-aċċess tal-gżejjer
 iż-żgħar u l-kwantitajiet limitati tal-provvisti individwali.
 L-awtoritajiet Taljani estimaw dawn spejjeż ogħla għal madwar
 10-15 % ogħla mill-ispejjeż korrispondenti fl-Italja
 kontinentali.
 L-awtoritajiet Taljani jispjegaw li matul
 l-aħħar tliet snin il-miżura naqqset il-prezz tal-akkwist
 aħħari tal-LPG u tal-gażolju għat-tisħin b’madwar
 10 %.
 L-awtoritajiet Taljani jispjegaw li ma hemmx
 żvilupp ta’ netwerk tal-gass naturali f’dawk iż-żoni, li huwa
 żvantaġġ addizzjonali għal dawn il-komuni muntanjużi,
 Sardinja u l-gżejjer iż-żgħar.
 L-infiq baġitarju fis-sena tal-miżura huwa ta’ madwar
 EUR 230 miljun.
 ·
 Dispożizzjonijiet eżistenti fil-qasam
 tal-proposta
 Id-Direttiva
 tal-Kunsill 2003/96/KE tas-27 ta’ Ottubru 2003 li
 tirriforma l-istruttura tal-Komunità dwar tassazzjoni fuq prodotti ta'
 enerġija u elettriku u d-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/318/KE
 tas-7 ta’ April 2008 li tawtorizza lill-Italja sabiex tapplika,
 fiż-żoni ġeografiċi determinati, rati mnaqqsa ta’ taxxa fuq
 il-gażolju u l-LPG użat għal finijiet ta’ tisħin skont
 l-Artikolu 19 tad-Direttiva 2003/96/KE.
 Konsistenza mal-bqija tal-politiki u
 l-għanijiet tal-Unjoni
 Kull talba għal deroga skont
 l-Artikolu 19 tad-Direttiva dwar it-Taxxa fuq l-Enerġija trid tiġi
 eżaminata mill-Kummissjoni li għandha tqis it-tħaddim tajjeb
 tas-suq intern, il-bżonn li tiġi żgurata l-kompetizzjoni
 ġusta u l-politiki tal-UE tas-saħħa, l-ambjent, l-enerġija
 u t-trasport.
 Id-differenzjazzjoni tat-taxxa ttaffi
 parzjalment l-ispejjeż addizzjonali għat-tisħin
 taċ-ċittadini f’ċerti żoni ġeografiċi tal-Italja
 li huma partikolarment żvantaġġati meta mqabbla mal-bqija
 tat-territorju u li għalihom, għalhekk, ir-rata standard tat-taxxa
 applikabbli għal-LPG u l-gażolji użati għal raġunijiet
 ta’ tisħin twassal għal piż tat-taxxa eċċessiv.
 L-iżvantaġġ ġeografiku jfisser spejjeż addizzjonali
 tat-tisħin minħabba kundizzjonijiet klimatiċi severi jew
 l-insularità ta’ dawn iż-żoni, flimkien ma’ nuqqas ta’ disponibilità
 ta’ riżorsi alternattivi għat-tisħin, b’mod partikolari nuqqas
 ta’ disponibbiltà ta' aċċess għan-netwerk tal-gass naturali.
 Ir-rata mnaqqsa ta’ tassazzjoni kemm
 għall-gażolju kif ukoll għal-LPG tibqa’ ogħla mil-livelli
 minimi ta’ tassazzjoni tal-UE stabbiliti fid-Direttiva dwar it-Tassazzjoni
 tal-Enerġija u ttaffi l-ispejjeż addizzjonali għat-tisħin
 fiż-żona ġeografika inkwistjoni b'mod parzjali biss.
 B’hekk jista’ jiġi kkunsidrat li
 t-tnaqqis huwa kompatibbli mal-mira li jingħata inċentiv tat-taxxa
 bil-għan tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija. Ma nstabx li
 l-miżura mhijiex kompatibbli mal-politiki rilevanti tal-UE dwar l-ambjent
 u l-enerġija.
 Barra minn hekk, il-miżura hija
 aċċettabbli mill-aspett tat-tħaddim tajjeb tas-suq intern u
 l-ħtieġa li tkun żgurata kompetizzjoni ġusta.
 Il-miżura tipprova biss ittaffi parzjalment l-ispejjeż addizzjonali
 tat-tisħin assoċjati mal-kundizzjonijiet oġġettivi
 taż-żoni kkonċernati. It-tnaqqis tat-taxxa mhu kumulativ
 mal-ebda tip ieħor ta’ tnaqqis ta' taxxa u ma japplikax għal użu
 ieħor tal-fjuwil tat-tisħin ħlief għat-tisħin
 tal-ispazji.
 L-Artikolu 19(2) tad-Direttiva dwar
 it-Taxxa tal-Enerġija jipprevedi wkoll li l-miżuri adottati skont
 id-dispożizzjonijiet tagħha jridu jkunu limitati biż-żmien,
 u jistabbilixxi perjodu massimu ta' sitt snin, bil-possibilità ta' tiġdid.
 Il-fehim tal-Kummissjoni huwa li peress li din hija miżura tat-taxxa ta’
 natura temporanja l-estensjoni tagħha għandha tipprovdi lill-Italja
 biżżejjed żmien biex tagħmel valutazzjoni tal-effett ambjentali
 tal-miżura iżda wkoll biex toħloq inċentivi biex titjieb
 l-effiċjenza tal-enerġija u tevalwahom. L-estensjoni tal-miżura
 għandha tipprovdi lill-awtoritajiet Taljani biżżejjed żmien
 biex jiġbru l-informazzjoni meħtieġa għal tali valutazzjoni.
 Din se tkun ukoll sinjal li fil-futur l-enfasi jkun fuq miżuri
 għall-iffrankar tal-enerġija aktar immirati sabiex tittejjeb
 l-effiċjenza enerġetika u li jkollhom effett pożittiv fuq
 l-ambjent. Għal dawn ir-raġunijiet fl-istadju attwali, jidher xieraq
 li tingħata l-awtorizzazzjoni għal tliet snin.
 Regoli dwar l-għajnuna mill-Istat
 Ir-rati tat-taxxa mnaqqsa ta' EUR 274,10
 kull 1 000 litru għall-gażolju u EUR 30.87 kull
 1 000 kg għal-LPG użati għat-tisħin previsti
 mill-awtoritajiet Taljani huma aktar mil-limiti minimi tal-UE
 għat-tassazzjoni skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva 2003/96/KE.
 Il-miżura għalhekk hija koperta mill-Artikolu 25 tar-Regolament 800/2008/KE ([3]) (“ir-Regolament
 għal Eżenzjoni Ġenerali Sħiħa”) u għalhekk
 titqies kompatibbli mas-suq intern u eżentata mir-rekwiżit ta’
 notifika. Il-perjodu ta’ validità tar-Regolament għal Eżenzjoni
 Ġenerali Sħiħa kien oriġinarjament limitat
 sal-31 ta’ Diċembru 2013 iżda kien estiż
 bir-Regolament tal-Kummissjoni 1224/2013/UE ([4])
 sat-30 ta’ Ġunju 2014. Fil-każ li l-Kummissjoni
 tadotta regoli ġodda dwar l-għajnuna mill-Istat qabel
 id-Deċiżjoni tal-Kunsill dwar din il-proposta, l-obbligi ta’ notifika
 jkollhom jiġu rivalutati skont ir-regoli l-ġodda.
 2. IR-RIŻULTATI
 TAL-KONSULTAZZJONIJIET MAL-PARTIJIET INTERESSATI U L-VALUTAZZJONIJIET
 TAL-IMPATT
 · Il-konsultazzjoni mal-partijiet interessati
 Din il-proposta tikkonċerna lill-Italja biss.
 · Ġbir u l-użu tal-għarfien espert
 Ma kienx hemm ħtieġa ta’ għarfien espert estern.
 · Valutazzjoni tal-impatt Din il-proposta tikkonċerna awtorizzazzjoni lil Stat Membru individwali fuq talba tiegħu stess.
 3. L-ELEMENTI LEGALI
 TAL-PROPOSTA
 Il-proposta għandha l-għan li
 tawtorizza lill-Italja tidderoga mid-dispożizzjonijiet ġenerali
 tad-Direttiva tal-Kunsill 2003/96/KE u biex tapplika rati mnaqqsa ta’
 tassazzjoni fuq il-gażolju u l-LPG użati għat-tisħin.
 Bażi ġuridika
 L-Artikolu 19 tad-Direttiva tal-Kunsill
 2003/96/KE.
 Prinċipju ta’ sussidjarjetà
 Il-qasam tat-tassazzjoni indiretta kopert
 mill-Artikolu 113 TFUE mhuwiex fih innifsu fil-kompetenza esklussiva
 tal-Unjoni Ewropea skont it-tifsira tal-Artikolu 3 TFUE.
 Madankollu, l-eżerċizzju tal-Istati
 Membri tal-kompetenzi tagħhom f’dan il-qasam huwa regolat u limitat
 ħafna mil-liġi eżistenti tal-UE. F'konformità
 mal-Artikolu 19 tad-Direttiva 2003/96/KE, il-Kunsill għandu biss
 is-setgħa li jawtorizza Stat Membru jintroduċi eżenzjonijiet jew
 tnaqqis ulterjuri skont it-tifsira ta’ dik id-dispożizzjoni. L-Istati
 Membri ma jistgħux jieħdu post il-Kunsill.
 Il-proposta għalhekk tirrispetta
 l-prinċipju tas-sussidjarjetà.
 Prinċipju ta’ proporzjonalità
 Il-proposta tirrispetta l-prinċipju
 tal-proporzjonalità. It-tnaqqis fit-taxxa ma jeċċedix dak li hu
 neċessarju biex jintlaħaq l-għan inkwistjoni (ara
 l-kunsiderazzjonijiet dwar l-aspetti tas-suq intern u l-kompetizzjoni
 ġusta, hawn fuq).
 Għażla tal-istrumenti
 Strument(i) propost(i): Deċiżjoni
 ta' Implimentazzjoni tal-Kunsill.
 L-Artikolu 19 tad-Direttiva 2003/96
 jipprovdi għal din it-tip ta’ miżura biss.
 4. IMPLIKAZZJONI BAĠITARJA
 Il-miżura ma timponix piż
 finanzjarju jew amministrattiv fuq l-Unjoni. Il-proposta għalhekk ma
 għandhiex impatt fuq il-baġit tal-Unjoni.
 2014/0200 (NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI
 TAL-KUNSILL
 li tawtorizza lill-Italja tapplika,
 f'żoni ġeografiċi determinati, rati mnaqqsa ta’ tassazzjoni fuq
 il-gażolju u l-LPG użat għal raġunijiet ta’ tisħin
 skont l-Artikolu 19 tad-Direttiva 2003/96/KE
 IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar
 il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
 Wara li kkunsidra d-Direttiva
 tal-Kunsill 2003/96/KE tas-27 ta' Ottubru 2003 li
 tirriforma l-istruttura tal-Komunità dwar tassazzjoni fuq prodotti ta’
 enerġija u elettriku ([5]),
 u b’mod partikolari l-Artikolu 19(1) tagħha,
 Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni
 Ewropea,
 Billi:
 (1) Skont l-Artikolu 19(1)
 tad-Direttiva 2003/96/KE, l-Italja kienet awtorizzata tapplika
 f’ċerti żoni partikolarment żvantaġġati rati mnaqqsa
 tad-dazju tas-sisa fuq il-gażolju u l-LPG użati
 għat-tisħin. L-awtorizzazzjoni ngħatat
 sal-31 ta' Diċembru 2012 mid-Deċiżjoni
 tal-Kunsill 2008/318/KE tas-7 ta' April 2008 li tawtorizza
 lill-Italja sabiex tapplika, fiż-żoni ġeografiċi
 determinati, rati mnaqqsa ta’ taxxa fuq il-gażolju u l-LPG użat
 għal finijiet ta’ tisħin skont l-Artikolu 19
 tad-Direttiva 2003/96/KE ([6]).
 (2) Permezz ta’ ittra ddatata
 l-31 ta’ Mejju 2012, l-awtoritajiet Taljani talbu
 awtorizzazzjoni biex japplikaw f’ċerti żoni partikolarment
 żvantaġġati ġeografikament, rati mnaqqsa ta’ tassazzjoni
 fuq il-gażolju u l-LPG użati għal raġunijiet ta’
 tisħin permezz ta’ estensjoni ta’ prattika segwita taħt
 id-Deċiżjoni tal-Kunsill imsemmija hawn fuq f’xi żoni, u dan
 qabel ma tiskadi. Informazzjoni addizzjonali u kjarifiki ġew ipprovduti
 mill-awtoritajiet Taljani fl-4 ta’ Diċembru 2012,
 fis-16 ta’ Lulju 2013,
 fil-31 ta’ Diċembru 2013 u
 fit-22 ta’ Jannar 2014. Permezz ta’ ittra ddatata
 d-19 ta’ Marzu 2014, l-awtoritajiet Taljani talbu tiġdid
 tal-awtorizzazzjoni mogħtija bid-Deċiżjoni
 tal-Kunsill 2008/318/KE mingħajr bidliet fl-ambitu territorjali
 tagħha. L-awtorizzazzjoni ġiet mitluba għall-perjodu
 mill-1 ta’ Jannar 2013 sal-31 ta’ Diċembru 2018.
 (3) L-Italja għandha
 territorju li jvarja ħafna b'kundizzjonijiet klimatiċi u
 ġeografiċi varjabbli. L-Italja qieset il-partikolaritajiet
 tat-territorju tagħha u introduċiet rati mnaqqsa ta' tassazzjoni fuq
 il-gażolju u l-LPG bil-ħsieb li tpaċi parzjalment l-ispejjeż
 disproporzjonalment għoljin tat-tisħin tar-residenti ta’ ċerti
 żoni ġeografiċi.
 (4) Id-divrenzjar fit-taxxa huwa
 bbażat fuq kriterji oġġettivi u għandu l-għan li
 jqiegħed il-popolazzjoni taż-żoni eliġibbli fuq bażi
 aktar komparabbli mal-bqija tal-popolazzjoni Taljana permezz ta’ tnaqqis tal-spejjeż
 disproporzjonalment għoljin tat-tisħin tagħhom minħabba
 l-kundizzjonijiet klimatiċi severi jew id-diffikultajiet fl-akkwist
 tal-fjuwil meta mqabbel mal-bqija tat-territorju Taljan.
 (5) It-tnaqqis tat-taxxa huwa
 applikabbli f’żoni ġeografiċi li jissodisfaw il-kriterji li
 ġejjin: i) l-aktar kundizzjonijiet klimatiċi severi fit-territorju
 Taljan (communes li jaqgħu fiż-żona F kif definit fid-digriet
 Presidenzjali Nru 412 tal-1993 ([7])),
 kundizzjonijiet klimatiċi severi flimkien ma' diffikultajiet fl-akkwist
 tal-fjuwil (communes li jaqgħu fiż-żona E kif definit
 fid-digriet Presidenzjali Nru 412 tal-1993 sakemm in-netwerk tal-gass
 naturali ma jkunx sar disponibbli fil-commune), iżolament ġeografiku
 flimkien ma akkwist tal-fjuwil għali u diffikultuż: Sardinja u
 gżejjer żgħar. Billi l-iżvilupp tan-netwerk tal-gass
 naturali, sa ċertu punt importanti jnaqqas l-ispejjeż addizzjonali
 tat-tisħin u jwassal għal diversità akbar fil-provvista tal-fjuwil,
 fejn ikun xieraq, l-applikazzjoni tar-rati mnaqqsa hija ristretta sakemm
 jitlesta n-netwerk tal-gass naturali fil-communes konċernati.
 (6) Il-miżura ġiet
 eżaminata mill-Kummissjoni u nstab li ma tikkawżax distorsjoni
 tal-kompetizzjoni jew ittellef l-operat tas-suq intern u ma titqiesx
 inkompatibbli mal-politika tal-UE dwar l-ambjent, l-enerġija u t-trasport.
 Ir-rata mnaqqsa ta’ tassazzjoni kemm għall-gażolju kif ukoll
 għal-LPG tibqa’ ogħla mil-livelli minimi ta’ tassazzjoni tal-UE
 stabbiliti fid-Direttiva 2003/96/KE u ttaffi l-ispejjeż addizzjonali
 għat-tisħin fiż-żona ġeografika inkwistjoni b'mod
 parzjali biss.
 (7) Il-miżura
 kkonċernata tapplika biss għal għanijiet ta' tisħin ta'
 spazji (kemm għall-individwi privati kif ukoll għan-negozji); ma
 tapplikax għal forom oħra ta’ użu kummerċjali ta' dawn
 il-prodotti. Skont l-awtoritajiet Taljani l-ammont ta' vantaġġ
 tat-taxxa għall-utenti kummerċjali, huwa f'kull każ partikulari
 kopert bir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1407/2013
 tat-18 ta’ Diċembru 2013 dwar l-applikazzjoni
 tal-Artikoli 107 u 108 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea
 għall-għajnuna de minimis ([8]). Madankollu, jekk
 il-benefiċċju għal xi impriża singola jeċċedi
 l-limitu stabbilit f'dak ir-Regolament, għandu jiġi notifikat
 lill-Kummissjoni skont ir-Regolament (KE) Nru 734/2013
 tat-22 ta’ Lulju 2013 li jemenda r-Regolament tal-Kunsill (KE)
 Nru 659/1999 li jistipula regoli dettaljati għall-applikazzjoni
 tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE ([9]).
 (8) Meta wieħed iqis
 l-effetti ambjentali potenzjali tal-miżura, jidher xieraq li tingħata
 l-awtorizzazzjoni għal tliet snin. Dan il-perjodu ta’ applikazzjoni
 jipprovdi lill-awtoritajiet Taljani b’biżżejjed żmien biex
 jivvalutaw l-effett ambjentali tal-miżura u se jindika wkoll li fil-futur
 jeħtieġ li jiddaħħlu fis-seħħ miżuri
 għall-iffrankar tal-enerġija aktar immirat sabiex titjieb
 l-effiċjenza tal-enerġija u jiġi żgurat effett
 pożittiv fuq l-ambjent,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 L-Italja hija b’dan awtorizzata tapplika rati
 mnaqqsa ta’ tassazzjoni fuq il-gażolju u l-LPG użati għal
 raġunijiet ta’ tisħin fiż-żoni ġeografikament
 żvantaġġati li ġejjin:
 1.
 Il-communes li jaqgħu fiż-żona
 klimatika F kif stabbilit bid-Digriet Presidenzjali
 tas-26 ta’ Awwissu 1993 Nru 412.
 2.
 Il-communes li jaqgħu fiż-żona
 klimatika E kif stabbilit bid-Digriet Presidenzjali tas-26 ta’ Awwissu 1993
 Nru 412.
 3.
 Il-communes ta' Sardinja u l-gżejjer
 żgħar ([10]).
 Sabiex jiġi evitat kwalunkwe kumpens
 żejjed, it-tnaqqis ma jridx ikun iktar mill-ispejjeż addizzjonali
 tat-tisħin taż-żoni kkonċernati. Fil-każ partikolari
 ta’ Sardinja u l-gżejjer żgħar, bħala konsegwenza,
 it-tnaqqis tat-taxxa ma jridx irendi l-prezz inqas mill-prezz tal-istess fjuwil
 fl-Italja kontinentali.
 Ir-rata mnaqqsa tkun konformi
 mar-rekwiżiti tad-Direttiva tal-Kunsill 2003/96/KE, u b’mod
 partikolari l-livelli minimi ta’ tassazzjoni stabbiliti fl-Artikolu 9 ta'
 dik id-Direttiva.
 Artikolu 2
 L-eliġibbiltà taż-żoni
 ġeografiċi msemmija fl-Anness taħt il-punt 2 u 3 tiddependi fuq
 in-nuqqas ta’ disponibbiltà ta’ netwerk tal-gass naturali fil-commune.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni tidħol fis-seħħ fil-jum
 tan-notifika tagħha. Tiskadi tliet snin wara.
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni hija indirizzata
 lir-Repubblika tal-Italja.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Kunsill
 Il-President
 ([1]) Id-Direttiva
 tal-Kunsill 2003/96/KE tas-27 ta' Ottubru 2003 li tirriforma
 l-istruttura tal-Komunità dwar tassazzjoni fuq prodotti ta' enerġija u
 elettriku (ĠU L 283 tal-31.10.2003 p. 51; Id-Direttiva kif
 emendata l-aħħar bid-Direttivi 2004/74/KE u 2004/75/KE (ĠU
 L 157, 30.4.2004, p. 87 u p.100).
 ([2]) ĠU
 L 109, 19.4.2008, p. 27–29.
 ([3]) Ir-Regolament
 tal-Kummissjoni (KE) Nru 800/2008
 tas-6 ta’ Awwissu 2008 li jiddikjara ċerti kategoriji ta’
 għajnuna bħala kompatibbli mas-suq komuni fl-applikazzjoni
 tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat, ĠU L 214, 9.8.2008, p. 3.
 ([4]) ĠU
 L 320, 30.11.2013.
 ([5]) ĠU
 L 283, 31.10.2003, p. 51, id-Direttiva kif emendata l-aħħar
 bid-Direttiva 2004/75/KE (ĠU L 157, 30.4.2004, p. 100).
 ([6]) ĠU
 L 109, 19.4.2008, p. 27–29.
 ([7]) Id-digriet
 Presidenzjali Nru 412 tal-1993 jaqsam it-territorju Taljan f’sitt
 żoni klimatiċi (A sa F). Il-klassifikazzjoni hija bbażata fuq
 l-unità “gradi kull jum” li tirrappreżenta l-ammont ta’ jiem kull sena li
 t-temperatura ta’ barra ma tkunx l-ottimu ta' 20 °C u b’hekk ikun
 meħtieġ it-tisħin.
 ([8]) ĠU
 L 352 of 24.12.2013, p. 1.
 ([9]) ĠU
 L 204 of 31.7.2013, p. 15.
 ([10]) Il-gżejjer
 Taljani kollha ħlief Sqallija.